Naknada troškova prevoza sudska praksa\nNa ovoj stranici možete videti neke zanimljve sudske odluke vezane za nakadu troškova prevoza radnicima.\nNAČIN NAKNADE TROŠKOVA PREVOZA ZAPOSLENOM\n(ČL. 118. ZAKONA O RADU)\n"Zakonom o radu ("Sl. glasnik RS", br. 24/2005 i 61/2005) u članu 118. tačka 1) propisano je da zaposleni ima pravo na naknadu troškova, za dolazak i odlazak sa rada, u visini cene prevozne karte u javnom saobraćaju, u skladu sa opštim aktom i ugovorom o radu.\nPrema tome, opštim aktom (kolektivnim ugovorom ili pravilnikom o radu) ili ugovorom o radu potrebno je utvrditi kriterijume i merila za isplatu ovih troškova, odnosno pod kojim uslovima i na koji način se zaposlenima obezbeđuje naknada ovih troškova. Poslodavac može zaposlenima da kupi mesečnu pretplatnu kartu, da obezbedi sopstveni prevoz, isplati naknadu prevoza u novcu u visini cene prevozne karte u javnom saobraćaju ili na drugi način obezbedi prevoz za dolazak i odlazak sa rada.\nNaknada troškova pripada zaposlenom za dane u kojima je dolazio na posao, odnosno zaposleni nema pravo na naknadu navedenih troškova za dane odsustvovanja sa rada (godišnji odmor, plaćeno odsustvo i sl).\nTakođe, zaposleni koji živi u blizini sedišta poslodavca i nema potrebu korišćenja prevoza za dolazak na posao i odlazak sa posla, nema pravo na naknadu troškova po ovom osnovu, s obzirom da nema navedene troškove.\nPoslodavac je dužan da zaposlenima, u skladu sa zakonom, opštim aktom i ugovorom o radu, naknadi troškove prevoza za dolazak i odlazak sa posla. Ako zaposleni smatra da mu je postupanjem poslodavca povređeno pravo, može da se obrati nadležnoj inspekciji rada, koja u skladu sa članom 268. Zakona o radu, vrši nadzor nad primenom zakona, drugih propisa o radnim odnosima, opštih akata i ugovora o radu kojima se ureduju prava, obaveze i odgovornosti zaposlenih. Takođe, u skladu sa članom 195. Zakona o radu, protiv rešenja kojim mu je povređeno pravo, zaposleni može da pokrene spor pred nadležnim sudom."\n(Mišljenje Ministarstva rada i socijalne politike, br. 011-00-186/2009-02 od 3. aprila 2009. god.)\nNAKNADA TROŠKOVA PREVOZA PREMA MESTU STVARNOG STANOVANJA ZAPOSLENOG\n"U članu 118. tačka 1) Zakona o radu ("Sl. glasnik RS", br. 24/2005, 61/2005 i 54/2009) propisano je da zaposleni ima pravo na naknadu troškova u skladu sa opštim aktom i ugovorom o radu za dolazak i odlazak sa rada, u visini cene prevozne karte u javnom saobraćaju.\nPrema tome, poslodavac je dužan da zaposlenom nadoknadi stvarne troškove prevoza za dolazak i odlazak sa rada, najmanje u visini cene prevozne karte u javnom saobraćaju. Opštim aktom ili ugovorom o radu utvrđuje se način obezbeđivanja naknade troškova prevoza, kao i do koje udaljenosti se obezbeđuje naknada ovih troškova.\nPolazeći od navedenog, zaposleni ima pravo na naknadu troškova prevoza u visini stvarnih troškova prevoza do udaljenosti utvrđene opštim aktom ili ugovorom o radu, bez obzira na mesto prebivališta u ličnoj karti."\n(Mišljenje Ministarstva rada i socijalne politike, br. 011-00-80/2010-02 od 11. marta 2010. godine)\nKOD ODLUČIVANJA DA LI TREBA PRIZNATI PRAVO NA NAKNADU TROŠKOVA PREVOZA UTIČE I OKOLNOST DA LI JE ZAPOSLENI PRODAO STAN U MESTU RADA KOJI S OBZIROM NA NJEGOVU UDALJENOST OD MESTA RADA ISKLJUČUJE PRAVO NA NAKNADU TROŠKOVA PREVOZA PA ON NEMA PRAVO NA TE TROŠKOVE KADA SE ODLUČIO DA PROMENI PREBIVALIŠTE I STVARNO ŽIVI U DRUGOM MESTU.\nU postupku donošenja pobijane presude izostali su razlozi o odlučnim činjenicama na okolnost ko je bio titular prava svojine na stanu u L. kada je taj stan otkupljen i da li je taj stan prodat a ako jeste kada. U prisustvu ovih nedostataka ne mogu se oceniti ni navodi žalbe da su se supruga i deca tužioca doselila u V. po završetku gradnje stambene zgrade i da je tužilac imao porodični stan u L. koji je povremeno koristio. Prvostepeni sud se ovim pitanjima nije bavio iako ih konstatuje u činjeničnom referatu obrazloženja presude, već samo polazi od činjenice prijavljenog prebivališta tužioca i mesta njegovog rada a pri tome i nisu utvrđene prethodno naznačene okolnosti. Prema odredbi člana 41. stav 1. Opšteg kolektivnog ugovora poslodavac je dužan da zaposlenom naknadi povećane troškove koji su u funkciji izvršenja poslova i s tim u vezi naknadi troškove prevoza u javnom saobraćaju radi odlaska na rad i povratka sa rada prema kriterijumima za ostvarivanje ovog prava utvrđenim posebnim odnosno pojedinačnim kolektivnim ugovorom. Svrha naknade troškova prevoza je naknada povećanih troškova koji su u funkciji izvršenja poslova. Međutim, kada zaposleni ima u svojini ili zakupu stan u državnoj svojini u mestu rada i zbog toga nema potrebu za povećanim troškovima dolaska na rad, tada on nema pravo po shvatanju ovog suda na naknadu troškova prevoza samo zbog toga što se odlučio da promeni prebivalište i stvarno živi u drugom mestu. Stvar je slobodne dispozicije građanina da izvrši izbor mesta stanovanja i na tu njegovu odluku niko ne može uticati. Međutim ako taj zaposleni ima stan u mestu rada koji s obzirom na njegovu udaljenost od mesta rada isključuje pravo na naknadu troškova prevoza tada on nema pravo na te troškove. Prvostepeni sud o svemu tome nije vodio računa kao ni o činjenici da je tužilac od tuženog dobio stan u neposrednoj blizini mesta rada, da je taj stan menjao za veći stan u L. (ostala je nerazjašnjena činjenica kada je otkupljen a kada prodat veći stan i prvobitno dobijeni stan), a iz spisa ove parnične stvari da je tužilac zaključio ugovor o doživotnom izdržavanju 16.2.1999. godine sa roditeljima. O svemu tome prvostepeni sud nije vodio računa zbog toga pobijana presuda ima nedostataka zbog kojih se ne može ispitati, pa s tim u vezi ni navodi žalbe koji ukazuju na načelo poštenja i da je tužilac dobio stan na 400-500 metara od radnog mesta, da je kasnije preprodajom sa porodicom koristio stan tako reći na istom odstojanju sve do 2002. godine i da zato nema pravo na naknadu troškova prevoza. Stvar je dispozicije svakog građanina i da na najbolji način ostvaruje svoje ekonomske interese i s tim u vezi menja mesto prebivališta i u tom cilju na osnovu autonomije volje stupa u odgovarajući ugovorni odnos. Međutim, kada taj isti zaposleni ima pretenziju i da ostvari naknadu troškova prevoza na teret poslodavca onda sve te okolnosti ne mogu ostati bez značaja kao ni to da li je on u mestu rada imao u svojini ili zakupu stan i da li bi da je isti koristio imao pravo na naknadu troškova prevoza.\n(Presuda Okružnog suda u Beogradu, Gž. 1. br. 518/04 od 7. 9. 2005)\nPOSLODAVAC JE DUŽAN DA ZAPOSLENOM NADOKNADI TROŠKOVE PREVOZA RADI ODLASKA NA RAD I POVRATKA SA RADA, IAKO ZAPOSLENI U OVU SVRHU NIJE KORISTIO SREDSTVA JAVNOG SAOBRAĆAJA.\nPrvostepeni sud je pravilno i potpuno utvrdio činjenično stanje. Od strane prvostepenog suda utvrđeno je da tužilac živi u Takovu i da na radno mesto putuje u Ub i da mu u periodu od 1.07.1997 godine do 31.07.2004 godine, nisu plaćeni troškovi prevoza.Utvrđeno je takođe da kada radi u popodnevnoj smeni tužilac nije u mogućnosti da koristi prevoz, s obzirom da mu je radno vreme do 20 časova, a poslednji redovni polazak autobusom je u 19,40 časova, zatim da je u spornom periodu tuženi drugim radnicima koji koriste javni prevoz isplaćivao troškove prevoza u celini.\nKod napred utvrđenog činjeničnog stanja prvostepeni sud je pravilno primenio materijalno pravo nalazeći da stoji obaveza tuženog da tužiocu isplati troškove u celini koje troškove je tužilac kao nužne imao za dolazak na rad,bez obzira što nije koristio javni prevoz, obračunavajući iste u visini cene prevozne karte u javnom saobraćaju, na osnovu odredbi iz čl. 41 st. 1 i st. 2 tač.1 Opšteg kolektivnog ugovora, i Posebnog kolektivnog ugovora za tuženog.\nIz presude Okružnog suda u Valjevu Gž.1.br.377/05 od 11.07.2005.godine.\nOBAVEZA ISPLATE NAKNADU TROŠKOVA PREVOZA NE MANJE OD IZNOSA PROPISANOG ZAKONOM\n"Članom 118. stav 1. tačka 1) Zakona o radu ("Sl. glasnik RS", br. 24/2005 - dalje: Zakon), propisano je da zaposleni ima pravo na naknadu troškova za dolazak i odlazak sa rada, u visini cene prevozne karte u javnom saobraćaju, a u skladu sa opštim aktom i ugovorom o radu.\nČlanom 284. stav 1. Zakona propisano je da odredbe kolektivnog ugovora koji je na snazi na dan stupanja na snagu Zakona, a koje nisu u suprotnosti sa zakonom, ostaju na snazi do zaključivanja kolektivnog ugovora u skladu sa zakonom.\nZaposleni ima pravo na naknadu troškova za dolazak i odlazak sa rada, u visini cene prevozne karte u javnom saobraćaju, a u skladu sa opštim aktom i ugovorom o radu. Ukoliko je kolektivnim ugovorom zaposlenima utvrđeno manje pravo od prava propisanog zakonom, poslodavac je u obavezi da zaposlenima isplaćuje naknadu troškova za dolazak i odlazak sa rada, u visini propisanoj zakonom."\n(Mišljenje Ministarstva rada, zapošljavanja i socijalne politike, br. 011-00-373/2005-02 od 8. maja 2005. god.)\nNAKNADA TROŠKOVA SMEŠTAJA I PREVOZA INOSTRANIM POSLOVNIM PARTNERIMA (ČL. 15. ZAKONA O POREZU NA DOBIT PRAVNIH LICA)\n(ČL. 15. ZAKONA O POREZU NA DOBIT PRAVNIH LICA)\n"Sa stanovišta poreskih propisa, izdaci za reklamu, propagandu i reprezentaciju priznaju se kao rashod u iznosu do 3% od ukupnog prihoda, saglasno članu 15. stav 6. Zakona o porezu na dobit preduzeća ("Sl. glasnik RS", br. 25/2001, 80/2002, 43/2003 i 84/2004).\nSa poreskog stanovišta, kao izdaci za reprezentaciju mogu se priznati ugostiteljske i slične usluge, kao i davanja proizvoda poslovnim partnerima, sopstvenih ili drugih proizvođača, koji prema uobičajenim shvatanjima u poslovnim odnosima mogu biti predmet takvih davanja (notesi, tašne i drugi slični proizvodi koji se koriste u radne svrhe), a koji (izdaci) moraju biti verodostojni, odnosno dokumentovani odgovarajućim dokazima da su nastali i da su plaćeni.\nKad se radi o ugostiteljskim uslugama, kao izdaci za reprezentaciju, mogu se priznati, pored ugostiteljskih usluga u užem smislu (hrana i piće, odnosno ručak, večera i sl.) i troškovi na ime uplata ugostiteljskim preduzećima po osnovu prenoćišta i ishrane poslovnih partnera (iz zemlje i inostranstva), ako su u funkciji zaključivanja i realizacije poslovnih ugovora, odnosno ostvarivanja drugih oblika poslovne saradnje.\nU pogledu troškova koji sa stanovišta propisa kojima se uređuje računovodstvo i revizija i opštih akata preduzeća, odnosno preduzetnika imaju karakter poslovnog rashoda reklame, propagande i reprezentacije, ti troškovi, saglasno odredbama Zakona o porezu na dohodak građana ("Sl. glasnik RS", br. 24/2001, 80/2002, 135/2004, 62/2006 i 65/2006 - ispr. -dalje: Zakon), nemaju karakter prihoda fizičkih lica i ne podležu plaćanju poreza na dohodak građana.\nSaglasno navedenom, kao izdaci za reprezentaciju mogu se priznati nedvosmisleni i verodostojno dokumentovani troškovi po osnovu ugostiteljske usluge u užem smislu (hrana i piće) kao i troškovi plaćeni ugostiteljskim preduzećima za poslovne partnere (iz zemlje i inostranstva) po osnovu troškova prenoćišta i ishrane, kao i troškovi po osnovu prevoza koji se neposredno plaćaju prevozniku, ako su u funkciji zaključivanja i realizacije ugovora, odnosno ostvarivanja drugog oblika poslovne saradnje.\nTakođe, saglasno načelu fakticiteta, Poreska uprava u svakom konkretnom slučaju, na osnovu utvrđenog činjeničnog stanja, opredeljuje poreski tretman prihoda koje ostvari fizičko lice."\n(Mišljenje Ministarstva finansija, br. 414-00-227/2007-04 od 10. septembra 2008. god.)\nNAKNADA ŠTETE ZBOG GUBITKA ZARADE U BUDUĆNOSTI (ČL. 195 ZOO)\nUkoliko oštećeni u vreme zadobijanja telesne povrede nije još počeo da privređuje, može ostariti pravo na naknadu štete zbog gubitka zarade u budućnosti zbog smanjenja radne sposobnostiu vreme kada bi prema normalnom toku stvari i svim okolnostima mogao otpočeti da stiče zaradu .\nNaime, nižestepeni sudovi nisu pravilno primenili odredbu člana 195 ZOO, kojom je predviđeno da je odgovorno lice dužno da naknadi štetu licu kome je zbog telesne povrede ili narušenja zdravlja radna sposobnost potpuno ili delimično smanjena, ako povređeni zbog toga trpi štetu u vidu izgubljene ili smanjene zarade. Gubitak radne sposobnosti predstavlja u imovinsko pravnom smislu štetu, ukoliko usled toga povređeni ne može da ostvaruje zaradu, koju bi, inače, po redovnom toku stvari ostvarivao ili mogao da ostvari svojim radom. Takođe i lice čija je mogućnost napredovanja uništena ili smanjena, ima pravo na naknadu štete od odgovornog lica, ako usled ovih posledica trpi određenu štetu. Ukoliko oštećeni u vreme zadobijene telesne povrede nije još počeo da privređuje, može ostvariti pravo na naknadu štete zbog gubitka zarade u budućnosti zbog smanjene radne sposobnosti prouzrokovane telesnom povredom, u vreme kada bi prema normalnom toku stvari i svim okolnostima mogao otpočeti da stiče tu zaradu. To dalje znači, da se ne može prihvatiti stav nižestepenih sudova da tužiocu ne pripada pravo na naknadu štete za izgubljenu zaradu samo zbog činjenice što u vreme povređivanja nije bio u radnom odnosu. Takođe je neprihvatljiv i stav nižestepenih sudova da time što je tužilac ostvario pravo na ličnu invalidninu i što mu je priznato pravo na mesečna novčana primanja u visini prosečne zarade zaposlenih u RS, shodno Uredbi o materijalnom obezbeđenju i drugim pravima boraca, ratnih vojnih invalida i civilnih invalida rata iz oružanih akcija posle 17.08.1990. godine, ne postoji stvarna štete izražena u negativnoj razlici u zaradi koju je imao pre povrede i koju ostvaruje posle povređivanja. Ovo sa razloga što u postupku nije utvrđeno da li bi tužilac sa svojom kvalifikacijom, da nije došlo do njegovog povređivanja i umanjenja njegove radne sposobnosti, po normalnom toku stvari zasnovao radni odnos i koliko bi iznosila njegova zarada, te da li bi se u tom slučaju pojavila negativna razlika između sadašnjih primanja koja ostvaruje i te zarade koju bi ostvarivao. Tužilac je inače isticao da bi, da nije bilo ranjavanja zasnovao radni odnos u nekoj od radnih organizacija u Zaječaru i ostvarivao prosečnu mesečnu zaradu elektrotehničara. Pored navedenog i licu čija je mogućnost napredovanja uništena ili smanjena pripada pravo na naknadu štete od odgovornog lica, ako usled ovih posledica trpi štetu. U tom smislu, nižestepeni sudovi su propustili da utvrde da li bi tužilac po normalnom toku stvari, da nije došlo do njegovog povređivanja a ceneći sve okolnosti ovog slučaja, završio elektrotehnički fakultet i u međuvremenu zasnovao radni odnos kao elektroinženjer, te da li zbog toga ima pravo na naknadu štete. Stoji činjenica da tužilac taj fakultet još nije završio, ali je izostalo utvrđivanje da li bi tužilac taj fakultet završio u određenom roku da do povređivanja nije došlo, odnosno da li je zbog posledica povređivanja i zbog njegove umanjene radno profesionalne sposobnosti takvo napredovanje isključeno ili otežano i produženo na određeno vreme i do kada, ili da fakultet ne bi završio i da do njegovog povređivanja nije došlo.\nIz rešenja Vrhovnog suda Srbije Rev. 2840/05 od 8.3.2006. godine\n‹ First < 5 6 7 8 9 10 >


