Sadamova odbrana dovela u pitanje legitimitet suda\nSadam Husein i sedam njegovih najbližih saradnika kojima se sudi za zločine protiv čovječnosti glasno su negodovali i izvikivali parole, dok je tim odbrane napuštao sudnicu\n"Živio Iraq, živjela arapska nacija, dolje diktatura, živjela demokratija..." izvikivali su optuženi. Tim odbrane napustio je sudjenje nakon što je na traženje bivšeg američkog generala Ramsey Clarka da mu se odobre dvije minute da iznese svoje argumente o legitimnosti suda, glavni sudija Rizgar Mohammed Amin izjavio kako se jedino Saddamov glavni advokat može obratiti sudu\n"Sud je uspostavljen na osnovu zakona koji je uvela izabrana iračka vlada", kazao je glavni sudac.\nAmin je izjavio kako je obraćanje sudu dozvoljeno jedino na arapskom, te kako bi odbrana trebala podnijeti svoju argumentaciju u pismenoj formi.\nGlavni je sudija upozorio da će, ukoliko tim odbrane napusti sudnicu, imenovati zamjenske advokate.\n"Odbacujemo imenovanje službenika suda da nas brane", izjavio je Saddam Hussein , a potom ustao i zajedno s polubratom Barazan Ibrahimom izvikivao parole. Na opasku suca da je sudjenje u skladu sa zakonom, Sadam je odgovorio da su članove suda "imenovali američki okupatori a zakone donijela Amerika i da to ne odražava suverenitet Iraka."\nNakon pauze od sat i pol sudija Amin dozvolio je Ramseyju Clarku sa se obrati sudskom vijeću\n"Svi koji učestvuju u sudjenju imaju pravo na zaštitu, a dosada ponudjene mjere zaštite za advokate i njihove porodice su "apsurdne". Odbrana ne može ozbiljno početi posao sve dok ne budu sigurni i advokati i njihove porodice", kazao je Clark\nOd početka sudjenja 19. oktobra ove godine , dva advokata odbrane Saddama Husseina su ubijena.\nSudjenje je, nakon advokatskih intervencija nastavljeno svjedočenjem Ahmeda Hassana Mouhameda, vidjenijeg člana šiitske Dawa partije koji je govorio o masovnim hapšenjima i žena i muškaraca, te o mučenjima, navodeći imena devetoro ljudi čija je tijela sam vidio.


Zabraniti rast cijena do proljeća! | kupac.net\nU 12. mjesecu živi se bolje, a siječanj je važno "izgurati" do kraja pa kako god - kazao je sugovornik s kojim smo polovinom prosinca razgovarali o potrošačkoj košarici za blagdane. Slavio je Božić pa Novu godinu. Potrošilo se, kaže nam, oko 500 KM, međutim, tu su i neki neplanirani troškovi kojih uvijek ima, a jedna dobra stvar je što je dobio tzv. 13. plaću ili božićnicu pa je to olakšalo putovanje kroz, za mnoge, najradosniji mjesec u godini.\nVažno se solidarizirati\nMeđutim, već prvi mjesec novi je početak kao i suočavanje sa stvarnošću. Cijena potrošačke košarice u BiH ponovno raste, a svako poskupljenje težak je udarac za obične građane. Planira se ponovno napraviti pritisak na državu da zabrani povećanje cijena hrane i sredstava za higijenu kako je to bilo 5. ožujka prošle godine kada smo postali svjesni da je koronavirus došao u BiH i kad smo ušli u najstroži lockdown. Iz jedne od organizacija koja namjerava uskoro izići sa službenim priopćenjem poručuju da bi rast cijena osnovnih potrepština trebalo zaustaviti do 1. travnja.\nAko očekujemo da se na proljeće počne smirivati situacija s koronavirusom, onda se treba strpjeti još malo, a da bismo se strpjeli i da ljudi imaju od čega živjeti, onda je važno da se svi u ovoj situaciji solidaliziramo, da cijene ne rastu i da prebrodimo ovu, mnogi se nadaju, posljednju veću krizu u ovoj pandemiji - kažu nam.\nUkazuju na poskupljenja\nPoskupljenjima cijena i nemogućnostima normalnog življenja nezadovoljni su i u Savezu sindikata BiH koji jedini objavljuje koliko košta potrošačka košarica i upozoravaju na nepravedna poskupljenja koja su udar na građane.\nMi ukazujemo na stalna poskupljenja hrane zajedno s udrugama potrošača. Nažalost, mi ne možemo ništa drugo uraditi osim vršiti pritisak na one koji su odgovorni na kreiranje politike da se kontrolira tržište u smislu regulacije, jer se na početku pokazalo da je to moguće kada je 5. ožujka zabranjeno povećanje cijena hrane i sredstava za higijenu - kazala je Lejla Čaušević iz Saveza samostalnih sindikata BiH.\nHoće li mjerodavni čuti apele za zabranom poskupljenja dok ne prođe najteže pandemijsko razdoblje za koje se pretpostavlja da će trajati još do proljeća, ostaje za vidjeti.


