Tema: Dubrovacka Republika\n31.01.2020, 21:54 #1\nNa današnji dan 1808. godine pala je Dubrovačka republika: Svi pokušaji obnove propali u Beču\nNa današnji dan, 31. januara 1808. godine Napoleon je anektirao Dubrovačku republiku. Aneksiju je proglasio general Ogist Marmon, vojvoda od Raguze. Time je prestala da postoji Dubrovačka Republika, a grad Dubrovnik je 1815. na Bečkom kongresu dodeljen Austriji.\nDubrovačka Republika je bila najznačajnija grad-republika i trgovački centar na istočnom Jadranu. Razvila se oko vizantijskog Dubrovnika u ranom srednjem veku i postojala sve do 1806. godine kada se je zauzele Napoleonove snage i pripojile novostvorenim Ilirskim provincijama 1808. godine.\nSvoj vrhunac je dostigla u 14. i 15. veku zahvaljujući veoma razvijenoj trgovini u unutrašnjosti Balkanskog poluostrva na kom su se Dubrovčani bavili i zakupljivanjem trgova, rudnika i carina od mesnih vladara Srbije i Bosne.\nIako je normalno priznavala vrhovnu vlast većih država kao što su Vizantija, Mletačka republika, Srpsko carstvo, Osmansko carstvo, ona je faktički uvek bila nezavisna.\nMletačka republika je slomljena 1797. godine i tada je dalmatinski obalni pojas i Boka Kotorska došao pod jurisdikciju Habzburške monarhije, a Dubrovnik je ostao između.\nKada je Austrija 1806. predala Dalmaciju i Boku Napoleonu, Rusi sa Crnogorcima su zauzeli Boku. Napoleon je poslao generala Loristona sa 1.200 vojnika, da iz Dalmacije, preko Dubrovnika, pređu u Boku. Dana 26. maja 1806. francuska vojska je nedozvoljeno ušla na teritoriju neutralne Dubrovačke republike, a sledećeg dana na prevaru ušla u Grad, tražeći da se samo odmori. Ipak, to je iskoristila i okupirala mesto u ime Napoleona.\nUbrzo nakon početka francuske okupacije, ruska i crnogorska vojska ušla je na dubrovačku teritoriju i počela borbu s francuskom vojskom, pljačkajući i paleći sve na putu.\nKulminacija je usledila okupacijom Grada 31. januara 1808. Maršal Ogist Marmon izdao je proklamaciju da ukida Dubrovačku republiku, uprkos protestovanju vlasti Republike, i da pripaja tu teritoriju Kraljevini Italiji.\nPokušaj obnove Dubrovačke Republike na Bečkom kongresu 1815. nije ozbiljno razmotrila nijedna evropska sila. Pogotovo to nije učinila Austrija, koja se mirovnim sporazumima domogla cele istočne jadranske obale.\nBeč je na propasti nekadašnjih suparnika, Mletačke i Dubrovačke Republike, izgradio svoju dominaciju na Jadranu.\n31.01.2020, 22:08 #2\nLEGENDA O POSTANKU GRADA\nNastanak samog grada pada u daleku prošlost, pa je, kao i slučajevima mnogih drevnih mediteranskih gradova obavijen koprenom legende. Istorija Dubrovnika, grada a kasnije države, republike, počinje na temeljima propasti helenskog, a potom i rimskog grada Epidauruma (Epidaurus – Epidaur), koji se nalazio na mestu današnjeg Cavtata. Epidaurum je od trenutka svoje propasti u 7. veku n.e. postojao najmanje 10, a možda i preko 12 vekova. Po tvrdnji nekih istoričara osnovali su ga grci već u 7. veku p.n.e. a po svojoj veličini bio je drugi grad na istočnim obalama Jadrana, odmah iza Salone (Splita), koja je pak, bila veličine tadašnjeg Rima. U to davno rimsko doba bio je razvijeno gradsko središte i važan pomorsko-trgovački emporium. Po tvrdnji istoričara Epidaurum je mogao imati i do 40 000 stanovnika.\nU 4. veku n.e. veliki zemljotres razara Epidaurum, deo grada tone u more gde i danas leži pod naslagama peska. Međutim grad je i dalje postojao, svoju potpunu propast doživljava u 7. veku kad biva osvojen i porušen pred najezdom avara i slovena. Njegovo malobrojno stanovništvo naselilo je malo ostrvo uz obalu koje su nazvali Laus – što na grčkom znači hrid. Od tog potiču kasniji nazivi: Raus – Rausium – Ragusium – Ragusina. To potvrđuju spisi vizantijskog cara Konstantina Porfirogeneta iz 10. veka i dela Popa Dukljanina iz 12. veka. Inače, Prvi zapisi o imenu Dubrovnika nalaze se u dokumentima bosanskog bana Kulina iz 1189. godine. Sudbina Epidauruma i nastanak Dubrovnika istorijski je vrlo slična nastanku Venecije i Splita.\nTokom 7. veka Dalmaciju naseljavaju slovenska plemena a u neposrednoj blizini Ragusiuma (kako se tada nazivao), prekoputa morskog tesnaca, nastalo je naselje slovenskog imena Dubrovnik. Ime je najverovatnije dobilo po hrastovim šumama koje se u ovom kraju i danas zovu Dubrave (Dub – Hrast na starom slovenskom jeziku).\nOstrvo se nalazilo na svega desetinu metara od obale da bi kasnije, tokom X i XI veka zbog naplavina tesnac između kopna i ostrva postajao sve plići, na kraju je i zasut a oba naselja su spojena krajem XI veka. Na tom spoju (nasipu) nalazi se današnji Stradun. Kasnije, krajem XII veka oba naselja su utvrđena i opkoljena istim bedemima\nOd kada je sveta i veka život se rađa i umire a u životu ove male državice odigralo se mnogo toga značajnog čime je zadužila ceo svet. Zaostavština Republice Ragusine iz oblasti poezije, književnosti, književnog jezika, arhitekture, pomorstva, trgovine, diplomatije, demokratije… navodi nas na razmišljanje o pravdi i sudbini. Danas u svetu postoji preko 150 država, ne zna im se tačan broj. Mnoge od njih će živeti još vekovima a da baš ničim neće doprineti svetskoj baštini. Velika je šteta što Dubrovačka Republika više ne postoji!\nBila je to sitna ali značajna zemlja u tadašnjem svetu, zemlja od stila, duha i mudrosti… U njoj je vladala svojevrsna srednjovekovna atmosfera, iza zidina grada odvijao se život onakav kakvim ga je opisivao Marin Držić u svojim na daleko čuvenim delima i komedijama… pomalo bizaran stil života nalik onom u Veneciji…\nPočeci Republike sežu u davni X i XI vek, počevši sa konstituisanjem i izgradnjom samoga grada Dubrovnika.\nU toku svog dugovečnog postojanja stvorena je reprezentativna država koja je zahvaljujući, u svetu čuvenoj školi diplomatske veštine, kroz dugi niz vekova uspela očuvati svoju samostalnost. Bilo je to pravo umeće s obzirom da su sve tadašnje mediteranske i evropske sile imale pretenzije ka Dubrovniku, naročito Venecija kojoj je Republika bila najveći konkurent u pomorstvu i trgovini na obalama Jadrana i Mediterana. Snagom sopstvene diplomatije Dubrovčani su isposlovali idealan položaj i relativno dobre odnose sa celim svetom. Neretko su bili primorani i da novcem kupuju svoju slobodu…\nImpresivna je činjenica da su, s papinim dopuštenjem, održavali trgovinu s Levantom u vreme najžeščih sukoba hriščana i muslimana i da od početka XV. veka nikada nisu ratovali dovoljno govori o umešnosti dubrovačke diplomatije.\nZanimljiv je i podatak da je Dubrovnik jedna od prvih evropskih zemalja koja je priznala nezavisnost SAD-a.\nTakođe, u domenu demokratije, Dubrovnik je postavio visoke kriterijume: na čelu svoje države imao je kneza kojeg su birali građani. Takođe, imali su Ustav tj. Statut i Senat. Zakon je važio za sve i pod jednakim uslovima.\nUzbudljivu istoriju Drubrovnika nije moguće opisati na parčetu papira ali, kako je ovo tek novinski članak propustićemo mnoge legende, intrige i pustolovine dubrovčana i njihove državice.\nKraj Dubrovačke republike dogodio se u praskozorje XIX veka. Francuzi su u pohodu na Kotor, zatražili prolaz kroz Dubrovnik i okupirali ga ne čekajući odgovor dubrovačke vlade. Već 31. 01. 1808. Napoleon je doneo akt o ukidanju Dubrovačke Republike.\nPoslednji dubrovački trzaj beznadežno je upirao pogled ka bečkom kongresu 1815. godine ne bi li ponovo uspostavili državnost, no uzalud, kongres nije uzeo u obzir razmatranje dubrovačkog zahteva niti je dozvolio da njihov predstavnik prisustvuje istom.\nRepublika je nestala zauvek.\nDubrovačka književnost rađa se s Gradom još u dalekim vremenima njegovog postanka i raste s njim kroz egzistenciju staodrevne Dalmacije, kroz prostranstva i milost mora i doseže do današnjih dana.\nMnoge klasične škole, humanistička i renesansna zapljuskivanja s čuvenih evropskih vrela pomogli su joj da sazri, ali jedinstveno dubrovačko tle zapalilo joj je oganj reči i moć stvaranja. Već tokom XV i XVI veka dubrovačka književnost izlazi pred lice čovečanstva s remek-delima svoje baštine u proznom, poetskom, dramskom i komediografskom ruhu. Vekovi renesanse u Dubrovniku su i veliki vekovi dubrovačke književnosti. Stvaralaštvo u tom dalekom vremenu nije se smatralo izuzetnošću, povlašćenim položajem, zatvaranjem u vlastite krugove – naprotiv, bila je prisutna masovna i velika moć odricanja, žrtve za dobre i trajne kamene–temeljce umetničkih dela. Književnost je bila udružena sa ostalim granama umetnosti i nauke i kao takva otvorila velika vrata Dubrovniku u domaću i svetsku knjževnost.\nDubrovačka renesansna komedija s Marinom Držićem na čelu doživljava svoj trijunf u XVI veku. Istinitost likova, realizam događaja, univerzalnost životne scene, savršeni dubrovački jezik »Dunda Maroja«, »Novele od Stanca«, »Tirene«, »Skupa« njihova metafora, filozofska i prostonarodna struktura govora – nešto je čime se ponosi cela južno-slovenska književnost i materinji dubrovački jezik.\nKnjiževnost posle Držića nastavlja svoj zlatni vek u Ivanu Gunduliću, velikom pesniku i misliocu XVII veka. Ona se pak, ogleda u veličanstvenim dramskim spevovima »Osman«, »Dubravka«, »Suze sina razmetnoga«… i pokazuju Gundulića kao nepomirljivog borca za pravdu i slobodu.\nUporedo s brojnim pesnicima i književnicima tokom jednog celog mileniuma idu i bezbrojni humanisti i kovači dubrovačkog jezika, filozofske misli i nauke, pa svi zajedno čine jednu veliku, univerzalnu i jedinstvenu dubrovačku književnost.\nMiroslav Bronzić/viabalkans. com\n31.01.2020, 22:11 #3\nСрпски Дубровник - Srpski Dubrovnik\nДа је Дубровник био српски град и да у њему и даље има Срба, додуше мање него у ранијем периоду, говоре многе историјске чињенице.\nЈедан од најпознатијих Срба католика јесте Матија Бан који је рођен у околини Дубровника. Његово националана припадност је не спорива, увек се изјашњавао као србин и имао је великосрпске идеје. Више о томе можете прочитати у нашим текстовима. Поред Матије бана било је ту још Срба католика из дубровника као што су Лујо Адамовић, Александар Ацо Аполонио, бискупи Мато Водопић и Иван Стојановић, Иван Гундулић и многи други који су остали упамћени у историји.\nНије само постојање срба католика доказ да је Дубровник био српски град, већ имамо и повељу краља Твртка из 1378 године „којом потврђује Дубровчанима повластице и уговоре српских и босанских владара“. Ова повеља преставља изузетан споменик српског средњевековно права, а њом се највише бавио руски проф др Александар Василијевич Соловјев. Књигу Соловљева „Одабрани споменици српског права (од XII do краја XV века)“ из које преносимо у целости , поменуту Дубровачку повељу:\nКао господар једног дела некадашњих немањићких поседа, Твртко је сматрао себе јединим легитимним настављачем њихових државних традиција , што и поменутој Повељи потврђује. Видевши, како сам каже у Повељи, земљу својих предака Немањића „по њих остављшу и не имушту својего пастира“, одлази „в србскују земљу“, желећи „укрепити престол родитељ мојих“ који „в земљнем царстве царствоваше, и на небесноје царство преселили се“.Даље Твртко Дубровнику,као граду и његовој властели потврђује старе повластице, као и трговачке слободе и слободу кретања. Твртко обећава заштиту и помоћ у одбрани Дубровника…\nЈош једна у низу чињеница да је Дубровник српски и да је у њему било Срба је прво српско соколско друштво на Приморју основано 1907. године баш у Дубровнику и названо је ,,Душан Силни". Соколска друштва су окупљала Србе католичке и православне вере; оснивање гимнастичких друштава био је нови вид заједничког рада прегалаца и омладине у борби за уједињење Србља у заједничку државу. Табла са натписом ,,Душан Силни" била је исписана ћирилицом а о објави рата Србији 1914. забрањена је употреба ћирилице и сва српска друштва су угашена.\nКрајем 19. а почетком 20. века у Дубровнику јавља се покрет Срба католика. реч је о политичком и културном покрету малог дела Дубровчана који су у време формирања савремених нација изградили српски национални идентитет. Заоставштина покрета су имена његових припадника у називима дубровачких места: Шеталиште Ника и Меда Пуцића, Улица Пера Будманија, Улица Балтазара Богишића, Богишићев парк, споменик Балтазару Богишићу на Цавтатској риви.\nДокле год има оваквих доказа и чињеница не смемо да заборавимо да је Дубровник срспски град и да Срби католици живе међу нама а наша подршка треба да буде већа јер су многи од њих данас скрајнути и застрашени и немају слободу слободног изражавања. Али долази време када ће Србин у Дубровнику поносно рећи ,,Ја сам Србин католик".\nDa je Dubrovnik bio srpski grad i da u njemu i dalje ima Srba, doduše manje nego u ranijem periodu, govore mnoge istorijske činjenice.\nJedan od najpoznatijih Srba katolika jeste Matija Ban koji je rođen u okolini Dubrovnika. Njegovo nacionalana pripadnost je ne sporiva, uvek se izjašnjavao kao srbin i imao je velikosrpske ideje. Više o tome možete pročitati u našim tekstovima. Pored Matije bana bilo je tu još Srba katolika iz dubrovnika kao što su Lujo Adamović, Aleksandar Aco Apolonio, biskupi Mato Vodopić i Ivan Stojanović, Ivan Gundulić i mnogi drugi koji su ostali upamćeni u istoriji.\nNije samo postojanje srba katolika dokaz da je Dubrovnik bio srpski grad, već imamo i povelju kralja Tvrtka iz 1378 godine „kojom potvrđuje Dubrovčanima povlastice i ugovore srpskih i bosanskih vladara“. Ova povelja prestavlja izuzetan spomenik srpskog srednjеvekovno prava, a njom se najviše bavio ruski prof dr Aleksandar Vasilijevič Solovjev.Knjigu Solovljeva „Odabrani spomenici srpskog prava (od XII do kraja XV veka)“ iz koje prenosimo u celosti , pomenutu Dubrovačku povelju:\nKao gospodar jednog dela nekadašnjih nemanjićkih poseda, Tvrtko je smatrao sebe jedinim legitimnim nastavljačem njihovih državnih tradicija , što i pomenutoj Povelji potvrđuje. Videvši, kako sam kaže u Povelji, zemlju svojih predaka Nemanjića „po njih ostavljšu i ne imuštu svojego pastira“, odlazi „v srbskuju zemlju“, želeći „ukrepiti prestol roditelj mojih“ koji „v zemljnem carstve carstvovaše, i na nebesnoje carstvo preselili se“. Dalje Tvrtko Dubrovniku,kao gradu i njegovoj vlasteli potvrđuje stare povlastice, kao i trgovačke slobode i slobodu kretanja. Tvrtko obećava zaštitu i pomoć u odbrani Dubrovnika…\nJoš jedna u nizu činjenica da je Dubrovnik srpski i da je u njemu bilo Srba je prvo srpsko sokolsko društvo na Primorju osnovano 1907. godine baš u Dubrovniku i nazvano je ,,Dušan Silni". Sokolska društva su okupljala Srbe katoličke i pravoslavne vere; osnivanje gimnastičkih društava bio je novi vid zajedničkog rada pregalaca i omladine u borbi za ujedinjenje Srblja u zajedničku državu. Tabla sa natpisom ,,Dušan Silni" bila je ispisana ćirilicom a o objavi rata Srbiji 1914. zabranjena je upotreba ćirilice i sva srpska društva su ugašena.\nKrajem 19. a početkom 20. veka u Dubrovniku javlja se pokret Srba katolika. reč je o političkom i kulturnom pokretu malog dela Dubrovčana koji su u vreme formiranja savremenih nacija izgradili srpski nacionalni identitet. Zaostavština pokreta su imena njegovih pripadnika u nazivima dubrovačkih mesta: Šetalište Nika i Meda Pucića, Ulica Pera Budmanija, Ulica Baltazara Bogišića, Bogišićev park, spomenik Baltazaru Bogišiću na Cavtatskoj rivi.Dokle god ima ovakvih dokaza i činjenica ne smemo da zaboravimo da je Dubrovnik srspski grad i da Srbi katolici žive među nama a naša podrška treba da bude veća jer su mnogi od njih danas skrajnuti i zastrašeni i nemaju slobodu slobodnog izražavanja. Ali dolazi vreme kada će Srbin u Dubrovniku ponosno reći ,,Ja sam Srbin katolik".\n12.05.2020, 14:53 #4\nU Dubrovniku je bila čast biti Srbin katolik\nKnjiževna povjesničarka i profesorica Filozofskog fakulteta u Nišu Irena Arsić autorica je više desetina radova iz oblasti stare dubrovačke književnosti i studija iz kulturne historije Dubrovnika 19. vijeka. U svojoj najnovijoj knjizi “Srbi u Dubrovniku” (Ars libri, Beograd 2019.) daje opsežan pregled hrvatske i srpske historiografije koja se bavila ovom temom, naročito se koncentrirajući na fenomen Srba katolika u ovom gradu. Po mišljenju autorice i brojnih drugih istraživača, oni na stanovit način simboliziraju svu kompleksnost duge povijesti Dubrovnika, koji je stoljećima opstajao na granici nekoliko moćnih carstava i velikih kultura.\nProfesorice Arsić, što vam vaše znanstveno iskustvo govori u vezi specifičnosti kulturne historije Dubrovnika u odnosu na druge primorske gradove?\nIzmeđu Dubrovnika i recimo Primorja i Boke kotorske postoji razlika u istorijskom i kulturnom smislu. Moramo znati da su Primorje kao i Boka kotorska dugo vremena bili pod Mlecima, a Dubrovnik nije. Dubrovnik je čitavo vreme Dubrovačke Republike imao neku vrstu “nadziranog suvereniteta”: priznavao je razne gospodare, Mletke, Mađare, Turke, Napoleona i na kraju Austrijance, ali on je u stvari bio slobodan grad. Sloboda ili libertas bio je vrhovni princip, narodni mit njegovog identiteta i održanja. Dubrovački istoričar Lovro Kunčević u svojoj knjizi “Mit o Dubrovniku. Diskursi o identitetu renesansnoga grada” govori u stvari o tri mita Dubrovnika: o slobodi, o granici i o nastanku. Vekovima se piše i govori o slobodi Dubrovnika i ona zaista jeste stalna tema. Ali, kao što je poznato, a o tome piše Kunčević, Dubrovnik je realno turski vazalni grad koji Carigradu svake godine plaća danak. To je ta nemoguća formula koju su Dubrovčani sa uspehom razrešili: oni su turski vazali, ali o svom gradu-državi slobodno odlučuju.\nPokojni historičar Ivan Đurić u svojoj knjizi “Sumrak Vizantije”, koja je krajem 1980-ih štampana kao zajednički projekt Zagreba i Beograda, govori i o jakim slavenskim utjecajima u gradovima na Jadranu, naročito u ranoj fazi, u XI., XII. i XIII. vijeku.\nTako je. U mojim istraživanjima kao i u radovima mojih kolega možete videti da su najstariji kulturni spomenici u tim primorskim gradovima pisani ćirilicom. I najstariji svetovni stihovi zapisani su ćirilicom. Nedavno je u dubrovačkoj gradskoj biblioteci istoričar Kristian Paskojević održao predavanje o šest vekova ćirilice u Dubrovniku. Ove činjenice su poznate, priznate i raščišćene u naučnim krugovima, ali ne i u široj javnosti pa se ti podaci, kao recimo o tradiciji ćirilice u Dubrovniku, doživljavaju kao iznenađenje. Podsetila bih da je moja knjiga “Srpska pravoslavna crkva u Dubrovniku”, promovisana u njemu 2008. godine, štampana ćirilicom i latinicom, ekavicom i ijekavicom. Na promociji su se susreli kardinal Vinko Puljić i vladika Grigorije. O knjizi su govorili profesor Ivo Banac i profesor Rade Petrović. Na promociji je bila tadašnja županica dubrovačko-neretvanska, gospođa Mira Buconić, i to je takođe primer da kada govorimo o pojedinim kulturnim toposima, onda su oni poznati određenom krugu ljudi kao deo jedne tradicije. Ovakvih susreta je malo, a mislim da su potrebni i u nauci i u širim krugovima. Takve tribine bile bi i u samom Beogradu iznenađenje. Ljudi danas slabo čitaju: površni su, skeptični i nepoverljivi.\nKada biste kao historičarka zavukli ruku u središe tog historijskog fenomena koji se zove Dubrovnik, što biste pronašli?\nDubrovnik je višestruko zanimljiv. On je kao biser u školjci, odnosno kao “bubreg u loju”, kako bi rekao Marin Držić. Interesantan je zato što se nalazi sa ove strane Jadrana. U Italiji vi imate slične primere, ali tako jedinstvene gradove u svojoj kulturi i posebnosti sa ove strane nemate. Sam grad Dubrovnik je u prošlosti imao prosečno po šest hiljada stanovnika, a Republika 20 hiljada. Na toj maloj teritoriji, među nekoliko hiljada ljudi, kako to nalazimo i kod naturalizovanog Dubrovčanina Francesca Marije Appendinija, koji je napisao prvu književnu istoriju Dubrovnika, imate tokom vekova recimo na stotine pisaca.\nRadi se o tome, što je bio običaj toga vremena i u Evropi, da dubrovački naučnici, medicinari, matematičari i fizičari, kao recimo Ruđer Bošković, svoje naučne traktate pišu u stihovima. Pisanje je bila obaveza i duhovna igra za sve tadašnje ljude koji su bili obrazovani. Imate jednog od najvećih liričara u Dubrovniku, Dživa Bunića, koji je bio pet puta izabiran za dubrovačkog kneza i koji je lično izvršavao kazne nad teškim prestupnicima. Imate slučaj Ivana Gundulića, kojem su ponekad dozvoljavali da ne dođe na sednice Velikog vijeća u Dubrovniku, svesni njegovog velikog književnog talenta. U jednom gradu tako intenzivno okrenutom trgovini kao što je bio Dubrovnik, vekovima se jako cenio književni talent.\nU knjizi “Srbi u Dubrovniku” istražujete o Srbima pravoslavcima, ali i o svojevrsnom fenomenu – Srbima katolicima u Dubrovniku.\nMoja istraživanja o Srbima katolicima nastavljaju se na dosadašnja istraživanja kako hrvatske tako i srpske istoriografije. Autori novijih istraživanja o Srbima katolicima u Dubrovniku, od 1990-ih do danas, većinom su hrvatski istoričari i ja sam u svojoj knjizi dala pregled njihovog rada. Što se tiče Srba pravoslavaca, Dubrovnik u srednjem veku nije dozvoljavao, uz katoličku, druge konfesije i vere, osim jevrejske koja je u gradu imali svoj geto. Kada je pravoslavno stanovništvo silazilo u Dubrovnik, da rade i da se naseljavaju, ono je primalo katoličku veru. Kada se vraćalo u krajeve u kojima je nekada živelo, ono bi se, kako je govorio Držić, “vraćalo u staru vjeru pradjedovsku”. Tako je bilo do 1790. godine, kada je pravoslavna zajednica u Dubrovniku uspela da legalizuje svoje postojanje. Ta priča o verama, kulturama i stanovništvu Dubrovnika vraća nas i u davno vreme njegovog postanka. Pokojni dubrovački istoričar Antun Ničetić, koji je napisao knjigu “Nove spoznaje o postanku Dubrovnika”, jednom prilikom me je vodio u dubrovačku katedralu i pokazivao mi kako se u temeljima te katedrale nalaze ostaci vizantijske bazilike sa freskama iz IX veka. Na taj način se potiru stare tvrdnje da su Dubrovnik na pustoj hridi osnovala romanska plemena koja su bežala od raznih najezdi, nego je tu, o tome piše Ničetić, već postojala neka vizantijska zajednica.\nU svojoj knjizi navodite da je XIX. vijek u Dubrovniku bio vijek Srba katolika. Što bi to značilo i tko su zapravo Srbi katolici?\nDevetnaesti vek je bio vek nacionalnog određenja, kako u Evropi tako i u Dubrovniku. U slučaju Dubrovnika radi se i o njegovom specifičnom položaju u tom veku, u kojem se postepeno gasi hiljadugodišnja Dubrovačka Republika. To konkretno znači, u toj nacionalnoj identifikaciji, da je Srbija kao nezavisna država sredinom XIX veka bila veliki izazov Dubrovčanima koji su nakon Napoleona potpali pod jurisdikciju Austro-Ugarske, prema čijoj vlasti su osećali veliku odbojnost. Dubrovački istoričar Nikola Tolja u svojoj knjizi “Dubrovački Srbi katolici – istine i zablude”, štampanoj u Dubrovniku 2011. godine, navodi te Srbe katolike poimence. Bilo ih je preko 160 iz redova intelektualaca raznih struka, kao i desetine iz redova katoličkog sveštenstva. Tolja navodi kako je, citiram, “tada u Dubrovniku bilo čast biti Srbinom katolikom”. Prošle godine izašla je knjiga dubrovačkog novinara iz XIX veka Antuna Stražičića “Dubrovački koluri – uspon i pad srbokatolika”, koju je uredio istoričar Stjepan Ćosić, u kojoj Stražičić opisuje dubrovačku nižu inteligenciju: đake, studente i mlade zanatlije, među kojima on takođe pronalazi i dosta rasprostranjene Srbe katolike.\nKako su izgledali konkretni stavovi i raspoloženje Dubrovčana koji su se tada izjašnjavali kao Srbi katolici?\nTu je recimo jedan Medo Pucić, koji je bio političar i književnik iz plemićke obitelji u Dubrovniku sredinom XIX veka. On je bio školovan širom Evrope, bio je svetski čovek, rado viđen i u Veneciji i u Rimu i u Carigradu. “Leti živi u Gružu, a zimu provodi u Parizu”, govorili su za njega njegovi savremenici. Nazivao se Srbinom katolikom, bio je oduševljeni pristalica panslovenskog ujedinjenja, a objavio je i dve knjige o ćiriličnim spomenicima u Dubrovniku. Što se tiče prezira Srba katolika u Dubrovniku prema austrijskoj vlasti u XIX veku, dobar primer je upravo porodica Meda Pucića. Njih je bilo sedmero braće i svi oni su se zakleli da neće imati potomstvo koje će kasnije, smatrali su, biti robovi austrougarskoj vlasti. I tako su Pucići u stvari izumrli. Najobrazovaniji ljudi toga vremena, ne samo u Dubrovniku, zalagali su se za neku varijantu sveslovenskog ujedinjenja, da bi se kasnije nacionalno svrstavali.\nIstorija nije crno-bela\nKakav je bio odnos Hrvata katolika i Srba katolika u Dubrovniku u to vrijeme?\nTada, sredinom i u drugoj polovini XIX veka, Hrvati katolici i Srbi katolici u Dubrovniku su često međusobno “ratovali” preko štampe. Hrvati katolici su imali svoj list koji se zvao “Crvena Hrvatska”, koji je uređivao Frano Supilo, a Srbi katolici opet svoj list koji se zvao “Dubrovnik” i uređivao ga je Antun Fabris. Kada je podignut spomenik Ivanu Gunduliću 1893. godine u Dubrovniku, došlo je među njima čak do fizičkog obračuna. Početkom XX veka, sa tom čuvenom Riječkom i Zadarskom deklaracijom, dolazi do međusobnog pomirenja ovih grupa. Nakon Prvog svetskog rata Srbi katolici se utapaju u Kraljevinu SHS, premda istoričar Stjepan Ćosić u svojim radovima citira pisma Luje Vojnovića, brata Ive Vojnovića, prvo kralju, a nakon 1945. i Josipu Brozu Titu, sa predlogom da bi Dubrovnik trebao imati status autonomne jedinice unutar Jugoslavije. Ta pisma Luje Vojnovića dokazuju, smatra Stjepan Ćosić, koji je inače o Luji Vojnoviću napisao dragocenu knjigu na osnovu arhivskih istraživanja, da stavovi Srba katolika nisu bili pod uticajem srpske politike, jer srpska politika u to doba za Dubrovnik nije imala nikakvog interesa. Što se tiče nauke, danas se hrvatska istoriografija daleko više bavi Srbima katolicima u Dubrovniku nego ona srpska.\nDum Ivan Stojanović, koji je bio katolički sveštenik, jednom je rekao “moja srpska nacionalnost mi ne smeta da budem dobar katolik”. Srpska pravoslavna crkva bila je daleko više protiv Srba katolika sa generalnom tezom da “nema Srba izvan pravoslavne vere”\nKako su se Katolička i Pravoslavna crkva odnosile prema Srbima katolicima?\nBilo je u to vreme pojedinačnih napada, recimo lista “Katolička Dalmacija” na Srbe katolike, ali, sa druge strane, bilo je Srba katolika i među katoličkim klerom, pa je tako Dubrovčanin dum Ivan Stojanović, koji je bio katolički sveštenik, jednom rekao “moja srpska nacionalnost mi ne smeta da budem dobar katolik”. Srpska pravoslavna crkva bila je daleko više protiv Srba katolika sa generalnom tezom da “nema Srba izvan pravoslavne vere”. I Srbi katolici koji su dolazili u Beograd nisu adekvatno primljeni. Visokoobrazovani Medo Pucić, koji je bio vaspitač srpskog kralja Milana, bio je jako kritikovan. Lujo Vojnović koji je bio vaspitač kralja Aleksandra, takođe. Beogradska čaršija nije imala razumevanja za Srbe katolike.\nOtac Luja i Iva Vojnovića, Konstantin, sebe je smatrao Hrvatom, Ivo se osećao Jugoslovenom, a Lujo Vojnović se smatrao Srbinom. Krajem XIX i početkom XX veka takvi različiti stavovi u istoj porodici nisu bili neobična stvar\nKada se danas u javnosti govori o Dubrovniku i o njegovoj prošlosti, često se to čini bez naročitog ulaženja u delikatne povijesne detalje.\nNauka se bavi istraživanjima istorijskih činjenica i novija hrvatska istoriografija (S. Ćosić, N. Tolja, I. Banac) dala je važan doprinos u osvetljavanju kompleksnosti dubrovačke istorije kroz vekove, dok razmišljanja šire javnosti ne spadaju u odgovornost nauke, već su ti stavovi rezultat stanja u društvu. Sve moje knjige o Dubrovniku prvo sam nosila u Dubrovnik da ih poklonim mojim tamošnjim kolegama istoričarima. Istorija nije crno-bela nego kompleksno kretanje čoveka i društva kroz vreme. Na primer, u monografiji o Luji Vojnoviću autor Stjepan Ćosić navodi da je otac Luja i Iva Vojnovića, Konstantin, sebe smatrao Hrvatom, Ivo se osećao Jugoslovenom, a Lujo Vojnović se smatrao Srbinom. U to vreme, kraja XIX i početka XX veka, takvi različiti stavovi u istoj porodici nisu bili neobična stvar i to je istoriografija zabeležila. Mi istoričari smo naučili da nauka ne sme da bude nacionalno obojena i da mora da pronađe svoj put objektivnosti u istraživanju činjenica i pronalaženju istine.\nRepublika Srpska – bastion Srpstva\nZadnji Post: 24.11.2018, 16:17\nVremenska Zona je GMT +2. Trenutno je 23:14 sati.