- Gledao sam Zvezdinu utakmicu s Liverpulom. Bila je to čvrsta i karakterna utakmica igrača Zvezde. Pripadanje ovim prostorima čini da mi je uvek toplo oko srca kad vidim da neko odavde napravi nešto lepo, kada napravi veliki rezultat - rekao je Boban.\nBoban trenutno obavlja funkciju savetnika predsednika FIFA Đanija Infantina, a proteklih dana je boravio u Sarajevu. On je u prestonici BiH najavio uvođenje novih pravila u fudbal.\n- Neka pravila ćemo promeniti, ali ne sme se dirati esencija fudbala. Već ih testiramo i FIFA će ih implementirati verovatno u martu 2019. godine. Prvo od tri nova pravila jeste da sudija može da pošalje igrača na najbliže mesto da izađe sa terena kako bi se izbeglo oduzimanje vremena, da može da dodeliti žuti karton svima koji sede na klupi, te da prilikom izvođenja lopte iz peterca igrač loptu može da primi i unutar šesnaesterca - rekao je Boban.


Svečano otvaranje Centra „Jaki mladi“ – Magazin Portal\nSvečano otvaranje Centra „Jaki mladi“\nViše od 40 odsto mladih do 30 godina nije zaposleno, podaci su iz izveštaja Evropske komisije, dok rezultati istraživanja o položaju i potrebama mladih u Srbiji, Ministarstva omladine i sporta pokazuju da su najveći problemi mladih ekonomska situacija i nezaposlenost. Situacija je posebno alarmantna kada su u pitanju mladi iz ugroženih kategrorija. Sa ciljem da pomognu mladima bez roditeljskog staranja u procesu osamostaljivanja, SOS Dečija sela Srbija pokrenula su program „Jaki mladi – podrška zapošljavanju“, u okviru koga je nastao Karijerni centar za edukaciju, zapošljavanje i preduzetništvo mladih – „Jaki mladi“.\nSOS Dečija sela Srbija članica su Međunarodne organizacije SOS Dečijih sela, osnovane 1949. godine, koja danas u 134 zemlje pomaže 1 200 000 ljudi.\nOrganizacija je u Srbiji prisutna od 2004. godine, kroz brigu o deci bez roditeljskog staranja u SOS Dečijem selu Kraljevo, Centar za podršku porodici u Nišu, Programe podrške hraniteljskim porodicama, Program za podršku zapošljavanju mladih u Beogradu i programe hitne pomoći posle zemljotresa u Kraljevu, poplava u Obrenovcu i Lazarevcu i pomoći izbeglicama u tranzitu kroz Srbiju.\nTags: beograd, BMZ, centar, Centar za porodični smeštaj i usvojenje, Centar za zaštitu odojčadi dece i omladine, deca, Dragomir Petronijević, filijala, fokus, fondacija, Gradski centar za socijalni rad Beograd, Gradski centar za socijalno preduzetništvo, gradsko veće, Herman Gmajner, Ivan Radak, Jaki mladi, Jaki mladi - podrška zapošljavanju, Karijerni centar, Mikaina Stevanović, mladi, Naciolna služba za zapošljavanje, NALED, nezaposlenost, NSZ, otvaranje, pomoc, Privredna komora Srbije, Republički zavod za socijalnu zaštitu, roditelji, roditeljsko staranje, Savet za zapošljavanje, socijalna inkluzija, SOS, SOS Dečija sela, SOS Dečija sela Srbija, svečano, Vesna Mraković-Jokanović


Ivica Jovanović nekadašnji fudbaler Timoka, potpisao ugovor sa Vojvodinom | Radio Magnum 103 MHz\nHome / Ritam grada / Ivica Jovanović nekadašnji fudbaler Timoka, potpisao ugovor sa Vojvodinom\nIvica Jovanović nekadašnji fudbaler Timoka, potpisao ugovor sa Vojvodinom\nDoskorašnji napadač islandskog Vikingura Ivica Jovanović (29), koji je ponikao u zaječarskom FK „Timok“, potpisao dvogodišnji ugovor sa Vojvodinom.\nFudbalski klub Vojvodina angažovao je još jednog novog igrača. Ugovor sa crveno-belima u trajanju do juna 2019. godine potpisao je Ivica Jovanović iz Zaječara, koji je u prethodna tri meseca bio član islandskog kluba Vikingur Rejkjavik.\n„Super je osećaj postati član FK Vojvodina. Znam u kakav klub sam došao, kakva mu je tradicija i koji su mu ciljevi. Vojvodina je definitivno najveći klub u mojoj dosadašnjoj karijeri, pa se nadam da ću opravdati očekivanja“, rekao je Jovanović a prenosi RTV Vojvodina.


Holivud i Žan Klod van Dam: Šest filmova koje morate da pogledate : Južne vesti\n21:12, 20. 10. 2020.\nŠpaga - jedan od Van Damovih karakterističnih poteza.\nVatrogasci, pripadnici specijalnih jedinica, piloti, perači prozora na neboderima, brat i supruga/devojka Žan-Klod van Dama.\nTako glasi spisak najopasnijih profesija na svetu.\nŠta da se radi, stradaju ljudi često, budu žrtve opakih gangstera i onda Van Dam, eto, mora da se prijavi na turnir borilačkih veština kako bi ih osvetio i povratio čast.\nTako to obično biva u životu.\nJedan od najvećih junaka akcionih filmova svih vremena nedavno je proslavio 60. rođendan i verovatno više nije baš toliko oran za turnire, što znači da bi članovi njegove porodice zaista trebalo da se pripaze.\nDoduše, špage mu verovatno i dalje nisu problem - što je pre nekoliko godina i pokazao u čuvenoj reklami - ali to ne čudi, imajući u vidu šta je sve prošao tokom obuke u Kikbokseru.\nA u čast njegovog 60. rođendana, ovo je spisak šest njegovih filmova koje bi trebalo ponovo pogledati.\nKrvavi sport (Bloodsport, 1988)\nOvo je zaista sam početak.\nKrvavi sport je proslavio Van Dama, koji se pre toga zaista bavio borilačkim veštinama, ali i bodibildingom i baletom.\nSve to je pokazao u filmu koji je tokom godina stekao kultni status (i u kojem glumi i mladi Forest Vitaker).\nHappy 60th birthday to "The Muscles from Brussels,” Jean-Claude Van Damme! 🎂 pic.twitter.com/Hrd9SmGHsR\n— Horror Geek Life (@HorrorGeekLife)\n— Horror Geek Life (@HorrorGeekLife) October 18, 2020\nA zaplet je krajnje jednostavan i pun nekih prilično kul pojmova.\nPrvo je tu nekoliko vekova staro Društvo crnog zmaja, pa drevno pravo na borbu poznato kao kumite - poznato, naravno, samo najopasnijim ratnicima sveta - kao i kinesko podzemlje i razni borci iz čitavog sveta.\nUlogu glavnog negativca dobili su čuveni Bolo Jen i njegovi ogromni grudni mišići.\nUsred svega toga nalazi se Frenk Duks, američki vojnik koji želi da učestvuje na ilegalnom borilačkom turniru na kojem samo jedan može da pobedi.\nPogodite ko je to.\nSnimljeno je i nekoliko nastavaka, ali bez Van Dama.\nBelgijanac je zato desetak godina kasnije snimio još jedan, gotovo identičan, ali produkcijski prilično bogatiji film, nazvan Potraga.\nDakle, sve isto - turnir, borci iz čitavog sveta, statua zmaja od čistog zlata kao nagrada i Rodžer Mur koji se mota tu negde.\nKikbokser (Kikboxer, 1989)\nGodinu dana kasnije na bioskopska platna stigao je Kikbokser, jedan od najpoznatijih Van Damovih filmova.\nTu se već pokazalo koliko je opasno biti deo Van Damove porodice.\nBelgijanac ovde igra Kurta Slouna, čijeg starijeg brata - šampiona sveta u kik-boksu - pozovu na turnir u Tajlandu, gde ga čeka zloglasni Tong Po.\nTong Po je inače toliko opasan da se pre borbi zagreva šutirajući betonske stubove.\nUpozoravao je Van Dam brata da ne učestvuje na turniru, molio ga i da prekine borbu kad je počela, ali uzalud.\nTong Po ga udara u kičmu i potpuno paralizuje, usudivši se čak i da pocepa njegov šampionski pojas.\nI šta će Van Dam drugo nego da se zavetuje na osvetu, ali prvo mora da trenira… I to žestoko, uz dosta šutiranja drveća cevanicom.\nU Kikbokseru je Van Dam izveo i čuveno đuskanje koje je već godinama hit na internetu, pa je ta scena postala mim.\nSnimljeno je i nekoliko nastavaka, prilično sličnih zapleta.\nVan Dam u tim filmovima više nije morao da se bori za osvetu, ali jeste obučavao druge.\nLavlje srce (Lionheart, 1990)\nOpet ta braća i njihovi problemi.\nVan Dam u ovom filmu igra Lajona Gultijea, pripadnika francuske Legije stranaca, a ovog puta njegovog brata zapale zbog neke droge i on nešto kasnije izdahne u bolnici.\nAli dok se to nije dogodilo sve vreme je uzvikvivao jedno ime - Lajon (Lav).\nI onda Lajon - sa sve pripadnicima Legije stranaca za petama - postane deo ilegalnih uličnih borbi za bogataše, a sve kako bi finansijski pomogao bratovljevoj porodici.\nBogataši misle da je sve to zabava, ali grdno se varaju - Van Dam želi osvetu, što znači mnogo udaraca nogom iz okreta.\nLavlje srce nije baš najbolje prošao kod kritičara iako je na blagajnama imao uspeh, ali je tokom godina takođe stekao kultni status.\nZanimljivo je da ovaj film ima čak pet različitih naslova u zavisnosti od zemlje u kojoj je objavljen.\nUz Lavlje srce tu su i Full Contact, A.W.O.L. Absent Without Leave, Wrong Bet i jedno jednostavno Leon.\nInače, to nije jedini film u kojem je Van Dam deo Legije stranaca - u filmu Legionar iz 1998. on pobegne među legionare kada kao bokser odbije da namesti meč na zahtev lokalnog mafijaša.\nBrata mu u međuvremenu, naravno, ubiju.\nI tako Van Dam preživljava u pustinji i bori se protiv lokalnih plemena.\nOsveta blizanaca (Double Impact, 1991)\nPravi ljubitelji ovde dobijaju duplu dozu Belgijskih mišića (Muscles from Brussels), kako su mnogi zvali Van Dama.\nI opet se sveti zbog porodičnih problema koje, doduše, nije ni znao da ima.\nU Osveti bliznaca Van Dam sazna da, logično, ima brata blizanca… Isto Van Dama.\nNjihove roditelje su ubili dok su njih dvojica bili bebe.\nVan Dam je tokom devedesetih bio jedna od najvećih svetskih zvezda.\nJedan je odrastao u Hong Kongu, drugi u Francuskoj i 25 godina kasnije saznali su jedan za drugog.\nI šta će, moraju da osvete roditelje. Jedan puca, a drugi bije - pazite se.\nVan Dam je jednom izjavio da blizance igrao kako bi promenio imidž koji ima u javnosti.\n„Jedan je nasilan, drugi nije, kako bi publika mogla da vidi kontrast u mom radu. Ovaj film ima komediju, romansu, ljubavnu priču. Nije sve akcija i borba", izjavio je on.\nFilm je komercijalno bio veoma uspešan, ali ne i kod kritičara, a u planu je bio i nastavak koji ipak nije snimljen.\nBolo Jen se takođe pojavljuje - naravno kao negativac - tako da gledajte barem zbog njega.\nUniverzalni vojnik (Universal Soldier, 1992)\nU narednih nekoliko godina Van Dam je malo snimao i naučnu fantastiku.\nNema borilačkih turnira, ni ubijenih članova porodice, ali zato ubiju Van Dama.\nDoduše, brzo ga ožive - kao i Dolfa Lundgrena - i od njih naprave supervojnike u tajnom vojnom projektu.\nNaravno, prethodno su im obrisali sva sećanja, ali očigledno nisu sva jer se Van Dam probudi i odbije da ubija po naređenju.\nA tu počinju muke. I borbe.\nSnimljeno je nekoliko nastavaka, ali oni su krajnje slabo prošli - nije se proslavio ni Univerzalni vojnik, iako je prilično zaradio.\nFilm je te godine izazvao veliku pažnju i zbog sukoba Van Dama i Lundgrena tokom prestižnog Festivala u Kanu.\nVan Dam i Lundgren su se tada verbalno sporečkali i gotovo se potukli, pre nego što su ih razdvojili.\nMediji su, naravno, brujali o tome, a kasnije je potvrđeno da je sve urađeno samo zbog publiciteta i bolje promocije filma.\nDve godine kasnije Van Dam snima i Vremenskog policajca (Time Cop) u kojem putuje kroz vreme.\nAli to ne radi samo on, već i mnogi negativci, tako da treba sprečiti njihove zločine.\nReč je o filmu koji mnogi smatraju za jedan od njegovih najboljih i najuspešnijih.\nInače, reč je o filmu zasnovanom na stripu Dark komiksa.\nDvostruka odbrana (Double Team, 1997)\nZa kraj - prava poslastica.\nAkciona komedija sa Van Damom i Denisom Rodmanom - NBA zvezdom - u svoj njegovoj veličanstvenosti.\nVan Dam je agent koji se bori protiv terorista - naravno, otmu mu trudnu ženu - Rodman je trgovac oružjem sa kojim mora da sarađuje, a Miki Rurk glavni negativac.\nFilm je pun akcionih scena i veoma otrcanog humora, uz dosta košarkaških fazona.\nRodman, jedan od najboljih defanzivnih košarkaša svih vremena, tako u filmu istakne i važnost odbrane, a glavne junake dok padaju iz aviona umesto padobrana spase ogromna košarkaška lopta u kojoj oni bezbedno odskakuću.\nZbog toga ne čude prilično negativne kritike i tri Zlatne maline, nagrade koje se dodeljuju najgorim ostvarenjima u godini - suprotno Oskarima.\nNagrade su osvojene u kategoriji najgori sporedni glumac (Rodman), najgora nova zvezda (Rodman) i najgori par na filmu (Rodman i Van Dam).\nAli ima Dvostruka odbrana i neke kvalitete, samo treba podesiti mozak na da gledate odličan loš film.\nPosle devedesetih Van Dam je ostao zaglavljen u istim ispraznim ulogama.\nSnimao je nastavke Kikboksera i Univerzalnog vojnika, igravši u nizu akcionih filmova kojima niko ne pamti imena.\nIzdvajaju se gostovanje u nastavcima Kung fu pande i Plaćenika, franšizi Silvestera Stalonea.\nIpak, jedan film u poslednjih 20 godina je značajno privukao pažnju - JCVD , tj. Žan Klod Van Dam iz 2008. godine\nVan Dam tu igra sebe, ostarelog junaka akcionih filmova koji ne zna šta će sa životom i tokom pljačke banke razmišlja o prošlosti.\nPotpuno drugačiji Van Dam i nešto što bi zaista trebalo pogledati... Iako nema ni špaga, ni udaraca nogom iz okreta, ni ilegalnih turnira.\nDoduše, barem niko iz njegove porodice ne strada.