"SLOBODNA BOSNA" ISTRAŽUJE: Da li se u spornu nabavku respiratora "ugradila" i mala offshore firma iz Irske? – Sarajevograd.org - Informativno zabavni portal\nHome \_ Bosna i Hercegovina \_ “SLOBODNA BOSNA” ISTRAŽUJE: Da li se u spornu nabavku respiratora “ugradila” i mala offshore firma iz Irske?\nNa paketima sa respiratorima koji su istovarani na Međunarodnom aerodromu u Sarajevo jedna naljepnica upada u oči…\nDok u Bosni i Hercegovini se ne stišava bura zbog afere “Respirator” i dok pljušte optužbe protiv premijera Federacije BiH Fadila Novalića, direktora Federalne uprave Civilne zaštite Fahrudina Solaka i direktora i vlasnika firme “FH Srebrena malina” Fikreta Hodžića, na vidjelo je izašla još jedna zanimljiva činjenica.\nU nabavku spornih respiratora uključena je i jedna mala firma iz Dublina u Irskoj.\nNaime, prema fotografijama do kojih je došla Slobodna Bosna, a na kojima se vidi istovar paketa sa respiratorima na Međunarodnom aerodromu Sarajevu, na paketima je primjećena naljepnica na kojoj piše “The Black Church, St Mary's Place, Dublin 7, www.well-kang.com“.\nNaljepnica koja otkriva da se posao radio preko firme u Irskoj\nPrema podacima koji su dostupni na internet stranici ove kompanije, navodi se da kompanija Wellkang se bavi konsultantskim poslovima u oblasti logistike, osiguravanja novih tržišta svjetskim izvoznicima, označavanja “CE” oznake za sigurnost u Evropskoj uniji i državama EFTA-e itd.\nKako se navodi, Wellkang grupa sastavljena je od pet kompanija: Wellkang Ltd, Wellkang LLC,\nWellkang Consulting Ltd, Wellkang Tech Consulting (WTC), Wellkang Consulting (Shenzhen) Co. Ltd.\nIrski portal DueDil navodi, da je riječ o maloj firmi čija ukupna vrijednost iznosi 6.000 eura.\nFirma ima svega dva zaposlena radnika. Kao direktor firme spominje se izvjesni Edward Wang, a drugi uposlenik je Yuping Zhao.\nKako se ranije oglasio saopćenjem za javnost Fikret Hodžić, u transportu su “korištene usluge nekoliko međunarodnih aerodroma, carinske i sigurnosne agencije nekoliko država izdale su potrebnu dokumentaciju, kao i državne agencije specijalizirane za kontrolu i praćenje trgovine medicinskom opremom”.\nSenad Hadžifejzović pozivao na poštivanje njegovih autorskih prava pa prekršio tuđa VULIN PRIJETI SARAJEVU: Evo, svi se tresemo od prijetnji tog Miloševićevog i Vučićevog bijednika, koji je i za vojsku bio nesposoban “ON JE ZLOČINAC, NJEGOVA POLITIKA JE PRESUĐENA U HAAGU…”: Pogledajte žestok okršaj u studiju između akademika Durakovića i profesora Petrovića… RAGUŽ DEMOLIRAO ČOVIĆA: “Krajnje licemjerna i beskrupulozna politika hrvatskih elita…” (VIDEO) Dodik: Na Kosovu može nezavisna država, a nama se poručuje da ćutimo BOGATA REPREZENTACIJA: Košarac na hranu i piće potrošio oko 28.000 KM u restoranu koji prodaje njegovu… “OVO JE VELIKI INCIDENT”: Mektić najavio OŠTRE kontramjere Hrvatskoj! MUK U PARLAMENTU REPUBLIKE SRPSKE: „Ja vas ponižavam i vrijeđam zato što ste vi zgazili ovaj narod… Revizori GRAS-a opet terorišu turiste: Kaznili Amerikanke jer nisu znale da se karta poništava! VOŽD JE JUTROS U POLA 3 NASLUTIO DA JE KRAJ: Opoziciju optužio da su podanici SDA i stranaca, a Šarovića da je umiješan u UBISTVO…\nRedakcija | Bosna i Hercegovina, Foto/Video, Skandal, Slider, Vijesti | 30. Aprila 2020. 23:16