A. J. 19. maja 2022. 02:21\nRadosne vesti stigle su iz kraljevske dinastije Karađorđević.\nNaime, porodila se princeza Ljubica i porodica Karađorđević je postala za još jednog člana – odnosno članicu.\nSupruga princa Mihaila objavila je na svom Instagram profilu vest da je dobila ćerku i poželela joj dobrodošlicu na ovaj svet.\nĆerkica je dobila ime Isidora.\nZnačenje imena Isidora je po pravilu „nedvosmisleno“ i predstavlja ime za onu žensku decu koja su ili dugo priželjkivana ili smatrana „darom“ od Boga, posebno u slučaju da roditelji duže vreme nisu mogli da imaju potomstvo. Isidora ima značenje – „dar od Boga“; „ona koja je poklon i nagrada za oca i majku“; „ona koja donosi sreću i blagostanje“; „žena koja je radost, veselje i svetlost“; „ona koja je posebna“; „nagrada“; „poklon“; „sreća“; „plemenita i požrtvovana osoba“.\nPodsećamo da su u čast rođenja njihove prve ćerke Natalije sveštenici crkve Svetog Đorđa na Oplencu održali moleban, a crkvena zvona su prenela ovu radosnu vest. Kako se već zna, na tom mestu su se u oktobru 2016. venčali princeza Ljubica i princ Mihailo, a kasnije su u toj crkvi i krstili svoju prvu naslednicu. Na istom mestu su pre mnogo godina kršteni brojni članovi dinastije Karađorđević.