“Puca” u Juventusu: Dibala digao nos, Alegri ide? – RTV SUNCE Arandjelovac\nHome » Sport » “Puca” u Juventusu: Dibala digao nos, Alegri ide?\n“Puca” u Juventusu: Dibala digao nos, Alegri ide?\nOd odlaska Zinedina Zidana sa klupe Real Madrida priča se o tome da mu je Juventus namenio klupu, ali nakon što Masimilijano Alegri “odradi” još godinu dana ugovora.\nNije tajna da su za Italijana “zagrizli” mnogi timovi Premijer lige, sporadično se spominjao baš i Real Madrid, a plan koji su imali predsednik Andrea Anjeli i direktori kluba Pavel Nedved i Fabio Paratići mogao bi da se ubrza za nekoliko meseci…\nPosle remija Juventusa protiv Parme (3:3), koji je postavljen u nadoknadi vremena što se retko kada dešavalo “staroj dami” u eri Maksa Alegrija, sve glasnije se priča o nezadovoljstvu u svlačionici i o tome da su igrači izgubili poverenje u svog trenera, koji je klubu doneo čak četiri uzastopne titule u Kalču, ali je dva puta stajao na korak od pehara Lige šampiona.\nOpravdanje za slabije igre i rezultate Juventusa može se pronaći u problemima s povredama Bonućija i Kjelinija, ali upućeniji ističu da je dijagnoza mnogo duža.\nNavodno, najnezadovoljniji je argentinski ofanzivac Paulo Dibala koji protiv Parme nije ni ulazio na igru, a posebno ga je razočarala činjenica da je Alegri u finišu meča uveo Emrea Džana kako bi sačuvao rezultat, što se na kraju nije ispostavilo kao dobitna kombinacija.\n“El Joya” je, opet navodno, odjurio besan u svlačionicu pre poslednjeg zvižduka, a u njoj se desila velika rasprava koja drma konstrukcije novog velelepnog stadiona u Torinu.\nOčekivano, Alegri je pokušao da “spusti loptu” posle utakmice.\n“Nisam ni video to, ali sigurno mu je bilo hladno”, rekao je Alegri kroz šalu, dok novinari nisu imali i šansu da razgovaraju sa Argentincem.\nNjih dvojica su i ranije imali sukobe u mišljenju, ali će morati da ih reše u najbližoj budućnosti pošto Juventusu u susret ide “nokaut” utakmica Lige šampiona protiv Atletiko Madrida, možda i najnezgodnijeg rivala koji su “zebre” mogle da izvuku.\nO tome da im to nije bio rival po volji možda najbolje govori reakcja Pavela Nedveda na žrebu u Nionu, a s obzirom na probleme koje Juve ima – možda je sada još uplašeniji.\nPrvi meč igra se na “Vanda Metropolitanu” u Madridu 20. februara, dok je revanš zakazan za 12. mart na “Alijanc stadionu” u Torinu. Videćemo da li će na klupi Juventusa i tada sedeti Maks Alegri, ali sumnjamo da je samo Dibalin “glas” dovoljan da bi se promenio trener.\nJasno je ko bi morao da se pobuni…\nPrevious: Na mestu srušene ploče nestalim novinarima na Kosovu – životinjske kosti\nNext: Ponovo srušena ploča nestalim novinarima na Kosovu


Autor Tema: manje kvalitetan starter i bonsai? (Posjeta: 5197 )\n17-marco-before.jpg (75.61 kB, 750x499 - (hitova: 373 ).)\n17-marco-after.jpg (88.5 kB, 750x662 - (hitova: 375 ).)


Počeo „Naš koncept 2017“ | Fakultet zdravstvenih i poslovnih studija\nPočeo "Naš koncept 2017"\nFakultet zdravstvenih, pravnih i poslovnih studija u tekućem semestru organizuje obuku namenjenu odabranim studentima svih studijskih programa koji su posebno zainteresovani za temu Korporativnog upravljanja u malim i srednjim preduzećima. Tokom obuke koja će trajati devet sedmica studenti će imati priliku da prošire svoja znanja na tu oblast istovremeno primenjujući sva znanja koja su tokom svojih studija na ovom fakultetu stekli u okviru raznih predmeta i rada na studentskim projektima.\nStudenti sa različitih studijskih programa će imati priliku da realne probleme sagledavaju iz ugla svog interesovanja, kao i da daju svoj specifičan doprinos tokom druge faze ove obuke. Ta faza podrazumeva prepoznavanje i davanje predloga rešenja problema realnih firmi iz našeg okruženja koje su partneri na ovoj obuci.\nShodno tome, 03. marta 2017. godine je održana prva radionica iz ovog programa tokom koje je gospođa Vidosava Džagić, savetnica u Privrednoj komori Srbije, studentima približila temu različitih faza kroz koje jedno preduzeće prolazi od osnivanja i specifičnosti svake od njih.\n6. marta 2017. | Vesti\nOtvorena izložba fotografija Davida Nedeljkovića


On kaže da je očekivao pobedu.\n"Ne volim te prevelike reči, da se radujemo, jer nismo strateški rešili problem. To je jedna mala taktička pobeda važna za nas. Mislim da bi taj rezultat bio nepovoljniji za njih nego prošli put", naveo je Vučić.\n"Međutim, kada su shvatili da bi trend bio još nepovoljniji, kada su shvatili da je još veći broj zemalja ili uzdržan ili protiv nego prošli put, onda su od toga odustali. I to nije glupa odluka, jer sada njihovi građani neće moći da vide koliko su zemalja izgubili u međunarodnoj zajednici", naveo je srpski predsednik.\nGeneralna skupština: Povučena aplikacija Prištine\nInformaciju o povlačenju aplikacije povrdila je u saopštenju i Generalna skupština Interpola.\nAplikacija Kosova povučena je uoči početka Skupštine, navodi se u saopštenju.\nGarsija: Čile nije pozvao Prištinu\nPredsednik parlamenta Čilea Ivan Flores Garsija kaže da njegova država nije poslala posebnu pozivnicu vlastima u Prištini za učešće na godišnjoj skupštini Interpola koja se ove godine održava u Santjagu.


Francuska povlači aditiv E 171 - farba hranu, ali i automobile\n19/04/2019 | 18:11\n“To je bela boja koja se koristi ili sama ili u kombinaciji sa drugim bojama da bi dala svetliju nijansu boji. Spada u grupu najbezbednijih boja. Evaluacija Evropskog tela za bezbednost hrane (EFSA) ovog aditiva u sklopu evaluacije svih boja iz 2016. godine pokazala je da se titan dioksid praktično ne apsorbuje, dakle izbacuje se nepromenjen iz organizma. Veoma male količine nanočestica dovode do gubitka boje, pa ta supstanca postaje prozirna, tako da se nanočestice ne koriste u titan dioksidu koji se koristi u prehrambene svrhe”, rekao je Stanković.\n“Međutim, agencija nastala spajanjem Agencije za bezbednost hrane, Agencije za ekologiju i Agencije za medicine rada, je u nekoliko navrata radila svoju evaluaciju. Oni su sagledali širi aspekt upotrebe titan dioksida i on u nanočesticama se koristi u kozmetičkim proizvodima. Pokazano je da udisanje tih nanočestica dovodi do karcinoma kod eksperimentalnih životinja i Evropska komisija je tražila od Evropske agencije za hemikalije da svrsta titan dioksid u grupu 1B potencijalnih kancerogenih hemikalija”, kaže on.


#dupla penetracija #lizanje pičke #papanje pičke #Igre\n#plesanje #svršavanje na lice #lizanje dlakave pičke #Cam2Cam Prime\n✿✿I want to have your cock in my mouth and put it wet ready to get in my pussy✿ / Cumshow → goal. PVT OPEN. 397\n#svršavanje na lice #pokazivanje #jebanje #HD+\n#drkanje #vođenje ljubavi #trljanje #jebanje pički\n#plesanje #pušenje #jebanje pički #fetiš na stopala\n#ejakulacija #lizanje #nadraživanje #fetiš na stopala\n#analna igra #izvedba preko kamere #svršavanje u pičku #svršavanje na lice\n#azijska masaža #dominacija sado-mazo vezanjem #jebanje pičke #lovense\nHey! How hot do you think she is? ./Spit pussy 80/fingering 187\n#jebanje s dildoom #sanjarenje #skidanje #fetiš na stopala\n#analna igra #izvedba preko kamere #prstenjačenje #lizanje\n#plesanje #trljanje #gutanje #fetiš na stopala\n#lizanje guze #lizanje jaja #pušenje do grla #drkanje\n#prstenjačenje guze #ejakulacija #pokazivanje #trljanje\n#plesanje #skidanje #ženska dominacija #lovense\n#iz guze u usta #chatanje #trljanje pičke #Kralj sobe\n#pušenje do grla #ljubljenje #skidanje #ohmibod\n#dominacija sado-mazo vezanjem #svršavanje unutra #svršavanja na guzu #gutanje\n#igranje s dildoom #uživanje #nema jebanja #fetiš na stopala\n#izvedba preko kamere #svršavanje #uživanje #gutanje\n#analna igra #igranje s dildoom #ljubljenje #pušenje\n#prstenjačenje guze #chatanje #sjedenje na licu #masaža\n#prstenjačenje guze #svršavanje u pičku #lizanje #skidanje\n#analna igra #jebanje guze #svršavanje u pičku #gušenje\n#lizanje jaja #svršavanja na guzu #lizanje guze #skvirtanje\n#izvedba preko kamere #svršavanje u pičku #svršavanje u pičku #Igre\n#lizanje jaja #pušenje #chatanje #ljubljenje\n#analna igra #prstenjačenje guze #uživanje #Cam2Cam Prime\n#dupla penetracija #svršavanje na lice #sprave za jebanje #lovense\n#svršavanje na licu #pušenje do grla #lizanje pičke #lizanje dlakave pičke\n#razmjenjivanje sperme #gutanje #HD+ #fetiš na stopala\n#ljubljenje #trljanje #gutanje #HD+\n#masturbacija #trljanje #skvirtanje #ohmibod\n#pušenje #igranje s dildoom #svršavanje na lice #pušenje