Poginuo pješak u Majevičkoj ulici | BN\nPoginuo pješak u Majevičkoj ulici\nDanas je u 18.25h došlo do saobraćajne nezgode u Majevičkoj ulici, sa smrtnom posljedicom, saopšteno nam je u Centru javne bezbjednosti Bijeljina.\nRepublika Srpska 28.08.2015 | 20:56\nNezvanično, u ovoj nezgodi je život izgubila pedesetčetvorogodišnja O.V. iz Bijeljine koja je u svojstvu pješaka zadobila povrede u nezgodi od kojih je preminula u bolnici.\nU nezgodi je učestovao motocikl kojim je upravljalo maloljetno lice /16/. U svojstvu putnika na motoru nalazilo se još jedno maloljetno lice i oba lica su sa tjelesnim povredama trenutno u medicinskom centru Bijeljina gdje im se ukazuje pomoć.\nUviđaj obavljaju službenici za bezbjednost saobraćaja Bijeljina.\nO ovoj teškoj saobraćajnoj nezgodi obavješten je i okružni tužilac u Bijeljini.\nOdličan rad policije. Povećanje poginulih u saobraćaju za sedam mjeseci oko 50%. Više poginulih nego u ratu. To su rezultati tako pompezno najavljenih promjena u MUP-u!!!!\nNišta ta saobraćajna policija ne radi. Prije svega nigdje ih nema jer je naravno u toku sezona godišnjih odmora, i naravno ko će po ovoj vrućini kontrolisati saobraćaj, koga uopšte briga za saobraćaj, kada su "svi na odmoru" i mozak je na ispaši. KAd nastane septembar, i kada se potroše sve pare iz budžeta izaći će kao drumski razbojnici da pljačkaju narod kako bi svojim šefovim ispunili finansijske planove. Da problem bude veći, sezona godišnjih odmora je i sezona vožnje motocikala, što na našem podneblju, automatski znači i divljanje "motociklista" po ulicama!Bukvalno svi sjedaju na skuter, klinci sa nenavršenih 16 godina, bez odgovarajuće zaštitne opreme, bez odgovarajuće vozačke kulture, vozačkog obrazovanja i iskustva. I šta se dešava, evo to je ishod. Još bi samo da napomenem, čisto ako se neki pametnjaković nađe da nesreću obrazloži time da je unesrećena žena ulicu pokušala preći na mjestu koje nije obilježeno kao pješački prelaz, da kažem da pješaci U SVAKOM SLUČAJU imaju prednost. Druga stvar apelovao bih na sve vozače A POSEBNO u Bijeljini, da povedu malo više računa u svojoj vozačkoj kulturi i tolerantnosti. Generalno Bijeljina je saobraćajni užas. . .\nZao mi je zene,ali niste u pravu kaf kazete da pjesaci uvijek imaju prednost. Te sam struke,pa mogu da kazem da podjednako grijese i jedni i drugi ucesnici u saobracaju.\nIstorija se ponavlja. Otac maloljetnog motoriste je prije dvadesetak godina u Batkoviću pogazio grupu pješaka i nije odgovarao već je uspio da kupi slobodu parama. Vjerovatno će i za sina da plati da dijete ne odgovara.