Adecco je vodeća kompanija u pružanju HR usluga koja povezuje više od 300 klijenata s preko 5000 tražitelja zaposlenja. Trenutno za našeg klijenta, veliku tvrtku u prehrambenom sektoru, tražimo osobe zainteresirane za rad na poziciji: Prodavač – sezonski posao na obali ili po otocima.\nUkoliko ste se prepoznali u gore traženom profilu i želite razvijati svoju karijeru u poticajnoj i profesionalnoj radnoj okolini pošaljite nam svoj životopis životopis s naznakom za navedeno radno mjesto putem linka za prijavu najkasnije do 21.05.2018.


Dautović: ISIS udara na naše svest, mir i spokoj | N1 Srbija\nDautović: ISIS udara na naše svest, mir i spokoj\n18.08.2017. |18.12 |\nISIS je udario na Španiju kao što može da udari na Rim, Vatikan ili Beč. Stalo im je da izvedu terorističku dramu, ne bi li zadali što veći udar na nas same, na naše svest, mir i spokoj, smatra spoljnopolitički analitičar Mirko Dautović.\nDautović kaže da su se slični napadi desili u Belinu na božićnoj pijaci, kao i u Nici. Kaže da gradovi stalno smišljaju nove načine kako bi se zaštitili od napada.\n"Tu su stubići da ne bi niko mogao da uđe, ali tako pretvarate grad u pešačku zonu. Srećom, pre nego državnom intervencijom, izbegnuto je više žrtava u barseloni. Španija je imala dosta iskustva s terorizmom, ETA kada je funkcionisala imala je drugi obrazac. Španske snage su promenile strategiju, reformisali su svoje snage, to su jedne od najutreniranijih jedinica. Španske snage mnogo koštaju, jer su stalno u pripravnosti", navodi on.\nU dva napada u Španiji stradalo 14 ljudi\nMSP: Srpska državljanka lakše povređena u napadu u Barseloni\nDautović smatra da Islamska država nije upravljala napadom i da napad nije isplaniran iz Rake, iako su preuzeli odgovornost.\n"Postoji mreža onih koji regrutuju mlade muslimane, njihov uspeh nije toliko veliki, ali dovoljno je da radikalizju 0,01 odsto da bi se izvršio teroristički čin. Morate da znate šta vam se dešava u zemlji kada se radi o religijama, mora da se vidi zašto se radikalizuju, šta je problem u društvu, verovatno su to ekonomski razlozi i manjak mogućnosti da naprave nešto u društvu. Morate da sprečite širenje ideologije i da znate da se ideologija ne prima tek tako".\nOn navodi da je Eu već uključena u globalnu borbu protiv terorizma, ali da postoji pitanje metode borbe.\n"Mislim da će Španija biti saveznik Francuskoj, da neće biti spremni za američke britanske ili ruske metode da ide u rat u Jemen, Siriju. Ni Francuska ni Nemačka nemaju želje da idu u rat, rat se vodi na domaćem terenu, da obuzdate internet propagandu", kaže Dautović.\nVodič iz Barselone: Video sam kombi, čuo krike i lomljavu\nTuristički vodič Stanko Lekić u trenutku kada se napad događao u Barseloni našao se sa grupom turista nekoliko metara od kombija koji je uleteo među pešake.\n"Bio sam na La Rambli, završili smo razgledanje, grupa se razišla, preporučio sam im da odu do pijace. Razišli smo se, ja sam video kombi i bilo mi je normalno jer sam mislio da istovara robu. Onda sam čuo krike, lomljavu, video sam da kombi juri i udara tezge, lomi sve, ubija ljude, to je bio masakr, imao sam uitsak da je više ljudi stradalo", navodi Lekić.\nLekić prepričava da je nastala panika i da je odmah sklonjen na sigurno. Kaže da je tražio da izađe kako bi stupio u kontekt sa ostalim članovima grupe.\n"Uspeo sam da stupim u kontakt, sve smo skupili sem porodice koja je bila zatvorena u jednom hotelu I jedne žene s detetom koja je bila na dugom mestu, i uveče smo se skupili. Danas se vraćamo, idemo za Kan i vraćamo se u Srbiju, nastavićemo program redovno, ljudi koji su videli masakr sve su proživeli, nadam se da ćemo uspeti svi da se smirimo i nastavimo kako je planirano".\nLekić je pohvalio reakciju policije.\nStanković: Udarac gde najviše boli\nNovinar NIN-a koji živi i radi u Španiji Vlada Stanković kaže da Barselona nije bila meta napada od napada ETA kada je stradalo 25 ljudi.\n"Nema povoda za napad u Barseloni, pokušaj da se udari gde najviše boli jer je jak turistički centar sa višemilionskom posetom svakog dana. Dosta turista prolazi korz Barselonu, atraktivna je turistički. La Rambla je srce grada, računalo se na efekat, masovnost, bez obzira što je policija stalno u pripravnosti, podignut je stepen pripravnosti ali nemoguće je sprečiti, jer na masovnim mestima ne znam kako bi mogla da interveniše policija".\nStanković smatra da sada raste stepen nacionalnog jedinstva bez obzira na nesuglasice, jer je održan veliki miting u Barseloni na čijem čelu su bili kralj, premijer države, kao i premijer i gradonačelnica Barselone.\n"Poruka je bila ne bojimo se, može da doprinese učvršćenju vlasti Rahoja, on ima probleme, zakazan je referendum u Kataloniji, tenzije će rasti kad počnu pripreme za referendum", kaže Stanković.\nMirko Dautović Barselona terorizam teroristi teroristički napad Islamska država ISIS\nISIS? Sta je to ISIS srbi kazu da nisu krivi ekstremisti i radikalni islam, nego merkelova i ameri, nista vise ne razumem???\nOvo možda čeka i nas, ako uđemo u NATO.\nУдарају "na našu svest, mir i spokoj", једни са Запада, други са Блиског Истока...


La Roche Posay Redermic C krema za suhu kožu | Online Ljekarne Prima Farmacia\nPočetna Proizvodi KOZMETIKA Njega lica Bore i anti-age La Roche Posay Redermic C krema za suhu kožu 40 ml\n2611835 LA ROCHE POSAY Bore i anti-age https://ljekarne-prima-farmacia.hr/upload/catalog/product/21715/redermic-c-suha_5ec8529e7d22a.jpg\nLa Roche Posay Redermic C krema za suhu kožu\nŽelite li uštedjeti 13,42 kn na ovoj narudžbi i postati član našeg kluba vjernosti?\nDa, želim uštedjeti 13,42 kn\n2611835 LA ROCHE POSAY La Roche Posay Redermic C krema za suhu kožu 40 ml Bore i anti-age https://ljekarne-prima-farmacia.hr/upload/catalog/product/21715/redermic-c-suha_5ec8529e7d22a.jpg Dodaj u košaricu\nLa Roche Posay Redermic C njega protiv bora namijenjena je suhoj i vrlo suhoj zreloj koži. Umanjuje znakove starenja kože poput dubokih bora, tamnih mrlja, gubitka gustoće i volumena. Visokokoncentrirani vitamin C popunjava duboke bore i pomlađuje kožu.


Inovativna sistemska rešenja u oblasti zvučne regulacije | | BravaCasa Magazin Inovativna sistemska rešenja u oblasti zvučne regulacije – BravaCasa Magazin\nDa li znate šta nema ukus, boju i miris, a narušava nam kvalitet života, iako je neopipljivo? Sveprisutno je a predstavlja onu vrstu zagađenja okoline koja nam krade san i mir? Odgovor je buka.\nUkoliko smo joj često izloženi buka nam može ugroziti zdravlje i rezultirati nervozom i hroničnim umorom što direktno utiče na našu produktivnost u toku dana.\nKada je u pitanju merenje nivoa zvuka, važno je znati da postoji razlika između domaćinstava koja se nalaze u glasnom gradskom okruženju i domu koje se nalazi u predgrađu koje je udaljeno od velikih saobraćajnica. Tako zvuk u domu u gradskom jezgru može dostići 50 db, a onaj koji je udaljeniji oko 40 db.\nDanas kada smo konstantno izloženi različitim negativnim uticajima, kako zagađenim vazduhom, tako i vodom, zračenju Sunca i slično, kada stignemo u svoj dom nakon napornog radnog dana samo želimo da se izolujemo i utišamo svu buku velikog grada. Iako izgleda bezazleno jer se nakon nekog vremena priviknemo na buku, svakodnevna izloženost makar i najmanjoj jačini zvuka, bilo da su u pitanju glasne komšije koje puštaju muziku, beba koja plače ili renoviranje iznad ili u stanu do nas, može izazvati nervozu i stres.\nKako sve više ljudi postaje svesno koliko je stres loš po naš organizam, pored promene ishrane i životnih navika, dolazimo i do inovativnih rešenja u oblasti zvučne regulacije koja nam može sačuvati mir i zdravlje.\nBitno je znati da postoji mnogo zgrada sa neadekvatnom zvučnom izolacijom, sačinjenih od loših i nebezbednih materijala. Zato je važno odabrati objekat koji je sagrađen od blokova koji su sačinjeni od prirodnog mineralnog sastava i tako dodatno povećavaju komfor i štede vreme i novac.\nSa YTONG FonoBlock-om dimenzija 25cm postiže se zvučna izolacija u visini od 55dB što je iznad propisanih normi (52dB). To je potpuno inovativni koncept za pregrade kada je reč o zidarskim radovima na objektu.\nInovativna sistemska rešenja u oblasti zvučne regulacije was last modified: July 15th, 2019 by Aleksandra Dudvarski\nNova školska godina sa Galerijom Podova