Kako da pričamo sa svojim telom? Tehnika za smirivanje anksioznosti. – Kabinet Agora\nPost published:28 октобра, 2020\nŠta god da nam se dešava u životu, kroz sve što prolazimo, naše telo sve oseća i naše telo je veoma pametno. Kada se plašimo mogu da nas prolaze žmarci, kada smo anksiozni i napeti obično nešto kulja u stomaku, stvara se osećaj čvora. Kada smo napeti glava može da nam postane teška, kada nam je teško da krenemo napred obično osećamo čudne senzacije u nogama. Telo nam priča šta može da podnese a šta ne može. Telo često poznaje naše granice mnogo bolje nego mi. Zna kad je umorno, kada mu treba odmor, zna kada je spremno da trči maraton zajedno sa našim mislima.\nNajbolje se možemo osećati kada smo u harmoniji sa svojim telom. Za to je potrebno da ga slušamo, da osluškujemo šta nam govori, na šta je spremno i da li može da nas prati u našim idejama i ciljevima.\nPonekad telo nam je i lenjo, treba mu podrška da se pokrene i da krene gde treba da ide. Svakako našem telu je potrebno mnogo više od hrane i sna kako bi bilo sinhronizovano sa nama. Telu treba nežnost, po neki zagrljaj i zahvalnost što nas prati.\nRecimo da ste anksiozni, da osećate taj uporan čvor u stomaku i da osećaj nikako neće da ode. Ne možete da jedete, ili obrnuto jedete previše od nervoze. Vreme je da probate ovu tehniku. Probajte da sednete na pet ili deset minuta, stavite ruke na stomak i pitajte ga: “Kako se osećas?”. Stomak će vam odgovoriti: “Napet sam, uplašen sam, nešto me muči, zakočen sam”. Pitajte ga šta je to što ga muči zašto je zakočen ili zašto je uplašen?. Verujte mi odgovoriće vam. Možda mu je teško palo nešto što se desilo tog dana, možda ga muči neka stara muka, možda se plaši nečega što pokušavate da radite. Onda je vreme da mu objasnite, da li ima čega da se plaši, možete podeliti da se i vi plašite i da je to potpuno normalno i da će proći, možete mu objasniti tu staru muku, zašto je tu, šta planirate da uradite sa njom. Ali najbitnije je da mu pružite podršku, da mu objasnite zašto će na kraju sve biti uredu, ili ako neće da ga podržite da je trenutno teško i da prolazite kroz to zajedno, da je ok da se oseća loše ali da ga volite, da je vaš i da ga podržavate, možete ga zagrliti, dati mu toplotu koja će prijati na svu tu napetost, možete da mu pružite nežnost kakvu bi pružili najboljem prijatelju. Jer on jeste vas prijatelj, saputnik i saradnik u ovom životu. Možete zatim zamisliti jednu magičnu lopatu koja kopa i vadi svu tu napetost i baca je negde daleko od vas, polako prazni stomak od napetosti, ili zamisliti kako se klupko polako odvija i razvlači nit po nit, slažući je na mesto u jednu prijatnu smesu koja se oseća laganom i smirenom.\nOvo možete raditi sa svakim delom tela. Svaki deo ima nešto da nam kaže, ili da nas upozori na nešto. Svakom delu je potrebna podrška kako bi se osećalo voljenim, prihvaćenim, značajnim i poštovanim.\nRecimo da vam se vrti u glavi, da osećate jaku vrtoglavicu, čak i na javnom mestu možete “porazgovarati” sa svojom glavom. Pitajte je: “Kako se to osećaš da imam osećaj da ću da padnem? Odgovoriće vam: “Plašim se npr. vožnje u autobusu sa puno ljudi”, ili “Toplo mi je, treba mi vazduh hitno”, možete provežbati vežbe disanja kako bi podržali svoju glavu. Udahnete na nos, zadržite 5 sekundi, izdahnete na nos i zadržite 5sekundi. Možda joj treba više kiseonika kako bi se razbistrila. Može biti i nešto sasvim drugo, ali najbitnije je da joj pružite podršku, da objasnite da se ništa strašno neće desiti. Možete takodje staviti ruke na glavu i pružiti joj malo toplote, malo nežnosti kako bi mogla da počne da se razbistrava.\nVoleti sebe znači voleti i svoje telo, biti sinhronizovani sa njim. Često je to lako zaboraviti, fokusiramo se samo na misli i na to šta treba da radimo a ignorišemo “izvođača” tih radova. Dajte svom telu toplotu, po neki zagrljaj, zahvalnost i poštovanje, što postoji, što vas prati, što radi sve što poželite. I uvek verujte u to da je vaše telo pametno i da zna šta mu treba, samo ako ste spremni da ga čujete.\nSlika je preuzeta sa: Tree photo created by jcomp – www.freepik.com


Sajt www.svezaauto.net je u vlasništvu firme Beomarket Group d.o.o.\nKorisnik prihvata korišćenje Internet prodavnice www.svezaauto.net isključivo za sopstvenu upotrebu i na svoju odgovornost.\nUkoliko je za artikal odobren promotivni internet popust, iskazan je i procentualno i brojčano, i odobren je samo za artikle isključivo naručene putem internet narudžbenice. Odobreni popust za internet kupce je popust u odnosu na maloprodajne cene u našim maloprodajnim objektima.\nRobu naručenu preko naše Internet prodavnice možete platiti i podići u nekom od naših maloprodajnih objekata, gde možete iskoristiti dodatne mogućnosti plaćanja: čekovima gradjana, Dina, Visa, Diners, Master, Maestro i drugim podržanim karticama.\nUkoliko je vrednost naručene robe putem internet narudžbenice preko 5.000 dinara, troškove transporta snosi Beomarket Group DOO.\nreklamirani proizvod dostavi u ovlašćeni servis naznačen na garantnom listu u originalnoj ambalaži,\nBeomarket Group d.o.o. zadržava pravo promene cena i količina.\nNarudžbina kupca bez dobijene potvrde (Narudžbenice) na e-mail od Beomarket Group ne predstavlja završenu narudžbinu. U ovom slučaju je neophodno proveriti da li je proces naručivanja završen do kraja odlaskom na KASU ili telefonom kontaktirati službu za prodaju i isporuke.\nPre svake isporuke prodavac je u obavezi da potvrdu narudžbenice izvrši telefonskim putem ili slanjem predračuna pravnom licu.\nBeomarket Group d.o.o. se obavezuje da će podatke koji su nam neophodni za formiranje Narudžbina (ime, prezime, adresa, e-mail, telefon...) i isporuku naručene robe, čuvati kao privatnost svojih kupaca.\nSvi podaci o kupcima/korisnicima se strogo čuvaju i dostupni su samo zaposlenima kojima su podaci nužni za obavljanje posla. Zaposleni u preduzeću Beomarket Group d.o.o. odgovorni su za poštovanje načela zaštite privatnosti.\nBeomarket Group d.o.o. se obavezuje da prikupljene podatke neće koristiti ni u koje druge svrhe.\nFotografije na Internet prodavnici su vlasništvo BEOMARKET GROUP doo.\nNije dozvoljeno distribuirati, modifikovati, kopirati, prenositi, izlagati, objavljivati, štititi kao vaše pravo intelektualne svojine, kreirati izvedene radove, prodavati ili na bilo koji drugi način koristiti sadržaj sa Internet prodavnice, bez prethodnog pismenog odobrenja Beomarket Group d.o.o. Beograd.\nBeomarket Group d.o.o. će u potpunosti sarađivati sa svim organima vlasti u cilju otkrivanja i suzbijanja navedenog ponašanja, te apsolutno i bespogovorno poštovati sve naloge državnih organa kojim se zahtevaju otkrivanje ili pomoć u otkrivanju identiteta svakog ko postavi ili distribuira bilo kakvu informaciju ili materijal te vrste.\nZabranjeno je korišćenje Internet prodavnice i sadržaja objavljenog na njoj u cilju sticanja, ostvarivanja ili obezbeđivanja bilo kakvih imovinskih prava.\nZa sve dodatne informacije možete nas kontaktirati na e-mail adresu, telefon (+381 11) 342-98-38 ili pismenim putem na adresu: Beomarket Group d.o.o. , Jovanke Radaković 21, Beograd, 11000.


Sad i zvanièno: Sandra Meljnièenko postala milijarderka - Vesti - Život - B92.net\nMeljnièenko, koji je svoje bogatstvo stekao u godinama nakon pada Sovjetskog Saveza 1991. godine, odrekao se svojih udela u proizvoðaèu uglja SUEK AO i grupi ðubriva EuroChem Group AG 8. marta, na dan svog 50. roðendana, ostavivši supruzi, koja je srpskog porekla, Aleksandri Meljnièenko, stvarno vlasništvo nad kompanijama.\nKako se dalje navodi, do 8. marta, Meljnièenko je posedovao dve kompanije kroz lanac trustova i korporacija koji se proteže od Moskve i švajcarskog grada Cuga do Kipra i Bermuda, prema pravnim podnescima koje je pregledao Reuters.\nOd 2006. godine, Meljnièenkova supruga je bila druga po redu iza svog muža na listi stvarnih vlasnika dve kompanije u poverenièkim dokumentima, tvrde anonimni izvori. To je znaèilo da će ona svakako naslediti vlasništvo nad kompanijama u sluèaju da joj muž umre.\nO ulozi Meljnièenkove žene u EuroChemu prvi je izvestio švajcarski list Tages-Anzeiger. Njena uloga u SUEK-u, kao i vreme promene vlasništva i drugi detalji su ovde prvi put prijavljeni. Meljnièenka, koji je osnovao SUEK i EuroChem pre dve decenije, Forbs je rangirao kao osmog najbogatijeg èoveka Rusije prošle godine, sa procenjenim bogatstvom od 18 milijardi dolara.\nEvropska unija je sankcionisala Meljnièenka 9. marta, navodeći njegovu navodnu bliskost sa Kremljem, kao deo pokušaja Zapada da kazni ruskog predsednika Vladimira Putina za invaziju na Ukrajinu zapoèetu 24. februara. Sankcije, koje ukljuèuju zamrzavanje njegove imovine, zabranu ulaska u Evropsku uniju i zabranu entitetima iz EU da mu obezbeðuju sredstva, ne odnose se na njegovu suprugu, niti ćerku i sina para.\nMeljnièenko je poreklom Rus, ali je roðen u Belorusiji, a majka mu je Ukrajinka. Njega je i Velika Britanija 15. marta stavila na svoju listu sankcija. Švajcarska je uvela sankcije protiv njega sledećeg dana.\nBiznismen je u izjavi Reuters-u u martu, nakon uvoðenja sankcija EU, rekao da je rat u Ukrajini "zaista tragièan" i apelovao je na mir. Portparol Meljnièenka je tada rekao da on nema „nikakva politièka opredeljenja“. Zapadne vlade uvele su sveobuhvatne sankcije ruskim kompanijama i pojedincima u pokušaju da nateraju Moskvu da se povuèe. Meðutim, neki ruski biznismeni pod sankcijama, ukljuèujući Romana Abramovièa i Vladimira Jevtušenkova, preneli su imovinu na prijatelje i èlanove porodice, što podstièe sumnje u efikasnost ovih pokušaja pritiska na Moskvu.\nMeljnièenko, èija je rezidencija bila registrovana u švajcarskom alpskom letovalištu Sent Moric dok ga nisu pogodile sankcije, dao je uputstva o promeni vlasništva nad svojim kompanijama iz skloništa u blizini planine Kilimandžaro, gde je proslavljao roðendan, rekla je jedna osoba dobro upoznata sa situacijom.\nInaèe, Andrej Meljnièenko je jedan od najbogatijih ljudi na svetu sa bogatstvom koje se procenjuje na 22,7 milijardi dolara.\nMeðutim, kada je u februaru poèeo rat u Ukrajini, Meljnièenko je postao zabrinut da će biti pod odreðenim režimom sankcija Evropske unije Rusiji, navodi se. Melnièenko je 8. marta obavestio poverenike o svom penzionisanju kao korisniku. To je pokrenulo isti lanac promena u evidenciji poverenja koji bi se desio da je biznismen preminuo, a njegova supruga postala je stvarni vlasnik i time se celo bogatstvo sada vodi na nju, praktièno se zakonski “obogatila preko noæi”.\nŠvajcarska kompanija EuroChem potvrdila je da je Aleksandra Meljnièenko zamenila svog supruga na mestu vlasnika.\n"Nakon odlaska njenog osnivaèa, primarno stvarno vlasništvo nad trustom koji ima 90 odsto udela u globalnoj kompaniji za proizvodnju ðubriva automatski je prešlo na njegovu suprugu“, navodi se u saopštenju kompanije Reuters-u u sredu.