VUK IVIĆ NAPISAO NAJBOLJI RAD O VODI | Vodovod Račun info\nPočetna » Aktuelno » VUK IVIĆ NAPISAO NAJBOLJI RAD O VODI\nObjavio dana 22. mar 2012.\nNa Svetski dan voda, 22.mart, sremskomitrovački „Vodovod“ dodelio je nagrade najuspešnijim učenicima od 5 do 8. razreda osnovnih škola koji su učestvovali na konkursu za najbolji literarni rad o temi „VODA ZA SVE“. Na adresu „Vodovoda“ pristiglo je oko 80 radova. Komisija koju su činili Slađana Milenković, doktor književnih nauka, Branislav Veselinović, profesor srpskog jezika i književnosti i Ljiljana Janković, PR JKP“Vodovod“, odlučili su da I nagradu ( lap top računar ) dobije Vuk Ivić, učenik VIII 2 OŠ „Boško Palkovljević Pinki“ Sremska Mitrovica. Drugo mesto i digitalni foto aparat osvojila je Nataša Lužajić, učenica VIII razreda OŠ „Slobodan Bajić Paja“ Manđelos, a treće– Luka Antonijević, učenik VII 2 OŠ „Jovan Popović“ Sremska Mitrovica koji je nagrađen enciklopedijom.


Despot i žrtva - Dobrilo Nenadić | Knjiga.ba knjižara\nPisac: Dobrilo Nenadić\nNagrade Meša Selimović i Zlatni bestseler i nagrada Narodne biblioteke Srbije za najčitaniju knjigu.\nPodizanje kamene citadele - istovremeno odbrambenog objekta i simbolične građevine, svedočanstva o neugasloj moći srpske despotovine i pokušaju odupiranja turskoj najezdi - poslužilo je piscu kao istorijski okvir da sigurnom rukom povede čitaoca kroz uzbudljivu priču o prijateljstvu i izdaji, moći i stradanju, ovozemaljskom i nebeskom. Brojnim likovima trgovaca, krčmara, lađara, ribara, doušnika, špijuna i vračara, kao i istorijskim ličnostima despota Đurđa i njegove žene Jerine, Dobrilo Nenadić udahnjuje život u vrevi srednjovekovnog grada ispunjenoj zaverama, hajkama, porodičnim odnosima, podvalama i preljubama, i svojim živopisnim slikama potvrđuje da su ljudske priče, pa i priče naših predaka na Balkanu, slične ili iste kao danas. Vasa Pavković\nNenadićev srednji vek u potpunosti je demitologizovan i oslobođen uticaja starih žitija i narodne poezije; on je tumbe okrenut na jednu drugu, skrivenu i mračnu stranu, a srednjovekovna Srbija puna licemernih episkopa, prognanih pustinjaka i krvožednih razbojnika, čime se narušava hagiografsko-epska slika nemanjićkog doba… Dušan Milijić\nNagrade Meša Selimović i Zlatni bestseler i nagrada Narodne biblioteke Srbije za najčitaniju knjigu. Smešten u vreme vladavine despota Đurđa Brankovića i njegove žene Jerine, u burno doba zidanja smederevske tvrđave i osmanskog osvajanja Balkana, Despot i žrtva je istovremeno istorijski roman o zidanju Smedereva i alegorija o tvrđavi koja odoleva nadmoćnim osvajačima. Podizanje kamene citadele - istovremeno odbrambenog objekta i simbolične građevine, svedočanstva o neugasloj moći srpske despotovine i pokušaju odupiranja turskoj najezdi - poslužilo je piscu kao istorijski okvir da sigurnom rukom povede čitaoca kroz uzbudljivu priču o prijateljstvu i izdaji, moći i