„Born Global Champions“: Austrija odlikuje svoje šampione - ADVANTAGE AUSTRIA international - www.advantageaustria.org\n„Born Global Champions“: Austrija odlikuje svoje šampione\nOdlikovanje je primilo 30 mladih preduzeća koja su odmah po zasnivanju preduzeća strateški krenula putem internacionalizacije\nSpoljnotrgovinska organizacija Privredne komore Austrije - ADVANTAGE AUSTRIA odlikovala je 2019. godine ukupno 30 mladih preduzeća iz Austrije nagradom "Born Global Champions". Ove godine su nagrade dodelli po prvi put gospođa ministar Margarete Šrambek ( Margareta Schramböck) i predsednika Privredne komore Austrije g. Harald Marer (Harald Mahrer) u okviru festivala 4GamesChangers koji je održan 09. aprila 2019.\nNagrade su uručene mladim preduzećima ( osnovana 2013. i posle toga) koja su od samog početka bila aktivna na svetskom tržištu, nudeći inovativne proizvode i usluge i koja su se istakla brzim globalnim razvojem.\nMeđutim, sva nagrađena preduzeća krasi i ponešto zajedničkog: smela su, razmišljaju dalekosežno i pojmuju svet kao svoje tržište, te upravo na taj način postižu veliki uspeh. Svojim istaknutim inovacionim dostignućima predvode na tržištu, istovremeno privlačeći pažnju međunarodne zajednice na Austriju kao idelano mesto za poslovanje.\nBliže informacije o ovogodišnjem odlikovanju „Born Global Champions“ pronaći ćete u sledećoj vanrednoj ediciji publikacije FRESH VIEW na engleskom jeziku:\nPrethodna vestApplied Artificial Intelligence Conference 2019 -…Sledeća vestFuture of Building – Kongres, Izložba i B2B sastanci: 4. -…


Četvrtak, 10 Januar 2019\nZašto Komšić i Džaferović nisu bili u Banjoj Luci?\nŽrtve iluzije o ujedinjenju srpskih zemalja u crnini posjećuju groblja i žive u dužničkom ropstvu.\nProglašeno stanje prirodne nepogode u Kladnju\nŠtab civilne zaštite Općine Kladanj na danas održanoj vanrednoj sjednici donio je Odluku o proglašenju nastanka stanja prirodne nepogode na području općine Kladanj zbog visine snježnog pokrivača, prenosi Anadolu Agency (AA).\nMinimalne penzije u FBiH povećat će se na 359 maraka?\nFederalni Zavod za penzijsko i invalidsko osiguranje danas je Vladi Federacije BiH predložio vanredno povećanje minimalne penzije za 3,2 posto, jer su za to stvoreni uslovi.\nOglasio se Dragan Čović: Stop mržnji, okrenimo se jedni drugima\nPredsjednik Hrvatske demokratske zajednice BiH Dragan Čović oglasio se putem društvene mreže Twitter nakon burnih kritika u javnosti zbog činjenice da je prisustvovao akademiji povodom Dana RS-a u Banjoj Luci.\nHumanitarni koncert za Muhidina Ibrahimbašića Mikija iz Brčkog\nU Brčkom će 11. januara (petak) biti upriličen humanitarni koncert za Mikija – Muhidina Ibrahimbašića iz brčanske mjesne zajednice Omerbegovača.\nBrčko: Na esencijalnoj listi 15 novih lijekova u 2018. godini\nLijek Tresiba, koji se se svojim dugodjelujućim insulinom kod dijebetičara pokazao uspješnim, zajedno s ostalih osam novih lijekova, uvršen je na esencijalnu listi Fonda zdravstvenog osiguranja Brčko distrikt.\nObilježen Dan Republike Srpske i u Brčkom\nU Brčkom je danas održan svečani prijem povodom Dana Republike Srpske. Domaćin slave bila je predsjednik Republike Srpske Željka Cvijanović.\nCenić: Čović vjerovatno došao da Dodiku uputi poziv na obilježavanje Bljeska i Oluje (VIDEO)\nEkonomistica i angažirana intelektualka Svetlana Cenić komentarisala je u Pressingu na N1 prisustvo lidera HDZ-a BiH Dragana Čovića na obilježavanju Dana Republike Srpske koji je Ustavni sud Bosne i Hercegovine proglasio neustavnim.\nISPLATI LI SE OTIĆI: Evo kolike su plate u Evropi, a za koliko mi radimo!\nProsječna neto plata u BiH u oktobru 2018., posljednjem mjesecu za koji su objavljeni podaci, bila je 894 maraka, oko 456 eura. Od decembra 2009. godine kada je neto plata u našoj zemlji prvi put prešla 800 maraka, i iznosila 802 marke, za devet godina porasla je za samo 92 marake.\nDačić pozvao Hrvatsku da se izvini Srbima za genocid pa tek onda dijeli lekcije\nMinistar vanjskih poslova Srbije Ivica Dačić pozvao je Hrvatsku da se izvini Srbima za genocid i etničko čišćenje u vrijeme NDH, pa da tek onda dijeli lekcije.


Hotel Sherwood Exclusive Kemer 2022\nHotel Sherwood Exclusive Kemer Turska se nalazi u oblasti Goynuk, oko 6 kilometara od letovališta Kemer i smešten je na sopstvenoj peščano-šljunkovitoj plaži. Aerodrom u Antaliji je udaljen oko 55 kilometara.\nrecepcija, wifi internet, glavni restoran, 4 a la carte restorana (turski, italijanski, riblji i kineski-korišćenje usluga restorana izuzev ribljeg i kineskog jednom u toku boravka besplatno), 11 bazena, 7 tobogana, 8 barova, SPA centar, aerobik, tursko kupatilo, akvabik, 2 teniska terena, košarka, mini golf, parno kupatilo, boćanje, odbojka na plaži, mini fudbal, stoni tenis, sauna, dečiji bazen, dečiji klubovi (5-11.99 i 13-16.99 godina); uz doplatu: video igre, bilijar, osvetljenje sportskih terena, motorni sportovi na vodi, usluge frizerskog i salona lepote, doktora i dadilje, usluge pranja i hemijskog čišćenja veša\nStandard soba: max 3 osobe, površine 29 m2.\nDeluxe superior soba: max 3+1 osoba, površine 35 m2.


Crna Gora i Slovačka imaju obavezu da doprinose međunarodnoj stabilnosti - CdM\nCrna Gora i Slovačka imaju obavezu da doprinose međunarodnoj stabilnosti\nCrna Gora i Slovačka kao dvije kredibilne NATO saveznice imaju obavezu i odgovornost da kontinuirano doprinose regionalnoj i međunarodnoj stabilnosti, postavljajući primjer uspješnih kontributora kolektivnoj bezbjednosti, kazao je ministar odbrane Predrag Bošković tokom današnjeg sastanka sa novim izaslanikom odbrane Slovačke za Crnu Goru na nerezidentnoj osnovi pukovnikom Milanom Mindekom.\nKako je saopšteno iz Ministarstva odbrane, Bošković je naglasio da je zadovoljan odbrambenom saradnjom dvije zemlje i istakao da je otvoren za njeno jačanje, s fokusom na oblasti od zajedničkog interesa.\n“On je ukazao na stratešku opredijeljenost Crne Gore članstvu u Evropskoj uniji i izrazio zadovoljstvo podrškom koju Slovačka pruža našoj zemlji na tom putu”, navode u Ministarstvu.\nMindek je, pak, kazao da vjeruje da će Crna Gora i Slovačka nastaviti da njeguju dobre odnose, s akcentom na oblast odbrane.\n“Slovački izaslanik odbrane je poručio da će njegovo resorno ministarstvo nastaviti da bude kredibilan partner Ministarstvu odbrane i Vojsci Crne Gore, naglasivši spremnost za jačanje odbrambene saradnje kroz zajedničke projekte. Istakao je i da je zadovoljan napretkom Crne Gore na putu evropskih intergacija i posvećenošću naše zemlje tom procesu”, dodaju u resoru odbrane.\nPukovnik je podsjetio na angažman Slovačke u okviru Višegradske grupe V-4, naglasivši da su sve države V-4 članice i Evropske unije i NATO, te da će nastaviti sa s zalaganjem za napredak integracionog procesa država Zapadnog Balkana.\n“Sagovornici su razgovarali i o bezbjednosnoj situaciji u regionu, odbrambenim ciljevima dvije države, saradnji u okviru Alijanse, kao i o učešću pripadnika dvije vojske u međunarodnim misijama i operacijama”, zaključuju u Ministarstvu odbrane.\nTagsEvropska unija EU Milan Mindek NATO Predrag Bošković saradnja Slovačka\nKonte: EU da ne počini tragične greške


Jesu li 38-godišnje trudnice rizik za putno osiguranje - B92\nGde je starosni limit za riziènu trudnoæu za državu, a gde za osiguravajuæe kuæe u Srbiji?\nIzvor: BBC èetvrtak, 6.12.2018. | 08:48\nZena sam, kasno sam rodila dete, ali moram da kazem da ovde nema spornih tacaka. Jasno je kako rade osiguravajuce kuce, nema tu ljubavi ni saosecajnosti. Zna se da je trudnica u 38. u neku ruku rizicna trudnica, ali nasa je odluka kada cemo da radjamo decu. Ali je takodje i odluka osiguravajuce kuce koga ce da osigura. Osiguravajuce kuce nisu humanitarna drustva i jasno je kako posluju. Koliko gid da se nama to ne svidja to je tako.\n(jelena, 6. decembar 2018 18:43)\nAko ovo nije diskriminacija, šta je onda?\n(Mediokritet, 6. decembar 2018 10:34)\ni treba tako da razmišljamo,sve dok nas afrikanci, indijci, kinezi ne okupiraju. posle kad vidimo da gresimo, bice kasno.. Al sta ima veze, bitno da smo zaradili pre toga..\n(deca su blago, 5. decembar 2018 19:10)\nОсигуравамо само ако нема ризика!\n(boomba, 5. decembar 2018 18:49)


Srpska lista: Đilasov savez krenuo u kampanju za lokalne izbore na severu KiM | Radio Kosovska Mitrovica\n11. April, 2019 18:38 |\n“Žeton-Rada nastavlja da za ko zna čiji račun vređa, omalovažava i etiketira članove Srpske liste, ali i medijske radnike, direktora Kancelarije za Kosovo i Metohiju Marka Đurića kao i predsednika Aleksandra Vučića” navodi se u saopštenju Srpske liste.\n“Očigledno da je Đilasov savez krenuo u kampanju za lokalne izbore na severu Kosova i Metohije brutalnim napadom na Srpsku listu, uz izmišljotine koje možemo čuti samo od žeton-Rade i onih predstavnika Albanaca koji žale što nisu uspeli da i na severu sprovedu svoj plan etničkog čišćenja srpskog naroda” dodaje se u saopštenju.\n“Uvrede kojima se Rada Trajković služi su izgleda njena ulaznica u Savez Đilasa, Jeremića i Obradovića, koji se trude da od nje naprave predstavnika Srba sa Kosova i Metohije, iako nju i njenu destruktivnu politiku ne podržava nijedan Srbin sa Kosova i Metohije” stoji u saopštenju.\nIz Srpske liste dodaju da “ona može da predstavlja samo sebe, eventualno svoju porodicu ili stanare svoje zgrade na Savskom vencu u Beogradu, pošto na Kosovo i Metohiju dolazi isključivo turistički”.\n“Napadi albanskih političara i Rade Trajković prema Srpskoj listi nam potvrđuju da će ova kampanja biti prljava sa ciljem blaćenja svega srpskog što nije spremno da pogne glavu pred onima koji žele Kosmet bez Srba” zaključuje se u saopštenju Srpske liste.


Potpisan Sporazum o međuopštinskoj saradnji između 18 JLS sliva Zapadne Morave | Regionpress\nPotpisan Sporazum o međuopštinskoj saradnji između 18 JLS sliva Zapadne Morave\n7 juna, 2021 RegionPress\t0 Comments\tSKGO, sliv zapadne morave, Stalna konferencija gradova i opstina\nDanas je u Vrnjačkoj Banji potpisan Sporazum o međuopštinskoj saradnji između 18 gradova i opština sliva Zapadne Morave, u cilju formiranja zajedničke službe poslova civilne zaštite jedinica lokalne samouprave.\nNa skupu su govorili Sem Fabrici, šef Delegacije EU u Srbiji, Fransin Pikap, stalna predstavnica UNDP u Republici Srbiji, Marko Blagojević, direktor Kancelarije za upravljanje javnim ulaganjima, Maja Mačužić Puzić, državna sekretarka u Ministarstvu državne uprave i lokalne samouprave i Nikola Tarbuk, zamenik generalnog sekretara Stalne konferencije gradova i opština. Učesnike skupa pozdravio je Boban Đurović, predsednik opštine Vrnjačka Banja.\nNakon svečanog potpisivanja Sporazuma, održana je i polučasovna zajednička simulacija reagovanja u vanrednoj situaciji jedinica civilne zaštite i Gorske službe spasavanja „Sporazum 2021“.\n← U Prokuplju organizovana akcija vakcinisanja stanovništva „od vrata do vrata“\nKuršumlijsko selo Tijovac dobilo sredstva za vodovod →\nPodela paketa penzionerima sa najnižim primanjima\nDanas je dan studenata. Studenti su naša budućnost


Iran predstavlja Simorgh, prvi nacionalni potpuno samostalno razvijen superkompjuter - Najnovije Vijesti\nPrema Islamskoj republičkoj novinskoj agenciji (IRNA), programeri su rekli da će novi superkompjuter u zemlji pružati velike usluge obrade podataka za niz državnih i privatnih naučnih istraživanja. Takođe će se koristiti za analizu vještačke inteligencije, mjerenje podataka o saobraćaju i vremenu i obradu slika, između ostalog.\nIran je predstavio svoj najmoćniji superkompjuter do sada, koji je u zemlji izgradio teheranski Tehnološki univerzitet Amirkabir (AUT), izvjestila je u nedelju vladina novinska agencija IRNA.\nSuperkompjuter Simorgh, koji je dobio ime po legendarnoj perzijskoj ptici, trenutno ima izlazni potencijal od 0,56 petaflopsa a postići će jedan petaflop za dva mjeseca, navodi se u izvještaju.\nSuperkompjuter, koji je koštao oko 1 bilion rijala (oko 4,5 miliona dolara), navodno je u potpunosti dizajnirao i napravio iranski tim inžinjera, koji je takođe stvorio prvi superkompjuter u zemlji prije deceniju, iako je dio njegovog hardvera uvezen.\nPrema predsjedniku Amirkabir Ahmad Motamediju, superkompjuter ima za cilj da obezbjedi stabilnu infrastrukturu za preduzeća, sa naglaskom na privatnim firmama, pored služenja vladi.\n„Trenutno kompanije zasnovane na znanju nude dobre platforme, ali nemaju dobru infrastrukturu u zemlji, što ih navodi na upotrebu infrastrukture van zemlje“, rekao je tokom nedeljne konferencije za štampu u Teheranu.\nPrema standardu TIA-942 na kome je zasnovan, superkompjuter će imati 42 postolja na površini od približno 250 kvadratnih metara (2.690 kvadratnih stopa) i biće nadograđen na 84 postolja na površini od 400 kvadratnih metara (4.305 kvadratnih stopa).\nPrema IRNA, AUT infrastruktura će omogućiti superkompjuteru da postigne kapacitet od 10 petaflopsa u kasnijim fazama rasta, stavljajući ga u rang sa nekim od najmoćnijih svjetskih konkurenata.\nUniverzitet je sarađivao sa Ministarstvom za informacione i komunikacione tehnologije (ICT), koje je finansiralo polovinu budžeta projekta, a ostatak koji pokriva naučno odjeljenje predsjedničke kancelarije i Ministarstvo nauke.\nU međuvremenu, rad na sljedećem superkompjuteru je već počeo, prema riječima ICT ministra Mohammad Javad Azari-Jahromija, i imat će sto puta veću sposobnost od Simorgha. Na Twitteru je rekao da će se superkompjuter zvati Mariam, u znak sjećanja na pokojnu iransku matematičarku svjetske klase Mariam Mirzakhani, da bi „zahvalio naporima naših iranskih djevojaka na ICT polju“.\nMirzakhani, profesorka na kalifornijskom Univerzitetu Stanford, umrla je od raka dojke 2017. godine u 40-oj godini. 2014. godine dodijeljena joj je Fields medalja, najveća čast u matematici, postavši prva žena i prva Iranka koja ju je dobila.\nDa se nije raspala Jugoslavija uvezli bi koncarev superkomp ili iskrin.\nzad će to Reza .Mohamed u zrak.:…nemogu vjerovat da im se uvukao ..Mosad sa imenom prognanog cara u elektranu i kaboom…e moji .Iranci tajne službe su vam za k…c\nSve za nadzor putem umjetne i pretvaranje zemljane u borgove.