Analiza: Ford, PSA, Renault i VW bacaju akcenat na laka komercijalna vozila - Auto Republika\nVeliki vanovi i kombi vozila, od životnog su značajna za firme koje se bave dostavom i trgovinom. Možda nisu u prvom planu i na naslovnim stranama magazina, ali za proizvođače automobila su od nesagledivog značaja.\nOvaj segment proizvođačima donosi visoku profitnu maržu, do 10 odsto pa čak i više, kažu analitičari, što je uporedivo sa bogato opremljenim SUV-om. Troškovi razvoja lakih komercijalnih vozila su niži i manje tehnološki opterećeni. Prognoze za evropsko tržište kažu da će prodaja ovog tipa vozila biti stabilna i u porastu.\nJoš od 2016., Ford, PSA grupa i Renault Nissan Mitsubishi alijansa, kreirali su zasebne LCV entitete, da bi profitirali u okviru međusobne sinergije između različitih marki, što povećava profit i na kraju krajeva ima za posledicu povećavanje tržišnog učešća.\n„Proizvođači automobila su oduvek bili svesni da je LCV segment visokoprofitabilan“, rekao je Tomas Glendining, analitičar pri BMI Researchu u Londonu. „To je veoma važno tržište za njih, što lako može da se uvidi sa globalnog aspekta.“\nIpak, do dotičnih profita se nije došlo lako. Flotni i individualni kupci su nemilosrdno fokusirani na dve stvari: ukupne troškove vlasništva i praktičnost, kažu analitičari.\n„Nema mnogo emociju na tržištu lakih komercijalnih vozila“, kaže Felipe Munjoz, analitičar iz JATO Dynamicsa, koji prati broj registracija. „To je tržište u kojem glavnu ulogu igraju troškovi i beneficije, i zbog toga nema mnogo diferenciranosti između proizvoda. Sve se svodi na to koliko povoljno možete da istrgujete.“\nKategorija Evropske unije za LCV vozila je N1 – „vozila za prevoz robe, koja imaju maksimalnu masu do 3,5 metričkih tona“. Postoje tri težinske klase u okviru kategorije – do 1.250 kilograma, od 1.250 do 1.700 kilograma i od 1.700 do 3.500 kilograma.\nU praksi, većina lakih dostavnih vozila su vanovi, mada su mnogi modifikovani u fabrici od strane trećeg lica. Kamioneti takođe mogu biti klasifikovani u LCV kategoriju, baš kao i putnički automobili, mada se u nekim zemljama zahteva da zadnja stakla budu prekrivena a zadnja klupa uklonjena.\nProšle godine, Ford je bio na čelu sa 317.387 prodatih primeraka, uključujući i bestseler u segmentu, Transit Custom (111.130 prodatih jedinica), kažu podaci JATO-a.\nUkupno gledajući, prodato je 2,02 miliona LCV modela, što je 3,7 odsto više u odnosu na 2017. Renault je imao 294.196 novih registracija, Volkswagen 246.414 a Peugeot 219.788. Citroen, Mercedes-Benz i Fiat su takođe prodali više od 150.000 „dostavnjaka“ tokom 2017.\nAnalitičari kažu da ne treba očekivati nove igrače koji bi mogli da otkinu deo tržišnog kolača, kažu analitičari. Vladajući brendovi će ostati na svojim pozicijama kako na srednjeročnom, tako i dugoročnom planu, kaže Tatjana Hristova, analitičarka pri IHS Markitu, dodavši da oni „imaju bogato iskustvo s kupcima“.\nHans Šep, generalni direktor komercijalnih vozila Ford of Europe je rekao: „Poslovanja zahtevaju odgovarajuće proizvode da bi posao bio obavljen na pravi način uz najniže moguće troškove u okviru vlasništva i eksploatacije. Ukolio naši vanovi nastave da zadovoljavaju te kriterijume, kupci će nastaviti da se vraćaju Fordu.“\nŠep je takođe izjavio da je Ford u procesu revidiranja i redizajniranja LCV game, počev od Transit Custom jednotonca sa prednjim pogonom i povrata Fieste Van, komercijalne verzije hedžbeka iz B segmenta.\nFord je zadržao vođstvo i u prvom kvartalu 2018. sa 84.851 isporučenim primerkom (JATO). Transit Custom je ostao najprodavaniji sa 28.743 nove registracije, ali su PSA „braća“ iz Citroena i Peugeota, Berlingo i Partner, završili kod više od 45.000 novih vlasnika, što je porast od oko 13 odsto u odnosu na prethodnu godinu.\nIpak, slika je malo „zamućena“ zbog brojnih međukompanijskih saveza i deljenja modela između različitih automobilskih grupa. Primera radi, na nivou grupa, PSA vodi sa 509.008 prodatih lakih komercijalnih vozila u 2017., i tržišnim učešćem od 20 odsto. Tu su uključeni Peugeot, Citroen i nova akvizicija – Opel/Vauxhall. Međutim, dok su Peugeotovi i Citroenovi vanovi identični s praktičnog aspekta, Opelov Combo je isto što i Fiat Doblo, s kojim deli proizvodne linije u fabrici u Turskoj. Opel Vivaro srednje veličine je verzija Renault Trafica a veći Movano je praktično isto što i Renault Master i Nissan NV400.\nS proizvodne strane, PSA i Fiat Chrysler imaju dugoročne zajedničke poduhvate sa Sevel Sudom u Italiji (PSA je otkupila Fiatov deo u sličnoj Sevelnord fabrici u Francuskoj). Renault proizvodi Movano za Opel kao i NV400 za Nissan u fabrici u Batiljiju u Francuskoj. Iz Nissanove fabrike u Barseloni izlaze Renault Alaskan i Mercedes X klase, uz matičnu Navaru.\nOpel je nakon preuzimanja od strane PSA malo „promešao karte“ što se proizvodnje tiče. Nova linija malih vanova grupe (Peugeot Partner, Citroen Berlingo i Opel Combo) će se proizvoditi u Portugaliji i Španiji, dok se prethodni Combo proizvodio u Fiat Chryslerovoj fabrici u Turskoj. Vauxhallova fabrika u Lutonu će isporučivati Peugeot Expert, Citroen Jumpy i Opel/Vauxhall Vivaro nove generacije, koji će preći na Renaultovog preći na PSA dizajn.\nProfitabilna, dokazana tehnologija\n„Tržište lakih komercijalnih vozila je profitabilnije nego ikada ranije“, kaže Hristova. Proizvođači automobila, naravno, ne žele da otkriju tačne brojke, ali analitičari navode profitne marže od 8 do 11 odsto. „Ukupno gledajući, proizvodnja i razvoj lakih komercijalnih vozila je mnogo jeftinija u odnosu na segment putničkih automobila, što ostavlja prostor za veće marže.“\nUšteda započinje sa razvojem. Vanovi imaju dug životni ciklus, a nove generacije su praktično bazirane na prethodnim, s tim što koriste dokazane i odavno isplaćene tehnologije. „Tržište komercijalnih vozila izvlači prednosti iz investicija koje su proizvođači već imali u kategoriji putničkih automobila“, kaže Hristova.\nPrimera radi, novi kompaktni vanovi PSA, Berlingo, Partner i Combo su razvijeni zajedno sa General Motorsom, pod ugovorom iz 2012. Oni kombinuju matičnu EMP2 platformu za putnička vozila za prednji deo vozila, sa postojećom arhitekturom za zadnji deo vozila. Motori se takođe dele sa putničkim modelima.\nVolkswagen Caddy, deseti na listi najprodavanijih LCV u Evropi, koristi MQB modularnu platformu grupe, koja će do 2020. godine činiti 80 odsto globalne prodaje kompanije. Nova generacija Dacije Dokker (prodaje se u putničkoj i komercijalnoj varijanti), najverovatnije će koristiti Renault Nissan Mitsubishijevu CMF platformu, kaže Hristova.\nS tim što se su sve ključne stvari opterećene pravilima, nema mnogo mogućnosti da proizvođači automobila iskažu svoju kreativnost, individualnost i osoben stajling, kažu analitičari.\nI, dok automobilske kompanije konstantno dodaju skupe tehnologije u svoja vozila, sisteme vozačke asistencije u putničke modele, dobar deo toga neće moći da se pronađe u budućim vanovima. „Imamo mnogo kupaca kojima su ova vozila sredstva za rad i u skladu s tim oni žele samo ono što im je neophodno za obavljanje posla, tako da će samo najpopularnije komponente iz putničkih vozila biti prenesene i u komercijalna vozila, dodala je Hristova.\nOno na šta će kupci vanova svakako potrošiti novac je tehnologija koja im direktno pomaže u okviru delatnosti kojom se bave. „Primera radi, automatsko kočenje u slučaju krajnje nužde može da smanji premije osiguranja“, kaže Glendining. Ford recimo, implementira modeme u svoja vozila, što će poboljšati produktivnost i pogodnosti za rad. „Kupci će platiti dodatni iznos samo ukoliko im isporučite visokokvalitetno, produktivno vozilo, koje će uneti novu vrednost u poslovanje“, kaže Šep iz Forda.\nSaid Ašvani Gupta, čovek koji vodi segment lakih komercijalnih vozila u Renault Nissan Mitsubishi alijansi kaže: „Ono što prvo želimo da uradimo je da uvedemo sisteme autonomne vožnje sa aspekta bezbednosti vozača.“ Gupta je takođe rekao da je 80 odsto Nissana NV300 opremljeno naprednim sistemom kočenja u slučaju krajnje nužde. Nissanov ProPilot, koji omogućava automatsko upravljanje, ubrazavanje i kočenje unutar jedne vozne trake, biće dostupan kod novih Nissanovih i Renaultovih modela sa šasijom, rekao je on.\nKanarinac u rudarskom oknu\nProdaja vanova je usko povezana sa širim ekonomskim ambijentom. Prodaja je počela da se srozava počev od 2009., tokom globalne recesije, nakon propasti Lehman Brothersa, kao i 2012-2013., tokom dužničke krize u Evropi. Ipak, ovo tržište je sada na boljim pozicijama nego u vreme pre krize. „Uvek sam koristio prodaju LCV vozila kao svojevrsnog kanarinca u rudarskom oknu“, rekao je Glendining iz BMI Researcha. „Oni su uvek prva stvar koja nagrabusi i prva koja se vraća.“\nGledajući na ostatak 2018., analitičari kažu da evropskom tržištu predstoji minimalan ili nikakav rast, delom zahvaljujući posledicama ranijih problema. „Očekujemo da tržište stagnira“, rekla je Hristova iz IHS-a. Ona je takođe spomenula da su vanovi koji su prodati 2012-2013., kada je bila poslednja kriza, na kraju svog životnog ciklusa, tako da će biti potrebno manje vozila da ih zameni.\nGlendining prognozira rast od 2 odsto u toku 2018., kao i porast od dodatnih 11 odsto sa istekom 2021. On je sugerisao da zatezanje emisionih standarda, uključujući restrikcije koje se uvode za starija dizel vozila u nekim gradovima, zapravo pokreće prodaju. „Flotni menadžeri moraju svoja vozila da usklade sa Evro 5 i Evro 6 normama, što će doprineti razvijanju ovog tržišta.“\nPraksa kupovine preko interneta je veoma korisna za male vanove, kažu analitičari. To je jedini segment sem kamioneta, koji je porastao od 2008., sa 529.681 prodajom u 2017., u odnosu na 390.389 2008. godine pre recesije, kažu podaci JATO-a.\nProizvođači automobila profit traže i na tržištima van Evrope. PSA je napravila značajan proboj u Južnu Ameriku, a započela je proizvodnju u fabrici u Kalugi, u Rusiji. Renault ima za cilj da poveća prodaju na globalnom planu za 40 odsto, do 2022., a „na nišanu“ kompanije je i zajednički poduhvat sa Jinbei Brillianceom.\nInvesticije poput ovih u komercijalna vozila su generalno dobitna kombinacija, kažu analitičari. „Na kraju krajeva, uvek ćete pronaći kupce“, kaže Hristova. „Industrija i trgovina su neraskidivi deo ekonomije.“\ntags: dostavna vozila EU izdvojeno jato dynamics laka komercijalna vozila LCV tržište\nnext Sudbina spajanja Renaulta i Nissana se rešava u naredne dve godine


Gorivo u Srbiji skuplje je u proseku za dinar zbog pada vrednosti dinara u odnosu na dolar, a novo poskupljenje goriva uskoro se može ponovo očekivati, ukoliko dođe do povećanja akciza na naftne derivate, kažu naftaši.\nU Galeriji „Meander“ postavljena izložba skulptura Simpozijuma „Meander“\nIzložba prezentuje 12 radova galerijskog formata vajara Marka Lađušića, Tamare Nedeljković Vukša i Marka Vukše iz Beograda i Bojana Grujića iz Ljubovije, koji su ove godine učestvovali na apatinskoj vajarskoj koloniji.\nU toku turnir u malom fudbalu\nNa sportskim terenima osnovne škole žarko zrenjanin u toku je turnir u malom fudbalu koji zajedno organizuju kancelarija za mlade i udruženje Mrav a pod pokroviteljstvom skupštine opštine.\nBiciklisti kluba “AS Apatin” na trci “Dunavski kup”\nBiciklisti kluba “AS Apatin” su imali zapažen nastup na trci za “Dunavski kup” koja je održana proteklog vikenda sa startom i ciljem u Kulpinu.\nDa li će suša biti proglašena elementarnom nepogodom\nSve je izvesnije da će se ovogodišnja suša, zbog desetkovanog roda, proglasiti elementarnom nepogodom. Podsećamo Vlada Vojvodine takav zahtev uputila je još prošle nedelje republičkoj, a Ministarstvo poljoprivrede ima u planu da narednih dana konkretizuje ovakav predlog kako bi se pomoglo poljoprivrednicima.\nStrana 811 od 882\n<< Start < Prethodna 806 807 808 809 810 811 812 813 814 815 Sledeća > Kraj >>


Oglas: 843 od 999\nPočitniški objekt apartma Primorsko-goranska žup., Crikvenica, Cena: 120.000,00 114 000,00 €\n120.000,00 114 000,00 €\nDvosoban stan 70,57m2 u suterenu zgrade sa 3 stana i vlastitim vrtom od 81m2. Stan se nalazi u širem centru grada, svega 150m do mora a čine ga: stepenište, hodnik, kuhinja, kupaona i odvojeni wc, dvije spavaće sobe i dnevni boravak sa vlastitim vrtom i natkrivenom terasom od 81m2. Odlična lokacija, stan sa potencijalom.


... od grabljivaca, ali se na ostrvima, na kojima opasnih životinja nema, nastanila i u travnatim područjima. Preko leta ova grabljivica najčešće živi u šupljinama oborenih stabala, pored reka i u brdima ...\n10. Tri lava iz Srbije prebačena u afričko prihvatilište\n... najčešće na jednostavan način pripremljeni i ne dugo kuvani, tako da bi vredni hranljivi sastojci, vitamini i minerali bili sačuvani. I još jedna izuzetnost ove knjige! Ovo je prva knjiga izdata u ...\n16. Vegetarijanac u Srbiji\n... svrhu. "ORKA je čula za slučajeve u kojima su pojedinci, najčešće pripadnici socijalno ugroženog stanovništva, pravili vestačke vilice kuvanjem lobanja uginulih pasa ili su se mehanički povređivali i odlazi ...\n... u okviru porodičnog sistema može biti pokazatelj postojanja drugih oblika nasilja u porodici, najčešće nad ženama i decom. - Najbolji pokazatelj ovoga govori i podatak da je preko 40 odsto žena koje ...\n20. Pas lutalica odgrizao uvo šestogodišnjoj devojčici\n... zakone ove zemlje, koji su plaćeni da to čine – a ne rade to! Reakcije građana su najčešće ovakve (u zagradu su stavljeni komentari koji pokazuju zašto su takva uverenja pogrešna): - Neka pse lutalice ...\n... službi u Kuli najčešće javljaju osobe ujedene od vlasničkih pasa – u dvorištima suseda, i čak i od strane sopstvenih pasa, i to u slučajevima kada je dotični član domaćinstva tukao psa koji se od tada ...\n22. Mrtve ptice padale sa neba, a u morima pomor riba i rakova\n... ujeda pasa lutalica. Najčešće potražuju sumu od oko 350.000 dinara! - objašnjava Sekulić. On dodaje da obične ogrebotine i stare ožiljke neki veštaci tumače kao teške povrede i tešku naruženost, a strah ...\n25. DOKLE VIŠE? Da li je Srbija raj za monstrume svih vrsta?\n26. “Uzgajivačnice” pasa – mesta patnje životinja i hiperprodukcije pasa\n27. Lovci sakupljaju poene, zemljoradnici gube milione evra\n... Razlog tome su najčešće dva razloga: nisu ih dirali ni mazili kada su bili štenad, ili su ih pak tukli i oni su postali plašljivi, u strahu da će opet dobiti batine. Batina je još uvek „vaspitna ...\n... čoveka ili zebre dok „vežbaju” da plešu uz muziku. Kurajov kaže da se te životinje najčešće obučavaju uz agresivne metode: ili ih tuku ili ih „dresiraju” uz pomoć električnih (strujnih) ...\n30. Epidemija bruceloze na Pešteru\n... se najčešće zaraze stočari i veterinari, a njen uzročnik se prikriva u organizmu veoma dugo vremena, i kod gravidnih žena izaziva oštećenja fetusa i abortuse, a kod muškaraca teške upale testisa koje mogu ...