Uskoro novi IPARD konkursi za kupovinu poljoprivrednih mašina i traktora | Boom93\nPrema planu Uprave za agrarna plaćanja, to jest Ministarstva poljoprivrede, do kraja godine biće raspisana još tri javna poziva u okviru IPARD II programa Republike Srbije – za nabavku novih mašina, mehanizacije i izgradnju, za nabavku novih traktora i za preradu poljoprivrednih proizvoda. IPARD fond za traktore na sledećem pozivu iznosiće oko 620 miliona dinara, dok će kroz pozive za mehanizaciju i izgradnju, kao i preradu, poljoprivrednicima na raspolaganju biti oko 2,5 milijarde dinara.\nNajveće interesovanje na prethodnih osam završenih javnih poziva iz IPARD programa bilo je za traktore, tu je podneto najviše zahteva. Sada je vreme da se svi zainteresovani za novi krug konkursa za traktore, ali i za ostale konkurse planirane do kraja godine, pripreme i dobro informišu. Prema informacijama Agrosmarta, izmena u odnosu na prethodni konkurs za traktore, biće u pogledu standarda izduvnih gasova. Umesto dosadašnjeg standarda “stejdž 4”, za traktore s motorima od 56kW do 100kw biće potreban viši standard – “stejdž 5”. Ovog puta za traktore će biti manje para nego na prošla dva konkursa.\nZa nabavku novog traktora, kao i za nabavku mehanizacije, mogu da konkurišu fizička lica – nosioci poljoprivrednih gazdinstava, kao i preduzetnici, pravna lica (zemljoradničke zadruge i privredna društva), koja su upisana u Registar poljoprivrednih gazdinstava (RPG) i nalaze se u aktivnom statusu.\nDakle, zahtev za odobrenje ovih investicija mogu da podnesu i preduzetnici, mala i srednja preduzeća i zadruge, ako imaju registrovano gazdinstvo. Tokom trajanja celog IPARD II programa (2014-2020) može se konkurisati za podsticaje za nabavku samo jednog traktora.\nAko u novim pravilnicima koji će biti objavljeni pre raspisivanja javnog poziva ne bude izmena, ovo će biti specifični uslovi:\nU sektoru mleka za nabavku traktora do 100 kW i za nabavku mašina, opreme i mehanizacije, mogu da konkurišu oni koji imaju od 20 do 300 mlečnih krava.\nKo ima od 20 do 50 grla mlečnih krava može da konkuriše za traktor snage do 80 kW, a oni sa 50 do 300 grla za traktor 100 kW.\nOznakeBraničevski okrug IPRAD program kupovina poljoprivrednih mašina kupovina traktora Uprava za agrarna plaćanja\nVakcinacija protiv koronavirusa i u Velikom Gradištu\nProširuju se naplatne rampe Požarevac i Smederevo


Ekskluzivan smestaj u Beogradu Design hotel Mr. President Srbija Beograd Smeštaj u gradovima\nEkskluzivan smestaj u Beogradu Design hotel Mr. President\nDobrodošli u Design Hotel Mr.President! Prvi Design Hotel u Srbiji, u centru Beograda, otvorio je vrata svojim gostima 24. novembra 2007. godine. Unikatan po svom konceptu, Design Hotel Mr. Pressident ima 61. sobu i u svakoj sobi portret nekog od svetski poznatih predsednika. Kao nijedan hotel u svetu, enterijer Mr.President-a sa mnoštvom detalja, daje pozitivnu energiju svojim gostima samim boravkom u hotelu i uživanju u svoj njegovoj lepoti!.\nPregledano 9451 puta.\nKulturno istorijski spomenici,\nMuzeji, galerije, bioskopi,\nDiskoteke, splavovi, klubovi\nSkadarlija, Kalemegdan, Knez Mihajlova ulica\nU svakoj od nasih 50 standardnih poslovnih soba, 10 apartmana i jednom prelepom penthouse-u, na 7-om spratu, sa slikom Josipa Broza Tita, gosti mogu da uzivaju u udobnosti i luksuzu Ako se odlucite za boravak u penthouse-u, vrhunski ugodjaj ce biti kompletiran u opustanju u odlicnoj djakuzi kadi koja se nalazi u sobi sa deluxe king size krevetom i zvezdanim nebom iznad.\nSvaki od 10 apartmana ima sobu sa king size krevetom, koja je odvojena od prostrane, udobne i osvetljene dnevne sobe. Umesto mini bara, gosti ce se iznenaditi maxi barom sa preko 80 razlicitih vrsta hrane i pica. Standardna poslovna soba Mr. President-a sa svim svojim sadrzajem zadovoljava sve potrebe savremenih ljudi koji borave u nasem hotelu. Kvalitetan odmor i 300 satelitskih kanala koje mozete gledati sa vaseg king size kreveta, u sobi, ispunice vasu zelju za mirom u pauzama izmedju uobicajnih obaveza. Upotreba telefona, bezicne internet konekcije i sefa su besplatne kao i kompletno opremljeno kupatilo sa tus kabinom, fenom, priborom, bademantilom, papucama i vagom za merenje.\nU ponudi hotela na raspolaganju su Vam i Rushmore bar, B&W restoran, klub Mr. President i konferencijske sale.\nTagovi: Ekskluzivan smestaj u Beogradu Design hotel Mr. President\nUčitaj još ideja za odmor u Beogradu\nDesign hotel Mr. President mapa:\nKapacitet: 50 Soba, 11 Apartmana


Han i Vučić: Otvaranje poglavlja podstrek za Srbiju\nOtvaranje poglavlja u pregovorima o prijemu Srbije u Evropsku uniju bi bilo novi podstrek reformama i njenom evropskom putu, izjavili su danas u Briselu premijer Aleksandar Vučić i evropski komesar Johanes Han koji je naglasio da će nastojati da u to uveri i one članice EU koje su uzdržane prema tome.\nHan je posle razgovora s Vučićem rekao novinarima da "među članicama EU ima zemalja koje su uzdržane prema otvaranju poglavlja i mi smo razmotrili šta je to što treba da učinimo da uverimo te zemlje koje još oklevaju".\nVučić je rekao da "Srbija ubrzano završava akcione planove za Poglavlje 32 o finansijskom nadzoru, i poglavlja 23. i 24. o pravosuđu i temeljnim pravima, i taj posao će biti završen za nedelju ili deset dana, a na članicama EU će onda biti da donesu odluku".\n"Ja smatram da bi otvaranje poglavlja dalo podstrek za dalji napredak u reformama", rekao je Han.\n"To je političko pitanje, a po mom mišljenju bi otvaranje poglavlja dalo novi zamah postupku ugrađivanja celog Zapadnog Balkana u EU, dodao je evropski komesar. To je, napomenuo je on, "u našem uzajamnom interesu i nadam se da ću moći da doprinesem tome da se te uzdržane članice uvere da promene svoje stavove i da već ove godine budu otvorena poglavlja", rekao je Han, dodavši: "nastojaćemo ih narednih nedelja ubedimo da promene mišljenje u vezi s tim".\nPo rečima Hana, Srbija je praktično spremna za otvaranje Poglavlja 32 o finansijskom nadzoru, mada je otvoreno pitanje za Poglavlje 35 o normalizaciji odnosa s Kosovom.\n"Neću da krijem", kazao je premijer Vučić, "da sam trazio otvaranje pregovora u junu".\nVučić je zahvalio komesaru Hanu zbog podrške i predočio da bi "otvaranje poglavlja bilo veliki podstrek Srbiji na putu ka EU i značio mnogo srpskom narodu, jer ljudi u Srbiji bi se osećali delom evropske porodice, kao ljudi koje EU uvažava i čije napore poštuje".


TEGELTIJA: Neistinite informacije o krivičnim i disciplinskim prijavama protiv mene - Opcija\n24-03-2019 BiH, Pocetna, Politika\nPredsjednik Visokog sudskog i tužilačkog savjeta Milan Tegeltija, reagovao je na tekst jednog portala u kojem se navodi da je protiv njega i drugih članova savjeta podnesena disciplinska i krivična prijava za organizovani kriminal, zloupotrebu položaja i ovlaštenja.\nNjegovu reakciju objavljenu na Facebook profilu prenosimo u cjelini:\n“Kako to izgleda kad se neprofesionalnim radom novinara od laznih vijesti prave konstrukcije, u cilju senzacionalizma, koje se plasiraju u javnost kao klasicne dezinformacije.\nNaime, portal zurnal.info autor teksta Ljiljana Kovačević danas je objavio clanak u kojem se kao činjenice iznose dvije ključne stvari:\n1. Da je nekakva grupa tužilaca podnijela disciplinsku i krivičnu prijavu protiv mene i drugog članova savjeta itd.\n2. Da VSTS nije obavijestio Republičko tužilaštvo RS o isteku mandata clana VSTS.\n1. Ta prijava o kojoj se govori u tekstu podnesena je ANONIMNO uz navod da je podnosi neka neidentifikovana “grupa tužilaca” pri čemu se ti tužioci nisu identifikovali niti potpisali , pa je shodno tome isto tako taj anonimni podnosilac mogao napisati da je prijavu podnio bilo ko drugi, što samo po sebi novinaru ne daje za pravo da u naslovu teksta i u tekstu ustvrdi da se zaista radi o nekakvoj grupi tužilaca bez ograde i rezerve da se radi o, u suštini, anonimnoj prijavi.\n2. Sve što u tekstu piše da je razlog podnošenja prijave i taj strasni organizovani kriminal članova savjeta , sastoji se u tom da VSTS tobož nije uputio obavijest prestanku mandata članu VSTS Republičkom tužilaštvu, a to je potpuno NETAČNO i neistinito. Naime, VSTS je jos 03.12.2018. uputio taj dopis pod brojem 08-07-2-3699-1/2018 Republičkom tužilaštvu RS u kojem ga obavještava o isteku mandata člana VSTS.\nPrema tome, da je novinar htio da istnito informiše javnost dovoljno je bilo da uputi pitanje VSTS u vezi s tim i dobio bi istinitu tačnu informaciju. Nažalost novinar to nije učinio, nego je u javnost na ovaj način dezavuisao potpuno netačnom informacijom, zbog čega smo bili prunudjeni da danas reagujemo demantom i trazimo od navedenog portala da ga objavi.“


Šta su to kompjuterski virusi? | OD KNJIGE DO DUŠE\n← 7 slavnih srpskih pronalazača\nJavne nabavke u bibliotekama – saopštenje za javnost →\nŠta su to kompjuterski virusi?\nSvako ko je imao bilo kakav kontakt sa kompjuterom zasigurno je čuo za kompjuterski virus. Iako verovatno i ne zna kako virus funkcioniše, ta reč dovodi do paničnog straha kod gotovo svakog vlasnika kompjutera. A šta je zapravo virus i kako funkcioniše?\nVirus je računarski program napravljen sa namerom da po ulasku u kompjuter “čačka” po njemu i neprimetno kvari fajlove. Kada se program koji sadrži virus otvori, virus se aktivira. Aktivirani virus može ne samo da inficira ostale programe i dokumenta na vašem kompjuteru, već može da se umnoži i prenese na ostale kompjutere povezane sa Vašim, na isti način kao što bi se i biološki virus preneo sa jedne osobe na drugu.\nVirusi su se pojavili kasnih osamdesetih godina prošlog veka, otprilike u vreme kada su i personalni kompjuteri postali uobičajeni. Tada su se svi programi i podaci sa kojim računar barata, kao što je operativni sistem, program za obradu teksta i ostali programi, nalazili na disketi (flopi disku). Virusi su programiranjem ubacivani na diskete i, kako su one među korisnicima razmenjivane, virus se širio.\nOdakle dolaze virusi? Autori virusa imaju različite motive, ali svaki tvorac virusa misli da je njegovo delovanje opravdano. Za neke, kompjuterski virus predstavlja vrhunski tehnički izazov, kao npr. planinarima osvajanje planinskog vrha. Za ostale, stvaranje virusa je oblik samoizražavanja.\nS druge strane, otpušteni ili nezadovoljni kompjuterski stručnjaci, potrošači, ili čak obični građani, okreću se kreiranju virusa kao osveti za doživljenu nepravdu.\nNaredna pomisao, iako zastrašujuće deluje, vodi do zaključka sa su neki virusi namerno stvoreni od strane poslovne konkurencije, u cilju slabljenja protivnika. Uz to, neki autori virusa žele da ostave svoj trag u istoriji Interneta — ti autori osećaju uzbuđenje kada vide da je virus napravio dovoljno veliki haos i time uspeo da privuče pažnju pisanih i elektronskih medija.\nŠta virusi uopšte rade?\nDanašnji virusi su mnogo moćniji nego što su bile početne verzije koje smo viđali nekoliko dekada ranije. Virusi mogu biti aktivirani otvaranjem priloga elektronske pošte (attachment), time što ćete kliknuti na spam, posetom sajtovima sumnjivih moralnih nazora, zatim otvarajući radne tabele (npr. Excel-ove), pa čak i izvornim metodom — inficiranim diskom. Ipak, Internet danas predstavlja autoput za prenos virusa.\nNeki agresivni virusi, kao što je npr. Melissa, automatski se umnožavaju i šalju na elektronske adrese prvih 50 osoba pronađenih u e-mail adresaru. Ta zastrašujuća mogućnost — da otvorite e-mail dobijen od strane nekog kome verujete i budete nagrađeni virusom — zasniva se tačno na onom na šta autor virusa računa — vašem poverenju.\nŠteta prouzrokovana prisustvom virusa može varirati od primetnih, manjih kašnjenja u radu kompjutera, pa sve do kompletnog uništenja podataka na vašem disku. U odnosu na pojedinca, firmama šteta može biti mnogo veća. Na primer, oboreni sajt može koštati kompaniju milione dolara dnevno.\nKako virus inficira vaš kompjuter? Budući da se flopi disk sve manje koristi a većina CD-ova koje razmenjujete ne može biti menjana, najverovatnije je da ćete u kontakt sa virusom doći preko Interneta.\nDa li je moj kompjuter inficiran?\nKako da znate da li Vaš kompjuter ima virus? U slučaju manje značajnih virusa možete primetiti čudne poruke, slike, zvuke ili muziku na kompjuteru. Inficirani kompjuter može da ima manje dostupne memorije ili možete da primetite promene imena fajlova.\nKompjuteru koji je inficiran mogu nestajati programi, odnosno fajlovi mogu da ne rade kako treba. Ako zapazite bilo koju od ovih karakteristika, verovatno Vam je računar pod udarom virusa.\nDa li uopšte postoji nada? Kako da se zaštitite? U slučaju da nemate antivirusni softver, razmotrite njegovu nabavku i instalaciju u dogledno vreme. Budite spremni da vršite redovno osvežavanje podataka o virusnim definicijama kako biste bili zaštićeni od pojave novih virusa.\nKoristite antivirusni softver za nedeljno skeniranje na prisustvo virusa. Ne otvarajte elektronsku poštu iz nepoznatih izvora i budite obazrivi kada otvarate attachment makar dolazio i od ljudi kojima verujete. Hiper opreznost zahteva da kontaktirate pošiljaoca i potvrdite attachment pre nego što ga otvorite, ali to bi ipak bilo previše.\nRedovno vršite bekap podataka kako biste se osigurali za slučaj da virus napadne hard disk i zbog toga bude neophodno njegovo formatiranje. Još bolje, podesite kompjuter da automatski vrši bekap jedanput nedeljno da ne biste morali da brinete.\nŠta da radite ako imate virus?\nOčistite kompjuter antivirusnim softverom. Ako vam računar i dalje ne radi, a imate podatke za koje ste zabrinuti, razmotrite unajmljivanje eksperta od poverenja.\nČesto podaci mogu biti spaseni – izvučeni sa ugoroženog hard diska, ali je taj proces prekomplikovan za prosečnog korisnika; biće potrebno uključenje još jednog kompjutera, specijalni softver i tehničara sa mnogo iskustva u spasavanju podataka.\nKao poslednje sredstvo, formatirajte hard disk, čak iako to znači uništenje svih informacija na njemu. Ponovo instalirajte softver i prebacite podatke koristeći postojeći bekap.\nPosted on 26. januara 2015., in Nove tehnologije IT. Bookmark the permalink.\tPostavite komentar.


U fokusu: e-cigareta – Medicinar\nStanovništvo Republike Srbije suočava se sa vrlo ozbiljnim javnozdravstvenim problemom, a to je visok procenat pušača u opštoj populaciji, posebno među mladima. Lošu naviku građani stiču vrlo rano tokom adolescencije i teško je napuštaju tokom života. Rak pluća je prvi uzročnik smrti kod muškaraca poredeći sva maligna oboljenja. Od skoro, na tržištu su prisutne vrlo popularne tzv. elektronske cigarete (e-cigarete) za koje se tvrdi da su “manje loša” opcija za sve zavisnike od nikotina. Ipak, šta zaista znamo o e-cigaretama?\nIdeja za patent „bezdimne, ne-duvanske cigarete“ se prvi put pojavila 1963. godine, ali je uređaj, kakav trenutno poznajemo, prvi put napravljen tek 2003. godine, u Kini.\nElektronske cigarete (e-cigarete) su uređaji na baterije koje ljudi koriste da udišu aerosol, koji obično sadrži nikotin (ili ne-nikotinske rastvore), arome i druge supstance. One imaju za cilj da pruže osećaj sličan udisanju duvanskog dima, ali bez dima. Najčešće liče na tradicionalne cigarete ili olovke, ali mogu izgledati i drugačije. Sve rade na sličan način i napravljene su od sličnih komponenti. Na tržištu je, trenutno, više od 460 različitih elektronskh cigareta.\nVećina e-cigareta sastoji se od četiri različite komponente:\nKetridž (rezervoar) u kojem se nalazi tečni rastvor koji sadrži nikotin i arome sa drugim supstancama;\nIzvor napajanja (baterija);\nPisak koji osoba koristi za udisanje;\nUdisanjem se aktivira grejni uređaj na baterije, koji isparava tečnost u ketridžu. Osoba zatim inhalira nastali aerosol ili paru. Rastvor, takođe poznat kao e-tečnost ili e-sok, se dobija ekstrakcijom nikotina iz duvana i mešanjem sa bazom, obično propilen glikolom i aromom. Propilen glikol se koristi još i u inhalatorima, na primer, za astmu. Postoji, takođe, širok spektar ukusa koji se mogu izabrati. Neki ukusi, kao što je kombinacija duvana i mentola, pokušavaju da liče na tradicionalne cigarete ili na određene marke. Sadržaj nikotina u rastvoru može varirati od nule do 24-36mg po mL („ekstra-visoke vrednosti“). Rezervoar se može dopuniti ili zameniti kada je to potrebno.\nKlasičan primer e-cigarete sa tečnim punjenjem.\nNikotin je supstanca koja izaziva jaku zavisnost. Još pre 20 godina, istraživači su u laboratoriji dokazali efekte dima cigareta na funkciju pluća i zavisnost kod miševa. Nikotin iz e-tečnosti se lako apsorbuje u krvotok kada osoba koristi e-cigaretu. Nakon ulaska u krv, nikotin stimuliše nadbubrežne žlezde da oslobode hormon epinefrin (adrenalin). Epinefrin stimuliše centralni nervni sistem i povećava krvni pritisak, disanje i rad srca. Kao ostale supstance koje izazivaju zavisnost, nikotin aktivira krugove nagrađivanja u mozgu i povećava nivoe dopamina, što pojačava osećaj nagrade. Zadovoljstvo, koje se tom prilikom stvara, motiviše ljude da koriste nikotin iznova i iznova, uprkos neželjenim efektima po zdravlje.\nLaka dostupnost, primamljive reklame, različiti ukusi „e-tečnosti“ i uverenje da su sigurnije od običnih cigareta učinili su da e-cigarete postanu najpopularnije među tinejdžerima i mlađim adolescentima. U Sjedinjenim Američkim Državama predstavljaju najčešće korišćeni oblik duvana među mladima.\nRazne studije su pokazale da upotreba e-cigareta kod mladih dovodi do lakšeg razvoja zavisnosti od drugih duvanskih proizvoda i da su tinejdžeri, koji konzumiraju e-cigarete, skloniji pušenju običnih cigareta u budućnosti.\nKako su tinejdžerske godine od velikog značaja za razvoj mozga, mladi koji koriste nikotinske proizvode u bilo kom obliku, uključujući i e-cigarete, su u većem riziku za razvoj loših dugotrajnih efekata na mozak. Nikotin utiče na sistem nagrađivanja mozga, pa kontinuirana upotreba e-cigareta ne samo da može dovesti do zavisnosti od nikotina, već i od drugih supstanci poput kokaina i metamfetamina. Nikotin takođe utiče i na delove mozga zadužene za pažnju i učenje. Ostali rizici uključuju poremećaje raspoloženja i trajne probleme sa kontrolom impulsa (teškoće u borbi potiv nagona).\nKao ostale supstance koje izazivaju zavisnost, nikotin aktivira krugove nagrađivanja u mozgu i povećava nivoe dopamina, što pojačava osećaj nagrade\nU 2016. godini Uprava za hranu i lekove SAD-a je uticala na pooštravanje pravila o prodaji, marketingu i proizvodnji e-cigareta, a jedan od rezultata je i povećanje starosne granice za kupovinu bilo kog duvanskog proizvoda na 18 godina, dok Američka Pedijatrijska Akademija preporučuje i podizanje granice na 21 godinu u svim državama.\nE-cigarete mogu biti manje opasne od duvana za postojeće pušače, zaobilaze mnoge zdravstvene rizike koje nosi pušenja duvana i nude manje štetnu alternativu konvencionalnim cigaretama. Ali da li su elektronske cigarete zaista sigurnije? Sve veći broj istraživanja sugeriše da korišćenje e-cigareta (vaping) može biti opasan i „značajan problem javnog zdravlja“.\nNeki od značajnijih razloga obuhvataju zavisnost od nikotina, promene u adolescentskom mozgu i uticaj na razvoj fetusa tokom trudnoće. E-cigarete izlažu pluća različitim supstancama. Budući da pušenje nije prirodno ponašanje, kao jelo ili piće, proizvođači uređaja za isporuku nikotina obično dodaju arome tečnostima iz kojih nastaje nikotinski aerosol, kako bi korišćenje bilo ugodnije. Aerosol, pored nikotina, sadrži isparljiva organska jedinjenja, teške metale kao što su nikl, diacetil, arome i druge ultrafine partikule koje se opisuju kao „štetne“ ili „potencijalno štetne“, kancerogene i mogu uzrokovati teške bolesti pluća. Slučajno gutanje i udisanje tečnosti iz e-cigareta takođe može izazvati potencijalno fatalno trovanje.\nSve veći broj istraživanja sugeriše da korišćenje e-cigareta (vaping) može biti opasan i značajan problem javnog zdravlja\nNaučnici su otkrili da je sposobnost plućnih ćelija da se oporave nakon izlaganja dimu e-cigareta značajno smanjena i da dim osim što šteti plućima oštećuje i bešiku i srce kod miševa. Takođe izazivaju zanemarivanje medicinski nadgledanih metoda kod osoba koje pokušavaju da prestanu sa pušenjem. „Vaping“ takođe dovodi do isparavanja kancerogenih materija. U januaru 2018. godine objavljeni su rezultati laboratorijskih i životinjskih istraživanja u kojima se procenjuje kako nitrozamini, prisutni u e-cigaretama, mogu oštetiti DNK. Osim toga, korisnicima je teško da znaju šta e-cigarete sadrže. Na primer, dokazano je da neke e-cigarete, za koje je naznačeno da sadrže nula procenata nikotina, isti zapravo sadrže. Američka Uprava za hranu i lekove (FDA) je objavila da će uskoro zabraniti prodaju aromatizovanih proizvoda (osim metvice, mentola i duvana) koji uz marketing povećavaju njihovu privlačnost za mlade.\nNovi i moderniji dizajn čini da e-cigarete sve više liče na klasične cigarete, kao da imaju spektar ukusa koji podsećaju na određenu marku klasičnog duvana.\nMeđutim, da li e-cigarete mogu pomoći u ostavljanju duvana?\nNeke studije su otkrile da korišćenje e-cigareta zapravo može pomoći nekim pušačima da odustanu od duvana. I pored toga, postoji zabrinutost da mladi ljudi počinju sa „vaping-om“ bez prethodnog korišćenja duvana. I mada može pomoći pri prestanku pušenja, „vaping“ nije potvrđen kao sigurna i efikasna alternativa duvanu i nema dokaza da funkcioniše na duže staze.\nNOVI TALAS E-CIGARETA\nPored elektronskih, na tržištu se od skoro pojavila još jedna vrsta e-cigareta. Ove cigarete se sastoje od cevi, koja lagano zagreva štapiće duvana, umesto da ih spaljuje. Za razliku od „vaping“ mašina, koje koriste tečni rastvor za isporuku nikotina, ova vrsta koristi pravi duvan. Naučnici zaduženi za razvoj ove tehnologije navode da se ljudima, koji žele da prekinu sa cigaretama, mora ponuditi nešto što će omogućiti nikotin istom brzinom, u istoj količini i što će imati isti ukus kao duvan. Zbog korišćenja toplote umesto spaljivanja, navodi se da je 90 do 95 procenata toksičnih jedinjenja odsutno poredeći sa dimom obične cigarete.\nMeđutim, sve ovo je izazvalo zabrinutost među zdravstvenim stručnjacima, i sada se nameće pitanje da li novi uređaj zaista smanjuje smrtnost od duvana ili samo zamenjuje jedan štetan proizvod drugim?\nDo sada postoji samo jedna nezavisna studija, rađena od strane tri istraživača u Švajcarskoj, koja je ispitivala rizike nove e-cigarete. Ona je upoređivala štetne sastojke u vazduhu između ove vrste e-cigarete i klasične cigarete. Pokazano je da nova vrsta, iako smanjuje stvaranje nekih toksičnih hemikalija, stvara mnogo veće stope drugih, suprotno onome što je tvrđeno iz kompanije. Takođe je utvrđeno da nova vrsta proizvodi 295% više opasnih jedinjenja od tradicionalnih cigareta. Međutim, odgovor jedne kompanije na studiju je bio toliko snažan, dovodeći u pitanje metodologiju i interpretaciju studije, da su istraživači dalje odbili da govore javno o svom radu.\nNovi talas e-cigareta donosi potpuno nove sisteme unosa nikotina, novi dizajn i personalizaciju proizvoda.\nStručnjaci za prestanak pušenja, međutim, navode da to što postoji manje štetan proizvod od duvana ne bi trebalo da nam smeta, i podržavaju napore kompanije.\nIpak, naučnici upozoravaju da se „konačno nalazimo u dobu gde pušenje nije prihvaćeno kao normalno i nije dozvoljeno na javnim mestima, i da se stopa pušenja smanjuje“, a ovakvim proizvodima se sve to može preokrenuti. Takođe, ovim se sve više privlače i mlađi potrošači, a nova vrsta e-cigarete, iako potencijalno stvara manje kancerogenih supstanci, još uvek može izazvati ozbiljne srčane i druge probleme zbog nikotina i ultrafinih čestica koje sadrži.\nČak i da postoji šansa da ovaj proizvod predstavlja manje štetnu alternativu cigaretama, pušenje u bilo kakvom obliku predstavlja kapitalan rizik po zdravlje pušača i ljudi u njihovoj blizini. U tom smislu, ako želite da budete odgovorni prema sebi i drugima, potražite pomoć i prestanite da pušite!\nZa dalje čitanje i informisanje:


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Društvo / backUrl=/vijesti/drustvo/225630/bezbjednosna-situacija-u-cg-stabilna.html / topicId=225630 / view=comment / type=story\nMINISTARSTVO ODBRANE "DF-u namjera da naruši odnose CG sa državama okruženja" Crnogorska vojska garant je mira i stabilnosti zemlje i njenih građana, i doprinosi globalnom miru djelujući u okviru NATO, saopšteno je iz Ministarstva odbrane... 22. 08. 2019. 09:05 >> 11:08 Komentari 19


Predstavljen priručnik za bolju komunikaciju medija, tužilaštva i javnosti\nFoto: I. Milićević / RAS Srbija\nPriručnik za primenu Komunikacione strategije javnog tužilaštva Vodič za komunikaciju javnog tužilaštva, medija i javnosti predstavljen je danas u prostorijama Nemačk organizacije za međunarodnu saradnju GIZ.\nAutori priručnika su sekretar Državnog veća tužilaca Tomo Zorić, Kooridnator za spovođenje komunikacione strategije i zamenik javnog tužioca Milica Ljubičić i novinar RTS-a Bojana Mlađenović.\nPriručnik između ostalog, ukazuje u kojim fazama krivičnog postupa koje informacije se mogu proslediti medijima, a da se ne ugrozi tok postupka i istrage.\nTakođe razmatra načine na koji način tužilaštva treba da komuniciraju sa predstavnicima medija i kako da postupaju u kriznim situacijama, a takođe ukazuje na štetnost curenja informacija koje bi mogle da ugore kricicni postupak.\nU priručniku su predstavljeni i konktetni primeri iz prakse postupanja što domaćeg što stranih tužilaštava.\nPrema rečima autora, priručnik je pođednako namenjen predstavnicima tužilaštva ovlašćenim da komuniciraju sa medijima kao i predstavnicima medija.\nSvrha mu je da ciljnim grupama pomogne u postizanju profesionalnog i odgovornog izveštvanja kroz poštovanje načela i zagarantovanih prava učesnika u postupku.\nPored toga, priručnik ima za cilj i da jednoj i drugoj strani ukaže na međusobne načine rada, sa ciljem boljeg razumevanja izgradnje istinskog partnerskog odnosa u funkciji istinitog, efikasnog i pravovremenog informisanja građana.\nIzradu Priručnika podržala je Nemačka organizacija za međunarodnu saradnju GIZ preko Programa za pravnu i pravosudnu saradnju.\nPrvi tiraž Priručnika izrađen je u 300 primeraka i biće distribuiran po tužilaštvima.\nSAZNAJEMO Zločinci će za ubistvo umesto 15 robijati 30 godina, a presuda za pripremanje jezivih zločina ima DVE OPCIJE od kojih je jedna RIZIČNA\n"UBIJEN POMAHNITALI SERIJSKI UBICA" Svetski mediji pratili i izveštavali o potrazi za Edinom Gačićem\n"HICI U GLAVU NAKON ŠNICLE" Evo kako strani mediji pišu o likvidaciji Vladimira Roganovića u Beču\nDelegacija Republičkog javnog tužilaštva i Tužilaštva za organizovani kriminal u poseti Rusiji\nOTROVALA SINA PA GA ZADAVILA KESOM Majka (82) ubila sina (60) i pokušala da izvrši samoubistvo\nMuškarac sa kesom na glavi pronađen je mrtav u kući u Novoj Crnji, dok je njegova majka nađena u besvesnom stanju.\nLančani sudar tri kamiona dogodio se noćas oko 3.30 na auto-putu Niš - Beograd između Pojata i Ražnja.\nNOVI OBRAČUN MIGRANATA U BEOGRADU Tuča dve grupe u Karađorđevoj, IZBODEN državljanin Pakistana\nU tuči dve grupe migranata noćas oko 01.00 sat izboden je državljanin Pakistana, saznaje “Blic”.\nUŽASAN OBRT TRAGEDIJE NA BEŽANIJSKOJ KOSI Majka je bacila dete kroz prozor sa četvrtog sprata, a potom skočila i ona\nNakon informacije da su majka i dete rano jutros nastradali u stravičnom požaru u stanu na Bežanijskoj kosi, došlo je do stravičnog obrta. Kako nezvanično saznajemo, majka je najpre povredila dete i sebe, a potom zapalila ugaonu garnuturu u stanu, pa skočila sa terase!\nVATERPOLO KLASIK U BEOGRADU Hrvatska dolazi na noge "delfinima", sve titule šampiona na jednom mestu!\nFANTASTIČNE PONUDE KON TIKIJA ZA LETOVANJE U GRČKOJ Glamur Atinske rivijere ili lepota Lutrakija\nBURNO NA SEDNICI VSTS "Svi trebamo podneti kolektivnu ostavku"\nGak: Prosečna dolaznost dece u vrtićima je oko 60 odsto\nKoristite telefon u romingu bez straha od računa


EURO heroji: Platini, veći od najvećih Galskih petlova - Sportklub\nHeroji Autor:Aleksandar Stanković20. jun. 202114:00 > 24. jun. 2021 11:47\nFrancuski fudbal pored mnogih titula drži i dva, reklo bi se nedostižna rekorda u vrhunskom fudbalu. „Trikolori“, naime, imaju strelce koji mogu da se pohvale da su postigli najviše golova na jednom Svetskom prvenstvu, ali i – Evropskom šampionatu.\nDostignuće Žista Fontena odoleva već duže od šest decenija. Golgeter Remsa je na Mondijalu u Švedskoj 1958. protivničke golmane savladao čak 13 puta, što iz današnje perspektive izgleda kao pravo čudo. Reprezentacija Francuske je tada zauzela treće mesto zahvaljujući najviše činjenici da je Fonten jednom ili više puta zatresao mrežu na svakoj od šest utakmica ovog velikog takmičenja.\nTačno 28 godina kasnije, „Zemlja petlova“ je organizovala Evropski šampionat na kojem je – osvojila prvu veliku titulu. Na putu do trofeja Anrija Deloneja, Francuzi su odigrali pet utakmica i u svih pet u strelce se upisao njihov kapiten i najbolji igrač Mišel Platini. Pri tom je ušao i u istoriju jer nikome pre, a ni posle njega, nije uspelo da na jednom završnom turniru postigne čak – devet pogodaka.\nPrvi je na otvaranju turnira dao Dancima. Igrao se 78. minut kad je Tigana započeo ko zna koji napad ka golu Kvista. Uposlio je Žiresa, ovaj pokušao da proturi loptu Lekombu, ali je odbrana Danske opet bila na mestu. Ali, na scenu je stupio Platini. Prišunjao se ivici šesnaesterca i odbijenu loptu tačnim udarcem poslao u nebranjeni deo mreže.\nLekcija „Crvenim đavolima“\nNa Platinija su zaboravili i Belgijanci u narednom susretu u Nantu. Kad se Fernandezova „bomba“ odbila od prečke, odbrana „đavola“ je gledala u loptu umesto u igrača sa brojem „deset“. Platini je ponovo bio na pravom mestu i sa ivice kaznenog prostora tukao neodbranjivo, tog puta – levom nogom.\nUsledila je prava fudbalska rapsodija Francuza. Žires i Fernandez su do odlaska na odmor povisili na 3:0, da bi grogirane Belgijance Platini u drugom poluvremenu prosto – nokautirao. Pfafa je savladao pogotkom sa „bele tačke“, a pred kraj utakmice i sjajnim udarcem glavom. 5:0 za Francusku, tečna igra, Platinijeva golgeterska raznovsnost – ekipa Mišela Idalgoa istakla je kandidaturu za titulu.\nREUTERS/Action Images / Sporting Pictures\nDošlo je najzad vreme da granitna francuska odbrana poklekne. Žoelu Batsu prvi pogodak na ovom turniru dao je jugoslovenski reprezentativac Miloš Šestić. I to kakav pogodak!\n„Plavi“ su tako, posle dva poraza na šampionatu, poveli protiv najjačeg rivala u grupi – domaćina Francuske. Vodili su dugo, čitavih pola časa, a onda je opet Platini uzeo sudbinu utakmice u svoje ruke. Za samo petnaestak minuta tri puta je savladao Tomislava Ivkovića: najpre se sjajno ubacio u prazan prostor i iskoristio asistenciju Fererija da izjednači…\n…potom je manirom rasnog centarfora poleteo kroz vazduh i trzajem glave poslao loptu u donji levi ugao…\n…da bi za kraj sačuvao specijalitet po kojem je postao poznat širom fudbalskog sveta – sjajan gol iz slobodnog udarca, koji su za njega bili kao za druge igrače – penali.\nPoraz reprezentacije Jugoslavije ublažio je tada mladi Dragan Stojković koji je na svom prvom velikom takmičenju hrabro krenuo da baš protiv Francuza izvede jedanaesterac. Bats njegov prvi udarac brani, ali pošto je po mišljenju švajcarskog sudije Daine krenuo ranije Piksi dobija drugu priliku i smanjuje rezultat na 3:2.\nPlatini i „trikolori“ su nastavili dalje, a u polufinalu su ih čekali sjajni Portugalci. Na marsejskom „Velodromu“ pevala se „Marseljeza“ kad je Domerge doneo vođstvo fantastičnim golom preko živog zida, ali je prestala kad je Žordao Portugalce odveo u produžetke. Kad je ovaj sjajni fudbaler postigao i drugi gol, u srca Francuza se uvukla zebnja. Da li je to kraj šampionskih snova? Ne! Domerg drugim pogotkom u 114. minutu vraća rezultatsku neizvesnost, ali ipak ne zaslužuje epitet junaka meča.\nNacionalni heroj Trikolora\nNacionalni heroj je – Platini.\nIgrao se 119. minut i portugalski selektor Kabrita već je sastavljao spisak izvođača jedanaesteraca. Tada Žan Tigana kao na tacni poslužuje svog kapitena. Golman Bento je na zemlji, ali pred Platinijem su tri portugalska odbrambena igrača. Hladnokrvno, milimetarski precizno, pogađa mrežu i uvodi Francusku u finale. Antologijska utakmica i – antologijski gol!\nPlatini je EURO 84 otvorio i zatvorio na Parku prinčeva.\n𝐏𝐥𝐚𝐭𝐢𝐧𝐢 𝐌𝐚𝐬𝐭𝐞𝐫𝐜𝐥𝐚𝐬𝐬 🇫🇷\nEuro 84 started on this day 37 years ago. The tournament was dominated by Michel Platini, who scored nine goals including two hat-tricks.\nSome half-time #Euro2020 reading on his masterclass in 1984 for you, here. ⬇\n(📹 via @UEFA)\nU finalu, 27. juna 1984. godine, pred njim stoji španska odbrana. U 57. minutu, kao i mnogo puta ranije tokom karijere, pogledao je preko „živog zida“ i nanišanio gde će poslati loptu. Arkonadu je, kao i brojne druge čuvare mreže, sasekao „giljotinom“. Tukao je u njegov ugao, neočekivano, majstorski i golmanu „furije“, iako se činilo da loptu već ima u rukama, nije ostalo ništa drugo nego da je – izvadi iz mreže.\nA, kad je Belon u poslednjem minutu potvrdio pobedu, Platini je krenuo ka peharu – prvom u istoriji fudbalske reprezentacije Francuske.\nKapiten, prvi strelac i najbolji igrač EP 84\nBio je kapiten, prvi strelac, najbolji igrač Evropskog šampionata. Jednom rečju – pobednik. Mogao je da zatraži da se Trijumfalna kapija u „gradu svetlosti“ nazove njegovim imenom i želja bi mu bila ispunjena. Bio je na vrhuncu slave i igračke moći, pa je te godine proglašen i za najboljeg igrača Starog kontinenta.\nNa kraju te godine dobio je još dva velika priznanja: najpre veliki trofej „Šampion šampiona“ kojim je proglašen za sportistu godine, a potom i Orden Legije časti.\nAli, Platiniju je bilo mnogo važnije što je najzad kao igrač najvećeg ranga bio priznat i u svojoj domovini. Jer, kao retko koji igrač u Francuskoj, neprestano je bio izložen kritikama. Nije vredelo ni što je igrajući za Nansi i u Drugoj i u Prvoj ligi bio ubedljivo najbolji strelac ekipe, ni što je 1978. ovom klubu doneo trofej nacionalnog Kupa pogotkom u finalu protiv Nice, čiji je napad tada predvodio Nenad Bjeković.\nZidane “When I was a kid and played with my friends, I always chose to be Platini”\nMichel Platini – A Football Great\n• Nancy: 98 goals in 181\n• Saint-Étienne: 58 goals in 104\n• Juventus: 68 goals in 147\n• France: 41 goals in 72\n• Balon d’Or x 3 (1983, 1984, 1985) pic.twitter.com/2D1b45SjFu\n— Don Drew (@DonDrewTeezel) May 4, 2020\nNikako da postane ljubimac nacije\nMalo toga se u stavu fudbalske javnosti prema Platiniju promenilo i kad je poneo dres Sent Etjena. Iako je 1981. postigao 20 golova koji su doprineli osvajanju šampionske titule, iako su treneri govorili da je reč o igraču nenadmašnog pregleda igre, koji pronalazi najbolja rešenja u deliću sekunde i koji je sposoban da „oživi“ i „umrtvi“ igru u zavisnosti od potreba njegove ekipe, nešto je nedostajalo da bi postao ljubimac nacije.\nSlično je bilo i u dresu sa državnim grbom. Debitovao je još 1976. remijem sa Čehoslovačkom u Parizu – 2:2 i u tom susretu odmah je bio strelac. U prvih šest utakmica za trikolore postigao je pet golova, zaigrao i tresao mreže na Olimpijskim igrama u Melburnu i bio deo ekipe koja je na Svetskom prvenstvu u Argentini 1978. takmičenje završila kao treća u grupi.\nUsledila su dva događaja koja će naterati Francuze da priznaju da je Mišel Platini najbolji fudbaler koji se pojavio u „zemlji Gala“ još od doba Kope i Fontena.\n35 – #OnThisDay in 1985, under Giovanni Trapattoni #Juventus won 1-0 against Liverpool in Bruxelles and lifted the 1st European Cup of their history – goal netted by Michel Platini. Conquest.@juventusfc #OTD #UCL #29May pic.twitter.com/EWFqg4ZO0o\n— OptaPaolo (@OptaPaolo) May 29, 2020\nPresudio Liverpulu na Hejselu\nNajpre je u odlučujućoj utakmici za odlazak na Mondijal u Španiji, protiv Holandije u Parizu, postigao vodeći gol. Taj pogodak iz slobodnog udarca u Francuskoj smatraju kamen temeljac svih budućih uspeha reprezentacije. Jer da Žires, Tigana, Batiston, Trezor, Rošeto, Siks i tad već opšte priznati komandant na terenu – Mišel Platini nisu otišli na smotru najboljih svetskih ekipa, ko zna da li bi ta sjajna generacija uopšte ostala na okupu. Na Svetskom prvenstvu 1982. „trikolori“ su igrali možda i najbolji fudbal i poklekli tek posle produžetaka i penala u nezaboravnoj polufinalnoj utakmici sa SR Nemačkom.\nPlatini je odmah posle Mondijala potpisao ugovor sa torinskom „Starom damom“ i Francuzima je tek tada postalo jasno da je baš on njihov najbolji fudbaler.\nKenny Dalglish and Michel Platini during the 1985 European Cup Final played at the Heysel Stadium in Brussels Belgium.#Liverpool #juventusfc #LFC #ChampionsLeague pic.twitter.com/tuIVwxwOsT\n— "Y.N.W.A." The Story of Liverpool FC (@LFCHistoryShow) December 21, 2020\nU novoj sredini odmah se nametnuo kao neprikosnoveni vođa tima. Već u prvoj sezoni stigao je do finala Kupa šampiona. U narednoj je osvojio prvenstvo i Kup Italije i sa 18 golova bio najbolji strelac lige, a zajedno sa Poljakom Bonjekom vodio je ekipu do trijumfa u Kupu pobednika kupova. U sezoni 1984/85. francuski as je sa bele tačke je presudio pobednika u tragičnom finalu Kupa šampiona sa Liverpulom, kad je na tribinama stadiona „Hejsel“ u Briselu život izgubilo 39 ljudi, uglavnom navijača kluba iz Torina. Na kraju te godine poneo je i titulu prvaka sveta, pošto je u finalu u Tokiju Juventus penalima bio bolji od Argentinos Juniors. Platini je tom prilikom dva puta bio neumoljiv egzekutor najstrože kazne – najpre u regularnom toku utakmice, a onda i poslednjeg, odlučujućeg udarca penal serije.\nZaustavili ga Spasić, Sušić i Stojković\nFrancuze je sa trakom na ruci vodio i do polufinala na Mondijalu u Meksiku ’86. Reprezentativnu karijeru je završio 1987. godine. Za „trikolore“ je odigrao 72 utakmice, od toga 49 kao kapiten, postigavši 41 pogodak.\nA, posle pauze od samo godinu dana, nastavio je dinastiju Mišel na klupi „trikolora“. Posle Mišela Idalgoa i Anrija Mišela, Mišel Platini je postao selektor, vezavši čak 19 utakmica bez poraza. Na njegovu nesreću, nije uspeo da odvede „petlove“ na Svetsko prvenstvo 1990. pošto su mu čorbu u kvalifikacijama zapržili Spasić, Sušić i, pogotovo, ovim fantastičnim volejom Dragan Stojković-Piksi, za pobedu „plavih“ od 3:2 na stadionu JNA.\nJoš veće razočaranje doživeo je na Evropskom šampionatu u Švedskoj ’92. kad su Francuzi posle remija sa Švedskom i Engleskom doživeli poraz od budućih prvaka Danaca i – neslavno završili takmičenje.\nNo drug 🚫 #diego #pele #Platini #EURO2020 #UEFA pic.twitter.com/GwSG1IHc4k\n— MotherSoccer (@MotherSoccerNL) June 15, 2021\nPrvi čovek evropske „kuće fudbala“\nPlatini se na veliku scenu vratio 1998. kao fudbalski diplomata, kad je predsedavao Organizacionim komitetom Svetskog prvenstva u Francuskoj, na kojem su neki novi „trikolori“ Zidan i Anri osvojili svetsku krunu. Bio je član administracije UEFA i FIFA, potpredsednik Fudbalske federacije Francuske, a od 2007. do 2015. i prvi čovek evropske „kuće fudbala“. Imao je ambiciju da postane i predsednik FIFA, ali se našao u središtu istrage o navodnoj korupciji prilikom dodele domaćinstava Svetskih prvenstava 2018. Rusiji i 2022. Kataru. Ispitavan je, čak i pritvaran, što je svakako mrlja na njegovoj blistavoj karijeri.\nAS Saint-ÉtienneEURO herojifudbalska reprezentacija FrancuskeJuventus FCMichel PlatiniUEFAUEFA EURO 1984