Kontinuitet osporavanja BiH – www.veterani.ba\nAuthor adminPosted on 17 Novembra, 2019 Categories BiH, Civilni sektor\nPrevious Previous post: 17. 11.– 04. 12. 1992. – Jedinice OpŠO Zavidovići (i jedinica PL Zenica)…\nNext Next post: Godišnjica 4. Korpusa Armije RBiH: Branili se i odbranili od dva agresora


Treći avion sa opremom za kompletiranje famozne pokretne bolnice ključan je za istragu predmetnog kriminala. Ovaj avion na banjalučki aerodrom sletio je tek 3. maja, tačno mjesec nakon prve dvije ture iz Njemačke. Viškovićev zaključak o sklapanju ugovoru sa avio-operaterom odnosi se upravo na taj treći kontingent opreme, a istraga treba utvrditi ko je i kako platio prethodna dva leta. No, iskopao sam podatke i fotografiju tog aviona, pa to i prezentujem istražnim organima i javnosti. Duboko sam svjestan da vrhuška MUP RS i Bajićevo posebno odjeljenje Republičkog javnog tužilaštva RS aktuelno izuzimanje dokumentacije oko nabavke pokretne bolnice čine u cilju skrivanja iste od Tužilaštva BiH i SIPA. Ipak, ovakvim objavama želim im "pomoći" ili bar vršiti javni pritisak radi otežavanja manipulisanja istragom. Zato ovim prvim tekstom "pomaganja" u istrazi fokusiram se na ključne momente. Prateći bombastične medijske najave oko hitnosti i roka montiranja ove\nDNO DNA REPUBLIKE SRPSKE: Dragan Čović sa 125 miliona eura nagrađuje srpski idiotizam viđen u režiji fra Milorada Blajburškog\nSavjet ministara BiH danas će odblokirati sredstva kredita MMF-a i fra Miloradu Blajburškom proslijediti očajnički potrebnih 125 miliona eura. Tako Dragan Čović novcem Republike Srpske plaća usluge daljih blokiranja parlamentarne rezolucije o osudi "blajburške mise" u Sarajevu. Andrej Plenković i Gordan Jandroković mogu mirno spavati, bez straha od protestne note iz Sarajeva, te osuda i zabrana veličanja ustaštva iz Svete Stolice i Evropskog parlamenta. I kažu da je to u interesu Republike Srpske!? Na današnjoj sjednici Savjeta ministara BiH, pod 17. tačkom (tekuća pitanja), očekuje se deblokada famoznog kredita Međunarodnog monetarnog fonda (MMF) od 330 miliona eura. Treba cinično ukazati da je riječ o sredstvima "brzog financiranja" pomoći usljed pandemije Kovida-19, a koja su na računu beskorisno ležala usljed samovolje Dragana Čovića i njegovog ministra Vjekoslava Bevande. Prema unaprijed postignutom sporazumu Republici Srpskoj od tih sredstava pripada 38% ilit\nNije problem u tri rečenice objasniti Dodikove motive sazivanja posebne sjednice Narodne skupštine RS povodom rezolucije Parlamentarne skupštine BiH. Prvo, sabotiranje mogućnosti da Sveta Stolica formalno osudi održavanje mise blajburškim žrtvama u Sarajevu. Drugo, spriječiti predaju protestne note Hrvatskoj zbog pokroviteljstva ovakvih manifestacija u našoj zemlji. Treće, dezavuisati Srbe oko prodaje jasenovačke građe. Dodik je prošvercovao na stotine šlepera cigareta i cisterni nafte, a fol nije mogao kamion dokumentacije prebaciti u Srbiju i tako sačuvati dokaze ustaških zločina. Kako protumačiti činjenicu da Milorad Dodik nije zatražio sazivanje posebne sjednice Narodne skupštine RS i zauzimanje stava po pitanjima rezolucije Parlamentarne skupštine BiH? Rezolucije koja njemu, Džaferoviću i Komšiću nalaže precizno utvrđene međunarodne obaveze? Odgovor: traži načine blokiranja nametnutih obaveza i to isključivo u interesu povampirenih neoustaških centara moći - sa kojima se davno pob\nMinistar Lukač nije lagao na sjednici Narodne skupštine RS o ukidanju vanrednog stanja kad je saopštio da više nisam zaposlen u MUP RS, nego je rješenje o otkazu putovalo 20 dana. Narednih dana čekam realizaciju i druge ministrove tadašnje najave - protjerivanje iz Republike Srpske. Neću pružati otpor, pa molim bivše kolege policajce da ne koriste silu ili lažne optužbe. Posebno zbog djece. Valjda sam bar toliko zaslužio? Mnogo toga sa posljednje sjednice Narodne skupštine RS, inače posvećene ukidanju vanrednog stanja, ostaće nerazjašnjeno, a posebice oko "performansa" Milorada Dodika i Dragana Lukača. No, danas sam na prilično bolan i ponižavajući način doznao pozadinu tvrdnje ministra Lukača o tome da više nisam pripadnik MUP RS. Još 8. maja ministar je potpisao rješenje o disciplinskoj kazni "prekid radnog odnosa", ali je pošiljka putovala punih 20 dana. Dakle, ostajemo na dvije nepobitne činjenice. Prvi sam ukazao da će Dodikov režim zloupotrebiti pandemiju za o\nReče li ministar Lukač kako njegova policija ne vrši nezakonita prisluškivanja? Ovakvu ministrovu bezočnu laž Tužilaštvo BiH vrlo jednostavno može istražiti upravo preko policijskih inspektora koji su nezakonito prisluškivali i pratili režimske neistomišljenike. Objavljujem detalje kako su prisluškivanjem našeg telefonskog razgovora pokušali locirati novinara Slobodana Vaskovića. Inače, u pitanju su Lukačevi "agenti" godinama zaduženi za Vaskovićevo praćenje. Javnost je imala priliku čuti "odgovornu tvrdnju" ministra Dragana Lukača kako njegova policija ne vrši nezakonita prisluškivanja opozicionih narodnih poslanika, odnosno kako je Milorad Dodik na sjednici parlamenta izvodio za njega svojstvene performanse. Na drugoj strani uslijedile su brojne krivične prijave u kojima se od tužilaštva traži istraga takvih teških zloupotreba policije. Postavlja se racionalno pitanje: može li tužilaštvo dokazati postojanje takvih zloupotreba policije i resursa za telekomunikacio\nPERFORMANSERIMA LUKAČU I ĆULUMU: Jeste li predaju Siniše Šakića dogovarali direktno ili preko ujaka?!\nAutor Borislav Radovanovic - svibnja 27, 2020\nVidjeli smo policijski "performans" oko potjernice, hapšenja i ekspresnog puštanja Siniše "Kineza" Šakića zbog ubistva Slaviše Ćuluma. Očekivano, obzirom da su ti žestoki momci već poslovično "nevini", a oni koji vode istrage njihovih zločina sve bogatiji. Zato nema odgovora na pitanje: ko je iz policije sa Šakićem dogovarao predaju? Ili su pregovori išli preko njegovog ujaka?! Nisam u prvoj objavi na temu ubista Slaviše Ćuluma tek tako još uvijek aktuelnom direktoru policije poručio: "Ćulume marš u penziju!" . Preko decenije jedna te ista garnitura okorjelih kriminalaca ubija, pljačka i teroriše po Banjaluci i svuda gdje se pojave, a dobrih stotinu istraga i suđenja okončano je oslobađajućim odlukama. Jedini "rezultati" vidljivi su na planu enormnog bogaćenja policijskih i pravosudnih baraba zaduženih za suzbijanje organizovanog i teškog kriminala. Kako okarakterisati onakvo bombastično policijsko saopštenje o raspisivanju potjern\nAutor Borislav Radovanovic - svibnja 24, 2020\nDodikovo histerisanje oko smena u CIK-u produkuje sasvim logično pitanje: kako će proći na predstojećim lokalnim izborima bez ključnih saučesnika u izbornim krađama? Smijenjeni predsjednik CIK-a Branko Petrić, naprosto, nije u prilici ponoviti lopovluke kakvi su Dodika doveli na sadašnju funkciju. Pa ni prikriti dokaze u eventualnoj istrazi. Objavljujem nepobitne dokaze izborne krađe iz 2018. godine - na kakve je Tužilaštvo BiH moralo reagovati po službenoj dužnosti. Ili će Gordana Tadić narediti istragu po ovoj "javnoj prijavi"?! Danas su i više nego očigledni razlozi Dodikove histerije i skandaloznih "parformansa". Smjene u Centralnoj izbornoj komisiji BiH (CIK) natjerale su ga na razmišljanje: kako po prvi puta u političkoj karijeri izaći na izbore bez ključnih saučesnika u izbornim krađama? Nema više Branka Petrića, a time ni ponavljanja izborne krađe koja ga je "smjestila" na trenutnu poziciju. Prije predstavljanja egzaktnih dokaza i činjenica izborne\nVJERUJTE LUKAČU, NEMOJTE SVOJIM OČIMA: Objavljujem foto-dokaze ministrovih laži! (FOTO)\nAutor Borislav Radovanovic - svibnja 22, 2020\nPrije dvije godine pismeno sam upozorio Nedeljka Čubrilovića da tokom sjednica parlamenta spriječi ministra Lukača u iznošenju laži i uvreda na moj račun. Nakon ponovljenih gnusnih laži i uvreda Čubrilovića javno pitam: trebam li doći u skupštinu i zaštititi se kako znam i umijem? To da ministar laže narodne poslanike i javnost opet dokazujem rješenjem koje je Lukač lično potpisao prije dvije sedmice. Godinama porodica i ja trpimo posljedice institucionalnog zuluma i bestidnih laži ministra Dragana Lukača. Nakon okončanja rada anketnog odbora povodom ubistva Davida Dragičevića mejlom sam zahtjevao od predsjednika Narodne skupštine Nedeljka Čubrilovića da spriječi ministra Lukača u počinjenju krivičnih djela na moju štetu. Istovremeno, Republičkom javnom tužilaštvu RS, pored ubistva Davida Dragičevića, ministar Lukač prijavljen je zbog krivičnog djela "povreda ljudskog dostojanstva zloupotrebom službenog položaja" na štetu Davora Dragičevića, Slobodana Vaskovića i mene. Prij


Lalatović: Nema para za koje bih u Partizan! | BN\nLalatović: Nema para za koje bih u Partizan!\nFudbal 11.04.2019 | 11:45\n"Naravno da ću slaviti ako pobedimo. Nema razloga da ne slavim. Ja sam profesionalac.Sve je meni Zvezda pružila u životu i uvek ću to ceniti, ali ja sam sad trener Radničkog. Daćemo sve od sebe da zabeležimo pobedu, ako tako bude - radovaću se!",


TDF'14 E9 Mulhouse 170km | Bicisvet\nTDF'14 E9 Mulhouse 170km\nDo ove tačke trke, već je bilo nekoliko teških etapa, posebno etapa broj 5 sa kockom, pa u generalnom plasmanu već postoje izvesne razlike. Sa toliko uspona na etapi, svako ko krene u beg ima velike šanse da nosi tačkastu majicu na kraju dana. Ovakva etapa može odgovarati francuskom heroju sa prošlogodišnje etape koja je vožena na Alpe d'Huez, Kristofu Riblonu, kome ovo nije težak profil.\nKO BI STAVIO PARE U KLADIONICI NA OVAKVOM PROFILU NA HRONOMETRAŠA? KAD ČOVEK POGLEDA REZULTATE POMISLIO BI DA JE OVO INDIVIDUALNI HRONOMETAR A NE BRDSKA ETAPA. TONI MARTIN PRVI FABIAN KANĆELARA DRUGI. "LUDI" NEMAC JE SKOČIO NA 60KM DO CILJA JER NIJE ŽELEO DA SE KOCKA SA VELIKOM GRUPOM KOJA JE IŠLA IZA NJEGA...I NA KRAJU NAPRAVIO 41km/h PROSEK!!!\nASTANA JE SVESNO PREDALA MAJICU DANAS I TO TONI GALOPENU (ČIJI UJAK - ALAN GALOPEN - JE SPORTSKI DIREKTOR TREK TIMA NA OVOJ TRCI) SUTRA ĆE BITI LUDNICA NA STAZI JER JE DAN BASTILJE - NACIONALNI PRAZNIKA, A FRANCUZ JE U ŽUTOJ MAJICI!