Material Detail: Moodle moduli - analiza tri dodatna modula\nAdmistriranje sistema za elektronsko učenje podrazumeva upravljanje različitim "proscesima" shodno mogućnostima aplikcione logike LMS-a. Ovi procesi uključuju kompleksne mehanizme pomoću kojih administrator dodeljuje prava drugim korisnicima, definiše sigurnosne mere, upravlja sadržajem, ali i brojnim drugim varijablama. No, delovanje administratora u procesu očuvanja integriteta i funkcionalnosti sistema za...\ne - učenje, lms, user size report, Custom SQL queries, elektronsko učenje, online virtuelno učenje, Course size report, Moodle moduli, vle, moodle\nAdobe Reader, Web Browser, Internet\nDisciplines with similar materials as Moodle moduli - analiza tri dodatna modula\nOther materials like Moodle moduli - analiza tri dodatna modula\nAdmistriranje sistema za elektronsko učenje podrazumeva upravljanje različitim "proscesima" shodno mogućnostima aplikcione logike LMS-a. Ovi procesi uključuju kompleksne mehanizme pomoću kojih administrator dodeljuje prava drugim korisnicima, definiše sigurnosne mere, upravlja sadržajem, ali i brojnim drugim varijablama. No, delovanje administratora u procesu očuvanja integriteta i funkcionalnosti sistema za elektrosnko učenje ne treba posmatrati samo sa aspekta upravljanja i rada u domenu aplikacije za elektronsko učenje, već i u drugim segmentima kao što je upravljanje Web serverom ili operativnim sistemom na kome je pokrenut server i konačno hardverskom infrastrukturom. Sve su ovo važni činioci koji bitno utiču na krajnji rezultat koji se obično odražava kroz performase sistema.\nEdit comment for material Moodle moduli - analiza tri dodatna modula\nYou just viewed Moodle moduli - analiza tri dodatna.... Please take a moment to rate this material.


Goca Tržan: U naše vreme Nova godina nije bila u znaku Deda Mraza već snega, sankanja, grudvanja - Hello! magazin\nGoca Tržan: U naše vreme Nova godina nije bila u znaku Deda Mraza već snega, sankanja, grudvanja\nPopularna pevačica Goca Tržan otkriva kada je prestala da veruje u Deda Mraza, ali i kako je njena ćerka Lena saznala da on ne postoji.\n-Ja nisam nikad ni verovala u Deda Mraza, u naše vreme Nova godina nije bila u znaku Deda Mraza već u znaku snega, sankanja, grudvanja, neka olindrana jelka, uglavnom prirodna, koja je počinjala da se linja i da opadaju iglice. Nije Nova godina za mene bila ništa spektakularno, moram da priznam – rekla je Tržanova i kroz osmeh dodala:\nA post shared by Goca Trzan (@gocatrzan) on Dec 20, 2018 at 2:02am PST\n-Lena je sama provalila da smo Raša i ja Deda Mrazovi, jer je videla poklone u gepeku i rekla “Dobro, hajde nemojte da me folirate više, znam da ste ti i Raša”.\nA post shared by Goca Trzan (@gocatrzan) on Oct 23, 2018 at 8:58am PDT\nGoca je navela da ona praznike uglavnom provodi radno, a da vreme posle Nove godine koristi kako bi što više bila sa porodicom.\n-Praznici su uglavnom radni, Lena je uglavnom kod bake i deke. Nama je najlepše kad prođu novogodišnji praznici, onda iskoristimo 3. i 4. januar, pa se prošetamo kroz grad. Ja još nisam obavila novogodišnju kupovinu, nisam kupila nijedan poklon, niti nameravam pre Nove Godine, nego ću da kupujem poklone 2. januara kada svi spavaju – istakla je ona.\nPevačica se prisetila i svog detinjstva, kada se najviše radovala Božiću i tradicionalnom lomljenju česnice.\n-Mi nismo bili porodica koja je poklanjala previše pažnje tim standardnim praznicima, više smo voleli da idemo kod bake i deke na slave, za rasuste, voleli smo Božić. Moji baka i deka su i tada slavili Božić, iako se pričalo da je to zabranjeno. Najviše sam volela Božić, kad baka napravi česnicu i onda ja najčešće pojedem pola hleba da bih izvukla paricu – rekla je Goca.\nČlanica žirija “Pinkovih zvezdica – All stars” otrila je i da planira da snima novogodišnje klipove na svom Jutjub kanalu koji broji sve više pregleda.\nA post shared by Goca Trzan (@gocatrzan) on Oct 15, 2018 at 1:36am PDT\n-Mislili smo da pravimo neke vlogove, na primer kako obaviti novogodišnju kupovinu, ali, eto, još sam u razmišljanju da li da upadam u tu agoniju, jer su sada tržni centri toliko prepuni da je to da čovek poludi – iskrena je bila Goca.\nHellomagazin.rsPink.rsNikola Manic ATAImages/Instagram/GocaTrzan


Tanjug 13. marta 2019. 13:45\nBEOGRAD – Odbornici Saveza za Srbiju u Skupštini grada Beograda najavili su danas da će podneti krivične prijave protiv gradonačelnika Zorana Radojičića, njegovog zamenika Gorana Vesića i ministra trgovine, turizma i telekomunikacija Rasima Ljajića zbog, kako su naveli, štetnog projekta izgradnje gondole od Kalemegdana do Ušća i seče stabala.\nŠef te odborničke grupe Nikola Jovanović je novinarima na Kalemegdanu, gde je sečom stabala počela priprema terena za izgradnju gondole, rekao kako taj projekat ima pogubne ekonomske posledice i da je njegova najveća šteta što „skrnavi dva najveća blaga Beograda – pogled na Ušće i Kalemegdan“ i da će zato Radojičić, Vesić i Ljajić morati da plate štetu iz svog džepa.\nOdbornik i jedan od osnivača Saveza za Srbiju Dragan Đilas je, na pitanje novinara da li ga sadašnja seča stabala podseća na seču platana u Bulevara kralja Aleksandra u vreme dok je on bio gradonačelnik, odgovorio da ne.\nJer, kako je navedeno platani su sečenii na osnovu dve studije Šumarskog fakulteta.


Šta je domen? // Web Dizajn\nSpecijalizovane Internet prodavnice.Štampači prodaja | Hard diskovi prodaja | Pegle | GPS navigacije\nUskoro za polovne automobile: Otkup automobila\nNASLOVNAIzrada sajtovaO namaCenereferenceinformacije\nŠta znači održavanje sajta?\nDocek Nove godine 2014kontakt\nŠta je domen?\tNaziv domena je vaša adresa u svetu Interneta. Ukucavanjem domena u address bar browser-a (Internet Explorer, Firefox, Google Chrome, Opera, Safari) posetioci dolaze do vašeg sajta.Domen se sastoji od niza alfanumeričkih segmenata, razdvojenih tačkama, može sadržati cifre (0-9), slova alfabete (a-z) i crticu (-). Dužina domena ne sme biti kraća od 2 znaka niti duža od 63 znaka. Na početku i na kraju domena ne sme biti crtica (-).\nKako izabrati domen?\nIme domena birate sami i prestavlja prvi korak pri odluci da se prezentujete u svetu Interneta. Domen je bitan faktor za celokupnu web prezentaciju ali i za SEO-optimizaciju sajta. Kao i u svakoj odluci najbitnije je vaš cilj. Ukoliko je vaš cilj jačanje brenda, onda je ime domena naziv vašeg brenda idealan izbor. Ukoliko vaš cilj pozicioniranje na Internet pretraživačima (Google, Yahoo, Bing...) onda je ključna reč pravi izbor za naziv domena. Pri izboru domena treba voditi i računa da naziv bude što kraći i da se što lakše pamti.\nKoju ekstanziju da odaberem?\nNakon naziva domena dodaje se tačka i ekstanzija, koja predstavlja njihov identifikacioni kod. Tri glavna tipa TLD (Top Level Domena) su:.com (comercial) Najpopularniji tip domena. Dostupan za svakog korisnika..net (network) Prvenstveno namenjen tehničkim sajtovima. Dostupan je za svakog korisnika i predstavlja dobru zamenu za com..org (organization) Namenjen neprofitabilnim organizacijama. Dostupan je za svakog korisnika i predstavlja dobru zamenu za com.\nOstale internacionalne ekstanzije:\n.info (information) Namenjen za informativne svrhe. Dostupan svim korisnicima..biz (business) Namenjen biznis korisnicima. Korisnici biz domena su kompanije i privatna preduzeća..mobi (mobile devices) Namenjen sajtovima koji su prilagođeni mobilnim telefonima..edu - Korisnici školske ustanove..gov - Korisnici USA vladini sajtovi.\n.rs – Koriste ga svi korisnici čije se prebivalište ili sedište kompanije nalazi u Srbiji. Dostupan za sve korisnike.co.rs – Koriste ga poslovni korisnici, prilikom registracije potrebni podaci firme..org.rs – Glavna namena neprofitne organizacije u Srbiji.edu.rs – Koriste ga škole i fakulteti.in.rs – Najjeftiniji domen retko se koristi, namenjen fizičkim licima.\nU Ginisovu knjigu rekorda kao najskuplji domen na svetu upisan je domen: sex.com. Pomenuti domen je firma Clover Holdings, 2009 godine kupila za 13 miliona dolara.\nCMS - samostalno ažuriranjeUnikatan izgledDo 6 stranicaKontakt forma + Google mapaOsnovna optimizacijaBesplatan domen Besplatan hosting\nCMS - samostalno ažuriranjeUnikatan izgledDo 15 stranicaKontakt forma + Google mapaOsnovna optimizacijaBesplatan domen Besplatan hosting\nCMS - samostalno ažuriranjeUnikatan izgledNeograničen broj stranaKategorije + podkategorijeNeograničen broj fotografijaOsnovna optimizacijaStatistike posećenostiBesplatan domenBesplatan hosting\nVi ste ovde: Šta je domen?\nPreporuka Selidbe | Otkup automobila | Internet Država\n© 2012 Agencija WEB MEDIA Beograd© 2012 Agencija WEB MEDIA Beograd© 2012 Agencija WEB MEDIA Beograd© 2012 Agencija WEB MEDIA BeogradPreporučujemo najveći lanac Internet prodavnica kod nas "Internet DRŽAVA": štampači | hard diskovi | usisivači | pegle | sokovnici | mikseri | multipraktici | navigacije