Kad je Angola bila u Evropi... - KOS magazin\nSportsku nedelju za nama obeležili su košarkaši Crvena zvezde. Zvezda stoji solidno u Evroligi a ima izgleda da do kraja prvog kruga još više popravi plasman i podgreje nade da bi mogla, konačno, da se dokopa i plejofa. Takmičenje je zanimljivo, kvalitetno, uzbudljivo. Samo u poslednjoj rundi igrana su tri produžetka.\nA znate li da se nekadašnji Kup šampiona, preteča Evrolige, igrao i u Africi? Ovo je priča o tom kuriozitetu koji se desio pre tačno 52 godine, 7. decembra 1967.\nIstorija evropske košarke pamti svašta, od učešća severno-afričkih zemalja na šampionatima Evrope (pripadale su evropskoj zoni FIBA) do prvenstva kontinenta u Kairu i činjenice da je prvak Evrope bila jedna afrička zemlja – Egipat. Dogodilo se to na šampionatu u Egiptu čija je reprezentacija na Prvenstvu Evrope u Pragu 1947. bila treća. Tada je važilo pravilo da prvak kontinenta organizuje naredno prvenstvo, ali šampion SSSR još nije bio spreman za organizaciju velikih takmičenja, druga Čehoslovačka je upravo bila domaćin, pa je organizacija ponudjena trećeplasiranom Egiptu… U Kairu je igralo samo 7 zemalja, od kojih tri nisu bile iz Evrope (Egipat, Sirija i Liban), jedna je to bila sa znatno manjim delom teritorije (Turska), a samo tri sa starog kontinenta – Francuska, Grčka i Holandija.\nSlično je bilo i sa Kupom šampiona koji je osnovan 1958. Za prvo izdanje prijavili su se sirijski CJS Alep i libanski UB Bejrut, i trebalo je da igraju izmedju sebe ali je Bejrut otkazao. Alep je u narednoj rundi eliminisan od sofijskog Akademika. Od starta je bio prijavljen i Makabi Tel Aviv. Naredne godine prijavio se Al-Gezira iz Kaira. U osmini finala igrao je sa Simentalom u Milanu i izgubio 47-72, ali su u četvrtfinale otišli Egipćani jer je Simental odbio da putuje u Kairo pošto je revanš trebalo da se igra na otvorenom terenu. FIBA je isključila italijanski tim i kaznila ga jednogodišnjom zabranom igranja.\nUčešće severnoafričkih klubova bilo je ujobičajeno. Barselona je, recimo, svoju prvu utakmicu u Kupu (evropskih) šampiona odigrala u Kazablanki protiv US Marocaine. Narednih godina pojavilo se još nekoliko marokanskih i egipatskih timova, praksa se protegla sve do sezone 82/83 kada je Cibona morala da putuje u Kairo gde je pobedila 65-58, a kod kuće 89-52.\nAko je učešće klubova iz severne Afrike bilo posledica geografske “pripadnosti” tog dela afričkog kontinenta Evropi, ono što se desilo u sezoni 1967/68 zaista je za priču. Naime, medju 24 prijavljena tima, uz FAR Rabat (Maroko) našla se i Sport Luanda e Benfica. Iza imena kluba, kao zemlja, bila je navedena Portugalija, ali bunilo je ono Luanda jer i slabiji poznavaoci geografije trebalo bi da znaju da je Luanda glavni grad Angole, a da je Angola duboko u Africi.\nObjašnjenje leži u činjenici da je Angola, kao i Mozambik, dugo bila portugalska kolonija, a neki od klubova regularno su se takmičili u prvenstvima Portugalije. Takav je bio slučaj sa Benfikom iz Luande koja je čak osvojila portugalsko prvenstvo i stekla pravo da učestvuje u Kupu evropskih šampiona! Basket sekcija pripadala je sportskom društvu u kome su, prema zvaničnom sajtu kluba, još fudbalska i biciklistička ekipa.\n“Srećnik” kome je zapalo da putuje u Luandu bio je belgijski prvak Racing Bell Mechelen. Belgijanci, koju su se takodje dosta dugo “muvali” po Africi kao kolonizatori, nisu pravili problem. Otišli su u Luandu i 7.decembra 1967. pobedili 90-59. U revanšu, kroz 7 dana, gostima iz Luande dali su 171 poen (nisam siguran, ali mislim da je to rekord po broju poena jednog tima u Kupu šampiona), a primili 74.\nAngola je postepeno podizala kvalitet svoje košarke, a prvi veliki uspeh stigao je 1983. kada je u finalu Prvenstva Afrike u Aleksandriji osvojila srebrnu medalju, izgubivši od Egipta 68-94. Prva titula šampiona Afrike stigla je 1989. kod kuće u Luandi (89-62), opet protiv Egipta. Od tada Angola postaje najdominantnija afrička nacija. Bila je prvak kontinenta 11 puta, ima još 4 srebra i 2 bronze, ukupno 17 medalja. Toliko ima i Egipat ali sa znatno slabijom strukturom medalja – 5 zlata i po 6 srebra i bronzi. Od 1986. Angola je propustila samo jedan Mundijal (1998), a od 1992, kada se prvi put pojavila na Olimpijadi, propustila je samo London 2012. Možda to i nema veze sa gostovanjem belgijskog šampiona 7. decembra 1967. u Luandi, ali svakako da je ta utakmica bila bar mali impuls razvoju basketa u Angoli. Brojni igrači iz Angole igrali su u Evropi, posebno u Portugalu i Francuskoj, a najpoznatiji je bio centar Žan Žak Konseisao, dugogodišnji član Limoža.\nPetranovićevih 101 u 44. godini života\nJednačina sa deset nepoznatih


Miličević: Neću tolerisati ničiji loš rad – Glas Regije\n– Nepravilnosti u radu kao i loši rezultati predviđeni programom i planom glavni su razlozi za razrješenje dužnosti načelnika Odjelјenja za privredu i društvene djelatnosti – rekao je Miličević, napominjući da dosadašnji rad ovog odjelјenja nije bio adekvatan sa aspekta dinamike rada.\nMiličević je naglasio da je neophodno, kako rad tog djelјenja, tako i rad Opštinske uprave, podići na viši nivo i da se to ne može postići preko noći, ali da će se u narednom periodu intenzivno raditi na tome, te da neće imati problem da i u narednom periodu napravi slične poteze ukoliko ustanovi da pojedinci nisu na visini zadatka.\n– Nastojim da moj rad i rad Opštinske uprave bude u cilјu podizanja kvaliteta života građana naše opštine i to ću uvijek stavlјati ispred političkih interesa. Međusobni odnosi između mene, kao načelnika, i službenika Opštinske uprave zasnovani su na principu uvažavanja i saradnje, ali prije svega uz pojedinačnu odgovornost za funkcionisanje i razvoj svakog segmenta opštinske uprave. Svi treba da budu odgovorni za svoj rad.\nZa vršioca dužnosti načelnika Odjelјenja za privredu i društvene djelatnosti privremeno je imenovan Borislav Tešić.\n« Banja Vrućica sertifikatom potvrdila kvalitet usluga\nPočinje Božićni post »\n29. Januara 2020., 15:44


Strana 2 od 4 Display 5 10 15 20 25 30 50 100 Sve of 69\nJasna GRIJAK Ostalo/Ne znam Kosmajska 32, Manić Poštovani, nisam dobila odgovor postavljen predsedniku opštine Barajevo na temu pale topole na banderu i sve zajedno na ogradu privatnog vlasništva\nSrdjan Mijajlovic Ostalo/Ne znam Veliki Borak Vlasnik parcele ali nazalost papiri su izgubljeni/ukradeni, molim za pomoc!\nAleksandar Mijatović Ostalo/Ne znam Internet Poštovani, sa svog fejsbuk naloga uskraćen sam da reagujem i komentarišem na objave zvanične fejsbuk stranice gradske opštine Barajevo iz nepoznatog razloga i zahtevam da mi se omogući interakcija sa pomenutom fejsbuk stranicom jer je to moje građansko pravo! Srdačan pozdrav, Aleksandar Mijatović.\nRoditelji Glumčevo brdo Ostalo/Ne znam Zašto se zovete "servis 48 sati?" Odgovora nema? Pitanje glasi: ko treba da brani interese nase dece i nas?\nRoditelji Glumčevo brdo Ostalo/Ne znam Glumčevo brdo, Lipovica, Nenadovac,Karaula Tražimo odgovor nadležnih u vezi minibusa 405L. Ukoliko nema ko da brani naše interese, blokiraćemo put.\nJelena Cekić Ostalo/Ne znam autobus 405L Poslala sam ovu poruku predsedniku opštine, ali nemam potvrdu da je poruka poslata. Poruku prosledjujem javno jer je pitanje interesa puno gradjana opštine Barajevo. "Informacija sa sajta Go Voždovac o proširenju trase autobusa broj 405L nas je jako zabrinula, ogorčila i nadasve izazvala paniku medju gradjanima naselja Glumčevo Brdo, Nenadovac, Karaula i Lipovica. Link za info je ovde: https://vozdovac.rs/2017/12/22/34733/# Kao predsednika naše opštine, molim Vas da hitno urgirate kod nadležnih zbog ove odluke, pre 22.12.2017. Mi nismo gradjani drugog reda! Autobus o kome je reč je minibus koji najviše koristi deci osnovne škole Knez Sima Marković od 1. do 4. razreda. To je jedini siguran prevoz da svu našu decu, a i za nas. Odlukom da se promeni trasa, tj. da se produži, znači da će naša deca putovati sa Glumčevog Brda iz škole preko Bele reke kod Ripnja do kuće, na primer u Nenadovcu. To znači da će nam deca putovati najmanje 50 minuta iz škole kući!?! Kao predsednika svih gradjana opštine Barajevo, tražim od Vas lično da zaštitite osnosvna prava i interese svojih sugradjana. Ne pišem samo u svoje ime, pišem najpre u ime naše dece i svih ostalih koji koriste ovaj prevoz."\nJelena Cekić Ostalo/Ne znam Kontakt forma za administratora na sajtu ne radi. Imam pitanja za administratora.\nZoran Ivkovic Ostalo/Ne znam Postovani,vec sam postavio ovde pitanje,ali odgovora nema.Ako vi neznate,bar uputite na onog ko zna.Znaci, da ponovim.Na sajtu opstine Barajevo postoji rubrika "Pitajte predsednika".Da li ta pitanja,postavljena preko te rubrike cita neko,bilo ko,posto na njih niko ne odgovara.Molim vas za odgovor,ako vi neznate uputite me na nekoga ko zna.Naravno i pod uslovom da i ovo neko cita.\nZoran Ivkovic Ostalo/Ne znam Postovani, na sajtu Opstine Barajevo postoji rubrika "Pitajte predsednika",pa me intersuje da li iko cita ta pitanja upucena predsedniku,a ako cita da li bi mogao i da odgovori na po neko?\nMirjana Tasić Ostalo/Ne znam Jezero Duboki potok Gde se može naći informacija o kvalitetu vode u jezeru\nIvana Ostalo/Ne znam B.Tašica Gaj naselje Da li je moguce da svako leto nemamo vode zato sto privatne kuce zalivaju svoje baste...dokle vise, sram Vas bilo dokle vise izgovori da su radovi u pitanju...Svako leto radovi...a onda stigne redovno racun za vodu kao da smo koristili svaki dan ceo mesec...\nDanilo Tmušić Ostalo/Ne znam Ljubljanska broj 11g Meljak U Ljubljanskoj ulici je 2014 godine iskopan kanal od strane komunalnog preduzeća Barajevo u dužini od 200m.Do današnjeg dana nisu završeni radovi.Za vreme padavina dolazi do izlivanja fekalija i odpadnih voda na put i u pojedina dvorišta kao i do obrušavanja puta i dela privatnog zemljišta.Deo puta u duzini od 100m(koji se obrušava)nalazi se 700 m od Ibarske magistrale do sada nikad nije nasipan ni uređivan.Taj deo ulice je naseljen i smatram da bi ga trebalo bar malo urediti.\nMilos Ciric Ostalo/Ne znam Posavskih partizana Ovim vam se obracam za probleme u ulici Posavskih partizana ,prvo osvetljenje ulice je veoma lose na jednom delu ulice osvetljenje je veoma lose a na jednom je u redu,jeste da u ovoj ulici ne zivi mnogo stanovnika ali mislim da za nas koji smo tu bi to znacilo pogotovo oko broja 59.Drugo sto je jos veci problem je stanje ulice posto je neasvaltirana ,koliko sam cuo od stanovnika zadnji put je nasipana pre 3 ili 4 godine ,tako da je sada sav taj nasip u veoma losem stanju sa puno rupa .\nBorislav Gnjatović Ostalo/Ne znam Borivoja Tašića (takozvani tržni centar Mimiko) Poštovani, U zgradi napuštenog takozvanog tržnog centra Mimiko skupljaju se psi lutalice i arlauču po celu noć, takođe se skupljaju i narkomani i stvarno je jeza gledati u tu zgradu, ili prolaziti pored iste. Nekima služi i kao javni wc. Dakle, katastrofa! Objekat je sagrađen bez građevinske dozvole na placu koji pripada skupštini grada Beograda, tačnije, opštini Barajevo, pa ako bi moglo da se donese neko rešenje kako bi se objekat zapečatio do konačne odluke o istom. Srdačan pozdrav. Borislav\nStefan Stevanovic Ostalo/Ne znam Obrsinska Ulica se ne cisti i ne baca so. U toj ulici ima dosta stanovnika a i male dece. Ulica je dugacka oko 1.5 km i svake yime se stvaraju problemi sa snegom.\nzvezdan pavicevic Ostalo/Ne znam ulica Lipovicki put.Lipovica,Barajevo Postovani, u ulici Lipovicki put ispod broja 32,PRE ,,Zlatiborca,,sa desne strane u pravcu Ripnja postavljeni su kontejneri prepuni smeca.Postavljeni su na sahtovima Beogradskog vodovod i ispod gomile smeca nalazer se cevi za pijacu vodu kojima se snabdeva ceo ktraj.Pomenuti kontejneri i smece prave tri OGROMNA problema 1.Ugrozavaju zdravlje gradjena Lipovice jer ako nista ne preduzmete moze doci do masovne zaraze..2.Kontejneri i smece nalaze se u pola kolovozne trake cime izazivaju opasnost u saobracaju i mogucnost da neko nastrada.To je narocito opasno kod naselja ,,Hidrotehnika,, gde je opasna ,,lakat,, krivina gde sam i sam umalo doziveo udes.3.Kontejneri i gomila smeca su mamac za pse lutalice koje traze hranu tu.a opasnost su za nasu decu koa tim putem idu u skolu..Pozivam Vas kao nadleznog za nasu opstinu da najhitnije preduzmete sta je potrebno i resite goruci problem.Pozdrav.\nMilivoje Đajić Ostalo/Ne znam Prokića kraj JKP"10.oktobar" već duže vreme ne poštuje ugovorenu dinamiku pražnjenja kontejnera u ul.Prokića kraj.Šta može opština kao osnivač ovog javnog preduzeća preduzeti da ovo preduzeće izvršava svoje obaveze redovno. Kontejneri su prepuni, a temperature vani preko 30 stepeni. Jedino su redovni u dostavi mesečnih računa koji su po običaju maksimalni.\nDanijel Noush Ostalo/Ne znam Barajevo Lasta,Centar Da li je mogu komunalna inspekcija ili neka druga služba u opštini da reši ruglo od starih reklama,koje su propale,a koje godinama vise sa stubova EDB-a i Telekoma.Najgore je na Lasti oko spomenika i okolina.Ako samo malo podignete pogled od ulice videćete ruglo koje visi sa bandera.Hvala unapred\nOstalo/Ne znam Poštovani, postavljeni kontejneri za smeće više prljaju nego što doprinose čistijem okruženju Barajeva i okoline. Naravno, prljanju doprinose gradjani koji ubacuju svašta u kontejnere, na razmišljajući da li su puni ili ne, ali i neredovno odnošenje smeća od strane komunalne službe Barajeva. Da li neko od vas može da "razmisli" i uvede kante za smeće svakom korisniku, uz neku novčanu nadonadu za samu kantu. Prvo, gradjani u "svoju" kantu ne bi ubacivali svašta (pepeo, granje, uginule životinje itd.) i drugo, jednom nedeljno, u dogovoreno vreme bi kante izvukli na ulice i itekako vodili računa da oko kante bude čisto! Komunalno bi smanjilo količine smeđa koje odvozi na deponiju i samim tim napravilo uštedu, a Brajevo bi bilo čistije. Dakle, to nije moj "patent" već sam video po selima država u okruženju još pre 30 godina, ali i u Sopotu. Mladenovcu, Jajincima, sada i u Ripnju itd. Sve zavisi od vaše volje i percepcije na važnost zaštite životne sredine. Nekome je to važno, a nekome NE\nOdgovoreno Nenad Markovic Ostalo/Ne znam Veliki Borak 18.06.2016. Molim opstinke organe da pronadju model za organizovanje efikasne (ponosno efikasne) PROTIV GRADNE ODBRANE nase opstine, koja bi zaista uspesno stitila ovog naseg bednog seljaka. Da podsetim danas je u dva navrata u pojedinim delovima nase opstine grad ubio svu letinu, automobile itd. a kod mene u Velikom Borku je bio i velicine jajeta. Druga stvar kada se to vec desilo pomozi te nam bar tako sto ce te nam otpisati porezu za ovu godinu. I jos jedna stvar,ako mislite da mi odgovorite kao i svima drugima,t.j. da me upucivate na nekog drugog onda nemojte ni da odgovarate,jer sve sto sam naveo i predlozio je krajnja nuzda i potreba,veoma konstruktivna, koja se mora resiti u opstini. Spostovanjem Nenad Markovic. Poštovanje, GO Barajevo nije nadležna za funkcionisanje protiv gradne odbrane. Ministarstvo poljoprivrede je zaduženo za protivgradnu odbranu a GO Barajevo će u narednom periodu uraditi na poboljšanje postojećeg stanje. Štetu koju su Vam nanele vremenske nepogode možete predati na pisarnici GO Barajevo. Kao što Vam je rečeno GO Barajevo će se truditi da utiče na poboljšanje protiv gradne odbrane. SITUACIONI CENTAR Servis 48 sati


Nema potrebe za uvođenje vanredne situacije u Prokuplju - Topličke Vesti | Topličke Vesti\tNema potrebe za uvođenje vanredne situacije u Prokuplju - Topličke Vesti\nNema potrebe za uvođenje vanredne situacije u Prokuplju\nPROKUPLJE- Na vanrednoj sednici Štaba za vanredne situacije razmatrana je situacija na teritoriji grada Prokuplja nakon velikih snežnih padavina u protekla dva dana.\nKratak url URL: https://toplickevesti.com/?p=123900\n2 komentara za “Nema potrebe za uvođenje vanredne situacije u Prokuplju”\n11. januara 2019. - 20:40\nKod nas u Donjoj Trnavi pola puteva nisu ocistili jer ovaj sto vizi masinu koja je cistila sneg nesme da ocisti asfalt koji je postavila opstina u aprilu i put niz BERISANE sa izgovorom da ce se zaglaviti. Pa bi apelovao na opstinu i sve koji su zaduzeni u opstini za puteve da neplate izvodjacu radova jer ako nesme da cisti asvalt gde sme. ?????\n11. januara 2019. - 20:43\nMa uvedite more,jedino sta znate je to kao i u Kursumliju


Porast ulaska falsifikovane robe u EU - Klix.ba\nPorast ulaska falsifikovane robe u EU\n25.7.2012. u 09:17\nEvropska komisija saopštila je danas da su carinske službe EU tokom prošle godine zaplijenile 115 miliona falsifikovanih proizvoda i u vrhu liste nalaze se lijekovi i materijal za pokovanje, poput kutija za žitarice i cigarete.\n"Krađa intelektualnog vlasništva je težak zločin. Lažna roba, koja ulazi na tržište EU, uskraćuje legitimne prihode kompanijama u evropskom bloku i može da predstavlja potencijalnu prijetnju po bezbjednost potrošača", rekao je portparol Evropske komisije Jonathan Todd.\nKina je i dalje na vrhu liste dobavljača jer je 73 posto robe zaplijenjeno na vanjskim granicama EU došlo iz te azijske zemlje.\nTurska je najveći izvor falsifikovanih prehrambenih proizvoda, dok većina nelegalnih alkoholnih pića dolazi iz Paname, većina gaziranih bezalkoholnih pića sa Tajlanda, a većina mobilnih telefona iz Hong Konga.\nU EU je tokom prošle godine za 15 posto zabilježeno više slučajeva zapljene lažne robe nego 2010. godine i vrijednost proizvoda dostigla je skoro 1,3 milijarde eura.\nIranski nuklearni program napadnut AC/DC virusom\n25.07.2012. u 10:19\nAssadove trupe napadaju pobunjenike na svim frontovima\n25.07.2012. u 09:08


U 10 dana oktobra 120.000 evra za lečenje u inostranstvu\nTanjug 12. oktobra 2018. 14:58\nBEOGRAD – U prvih 10 dana oktobra, iz Budžetskog fonda za lečenje oboljenja, stanja ili povreda koje se ne mogu uspešno lečiti u Republici Srbiji, odobrena su sredstva u iznosu od 40.079 funti i 74.555 evra, za lečenje dvoje pacijenata u inostranim zdravstvenim ustanovama.\nPredloženo je i da se sredstva u iznosu od 108.000 evra dodele za još 6 pacijenata obolelih od cerebralne paralize koji će lečenje nastaviti u Istanbulu, navedeno je u saopštenju Ministarstva zdravlja.\nPored toga, odobrena su i sredstva za slanje 5 uzoraka u inostrane laboratorije radi dijagnostičkog ispitivanja.\nPrecizira se da je Lekarska komisija Budžetskog fonda odobrila sredstava u iznosu od 40.079 funti, na ime daljeg lečenja pacijentkinje (MM), u inostranoj zdravstvenoj ustanovi „The Harley Street Clinic” u Londonu, a po proceni troškova koju je dostavila ta klinika. Prijem pacijentkinje u ovoj klinici zakazan je za 12. novembar 2018.godine.\nTakođe, na predlog veća Komisije Budžetskog fonda odobrena su sredstva u iznosu od 74.555 evra, na ime nastavka lečenja pacijenta (SJ) u inostranoj klinici „Proton Therapy Center Czeć“, Prag.\nPored toga, dodaje se, članovi veća komisije su predložili da se dodele sredstava iz Budžetskog fonda za 6 pacijenata obolelih od cerebralne paralize koji će lečenje nastaviti u klinici „Acibadem“ u Istanbulu. Troškovi lečenja su 18.000 evra po pacijentu, po proceni troškova koju je dostavila inostrana klinika.\nMinistarstvo precizira da je u 2018. godini odobren 51 zahtev za lečenje, a za neke pacijente je odobravano lečenje više puta, predloženo je da se pošalje 74 uzorka na genetsko ili metaboličko ispitivanje, u inostrane laboratorije i odobren je dolazak inostranog eksperta koji je u Univerzitetskoj dečjoj klinici izveo ortopedske intervencije kod tri pacijenta, od kojih su dva pacijenta imala po dve intervencije.\nOd osnivanja Budžetskog fonda za lečenje oboljenja, stanja ili povreda koje se ne mogu uspešno lečiti u Srbiji do 12. oktobra 2018.godine, odobreno je 136 zahteva za lečenje u inostranim zdravstvenim ustanove, predloženo je da se pošalje 246 uzoraka za genetsko ili metaboličko ispitivanje, u inostranim laboratorijama i odobren je dolazak inostranog eksperta za 19 pacijenata, a za nekoliko pacijenata odobravan je odlazak na lečenje više puta.


Vesti Autor:nova.rs17. mar. 202110:1342 komentara\nPoslanica EP Tanja Fajon izjavila je da EU ima stroge zakonske regulative za odobravanje i sertifikaciju vakcina i da je očigledno da kovid pasoši Unije neće moći da prepoznaju vakcinu koju Evropska agencija za lekove (EMA) još nije odobrila.\n„Nijedna kineska kompanija još nije podnela zahtev za odobrenje… Ako bude odobrena, ruska vakcina može da bude uključena u verziju kovid pasoša EU”, kaže, Fajon za Nova.rs.\nOna je tako odgovorila na pitanje portala kakav je njen stav o predlogu za uvođenje kovid-pasoša za slobodno kretanje unutar EU, a koje će moći da dobiju samo oni koji su vakcinisani cepivima koje je odobrila EMA.\nPortparol EK: Kovid pasoši namenjeni za putovanja unutar EU\n(ISPRAVKA) Mediji: Kovid pasoši samo za vakcine odobrene u Evropskoj uniji\n23. mar. 2021 260\n“Očekuje se da će Komisija usvojiti svoj predlog o kovid pasošima tek ove nedelje. Kako još uvek nije na stolu, ne mogu ga komentarisati. Međutim, čvrsto verujem da moramo učiniti sve što je u našoj moći da se što pre vratimo u normalu. Verzija kovid pasoša EU mogla bi biti samo jedno od rešenja za lakše putovanje i prelazak granice”, navodi Fajon za Nova.rs.\nEvropska unijakoronavirustanja fajonvakcine


Koliko ljudi zaista ima na planeti Zemlji? | CityMagazine\nŠest zemalja – SAD, Brazil, Pakistan, Indija, Kina i Indonezija – čine gotovo polovinu svetske populacije. Među njima su Kina i Indija na vrhu liste sa najvećom populacijom na svetu. Procenjuje se da Kina ima 1,42 milijarde ljudi, dok Indija ima oko 1,35 miliona ljudi. U međuvremenu, sa populacijom od manje od 1.000 ljudi, Vatikan drži rekord za zemlju sa najmanjom populacijom na svetu.\nProsečna starost građana Monaka je 51,1 godina\nGustina naseljenosti u svetu iznosi oko 47 ljudi po kvadratnom kilometru. Sa ogromnih 18.500 ljudi na kvadratnom kilometru, mala kineska regija Makao ima najveću gustinu naseljenosti u svetu. Mongolija, s druge strane, ima najmanju gustinu naseljenosti na svetu. Postoji samo dva Mongolca za svaki kvadratni kilometar.\nOdloženo plaćanje: osveženje u danima letnje vreline 11. jul · populacija · stanovništvo · svetski dan populacije


Niškim ugostiteljima 14 prekršajnih prijava - juGmedia\nNiškim ugostiteljima 14 prekršajnih prijava\nPrekršajnom sudu u Nišu podneto je 14 zahteva za pokretanje postupka zbog toga što pojedini ugostitelji nisu poštovali mere koje je propisao Gradski štab za vanredne situacije. Zahteve je sudu podneo Sekretarijat za inspekcijske poslove grada Niša.\nKako prenose Niške vesti, ugostitelji su prekršili odluke o nošenju zaštitnih maski Ii obezbeđivanju fizičke distance.\n“Sudije će narednih dana ispitati ove zahteve i doneti odluku o visini kazne koje se kreću od 100.000 do million dinara”, kazao je Mišel Marković, predsednik Prekršajnog suda u Nišu. Sudije će u roku od 15 do 20 dana doneti odluke.\nPravilnik o bezbednosti i zdravlju na radu tokom epidemije koronavirusa koje poslodavci moraju da poštuju u svojim preduzećima stupio je na snagu 10. avgusta.\nUkoliko se utvrdi da je opravdan zahtev kazne za nepoštovanje ovih mera su za pravna lica od 100.000 do milion dinara, odnosno za preduzetnike od 100.000 do 500 000 dinara.\nPritvoren na 48 sati: Pronašli mu u stanu 216 metaka, tablete i falsifikovanu vozačku dozvolu\nUdruženje “Borino i evropsko Vranje” položili još jedan ispit humanosti\nUprkos tome što se finansiraju iz sopstvenog džepa, članovi vranjskog Udruženja “Borino i evropsko Vranje” ovih dana su realizovali još jednu…\nAmoroso nastavlja sa koncertima posle sedam meseci pauze\nKamerni orkestar "Amoroso", nakon sedmomesečne pauze, 1. oktobra nastavlja koncertnu sezonu pod nazivom "Klasika u fokusu" pod pokroviteljstvom Grada…\n12.08.2020. u 14:22\nTaman za subvencije.\n12.08.2020. u 18:11\nZato što su slali inspektore polutane iz Leskovac, odnosno iz okolinu. Loše prošli sa poljoprivredu pa ajd da se osvetiv na građani i to na Nišlije.


Za obustavu štrajka u pravosuđu RS potrebno 2,7 miliona KM - Klix.ba\nZa obustavu štrajka u pravosuđu RS potrebno 2,7 miliona KM\n31.1.2013. u 12:24\nJedanaestog dana štrajka zaposlenih administrativnih radnika u pravosuđu Republike Srpske (RS) zatraženo je da se u razgovore o vraćanju plaća na nivo iz decembra prošle godine uključi i entitetski premijer Aleksandar Džombić.\nPredsjednik Sindikata pravosuđa Siniša Petrović ističe da se u 28 pravosudnih institucija štrajkuje, da broj radnika u štrajku stalno raste, kao i odlučnost da se ne odustane od ovog vida borbe protiv smanjenja plaća koje za radnike u pravosuđu iznosi 20 posto.\nOn je, nakon sastanka s resornom ministricom Goranom Zlatković, kazao da je za vraćanje plaća administrativnih radnika u pravosuđu RS-a, na nivo iz decembra prošle godine, neophodno godišnje oko 2,7 miliona KM.\n"Tražimo povećanje plaća za 10 posto da bi ukupno smanjenje naših zarada bilo 10 posto za koliko su smanjene plaće i drugim budžetskim korisnicima u 2013. Mislimo da je novac za tako nešto moguće naći, samo što ćemo pregovore o tome morati da prenesemo na viši nivo", rekao je Petrović.\nUkoliko bi se ovaj sindikalni zahtjev ispoštovao, došlo bi i do prekida štrajka koji je u pravosuđu RS-a počeo 21.januara.\nAdministrativni radnici poštuju minimum procesa rada, a radi se samo na hitnim predmetima.\nIz ovog sindikata ranije su upozorili Vladu RS-a da je prekršila odluku o najnižoj plaći u RS-u, koja iznosi 370 KM, dok to u pravosuđu ne važi, te iznosi 313 KM i primaju je čak i radnici sa srednjom stručnom spremom.\nDo prvog smanjenja plaća zaposlenim u administraciji pravosudnih institucija u RS-u od 10 i više posto došlo je 2010. godine, a drugo od također 10 posto na snazi je i za ovu godinu.


IZ MORALNIH I PRINCIPIJELNIH RAZLOGA Umičević podnio ostavku na mjesto predsjednika Rukometnog saveza | Banjaluka.net\n“Žalba još stoji u ladici, jer Okružni sud čeka povratnicu žalbene strane, a koju je neko sakrio i time opstruiše rad Saveza. Ta povratnica, kao i odluka suda, može da traje godinama. U međuvremenu, banka je blokirala račun Rukometnog saveza na kojem ima 20.000 KM, a računi koje treba platiti pristižu. Do sada sam dao nekoliko hiljada KM za plate i za sudske troškove i registracije”, naveo je Umičević.\nOn je o svojoj odluci obavijestio Upravni odbor, predsjednika Skupštine i Nadzorni odbor Rukometnog saveza, te poručio da je veoma zadovoljan saradnjom sa Upravnim odborom “čiji su članovi ljudi koji žive za rukomet”.\n“Zajedno sa Upravnim odborom smo uspjeli u ovakvim uslovima pokrenuti prvu i drugu ligu Republike Srpske, promijeniti komesare, krenuti u izradu novog statuta, vratiti sudijske organizacije pod kontrolu Rukometnog saveza Srpske, a suspendovali smo i područni savez Banjaluka zbog nerada i samovolje. Uspio sam sa predstavnicima iz Rukometnog saveza BiH deblokirati stanje, izabrati novo rukovodstvo, ukinuti sankcije evropske rukometne organizacije i pokrenuti ligu BiH”, dodao je Umičević.