stradanju, ovozemaljskom i nebeskom. Brojnim likovima trgovaca, krčmara, lađara, ribara, doušnika, špijuna i vračara, kao i istorijskim ličnostima despota Đurđa i njegove žene Jerine, Dobrilo Nenadić udahnjuje život u vrevi srednjovekovnog grada ispunjenoj zaverama, hajkama, porodičnim odnosima, podvalama i preljubama, i svojim živopisnim slikama potvrđuje da su ljudske priče, pa i priče naših predaka na Balkanu, slične ili iste kao danas. Vasa Pavković Nenadićev srednji vek u potpunosti je demitologizovan i oslobođen uticaja starih žitija i narodne poezije; on je tumbe okrenut na jednu drugu, skrivenu i mračnu stranu, a srednjovekovna Srbija puna licemernih episkopa, prognanih pustinjaka i krvožednih razbojnika, čime se narušava hagiografsko-epska slika nemanjićkog doba… Dušan Milijić


BIJELJINA, Povećanjem penzija za dva odsto u januaru naredne godine penzionerski ček u Republici Srpskoj će za godinu dana biti uvećan za 7,26 odsto, što je procentualno najveće povećanje penzija u okruženju, izjavio je direktor Fonda za penzijsko i invalidsko osiguranje /PIO/ Republike Srpske Mladen Milić.\n“Odluka Vlade Republike Srpske i potpisivanje Protokola sa Udruženjem penzionera o januarskom povećanju penzija od dva odsto za sve korisnike prava u Fondu PIO Republike Srpske rezultat je ranijih dogovora i odgovorne politike premijera Željke Cvijanović i Vlade kada je riječ o ovoj kategoriji građana”, ocijenio je Milić.\nOn je podsjetio da su penzije u Republici Srpskoj dva puta povećavane u ovoj godini – u januaru usklađivanjem od 1,6 odsto i u septembru vanrednim povećanjem od 3,5 odsto.\nMilić kaže da samo za povećanje od 3,5 odsto Fondu ove godine treba dodatnih 9,8 miliona KM, a ova sredstva su obezbijeđena isključivo uštedama koje su ostvarene u Fondu.\nIsključivanjem nelegalnih korisnika prava za devet mjeseci ove godine ušteđeno je pet miliona KM, uštede na kamatama su 1,5 miliona KM, a na materijalnim troškovima dva miliona KM.\nMilić napominje da zbog nedostatka sredstava zemlje okruženja, Hrvatska, Slovenija i Crna Gora, nisu ove godine izvršile ni redovno zakonsko usklađivanje penzija.\n“Ovakva odluka Vlade Republike Srpske u periodu kada se još osjećaju posljedice ekonomske krize svakako potvrđuje da postoji osjećaj i razumijevanje za materijalni položaj penzionerske populacije i da se čine maksimalni napori da se u granicama raspoloživih finansijskih mogućnosti on i poboljša”, rekao je Milić.\nUz dosadašnja povećanja, kaže on, kao i povećanje koje će uslijediti u januaru naredne godine, Fondu PIO će mjesečno za isplatu trebati dodatnih 5,2 miliona KM ili oko 63 miliona KM godišnje.\n“To su za naše prilike i uslove na tržištu zaista velika sredstva i za ispunjenje ovih planova biće neophodna daleko veća disciplina u plaćanju doprinosa, koja podrazumijeva naplatu nenaplaćenih doprinosa iz ranijih perioda, kao i redovno uplatu tekućih doprinosa za sve osiguranike”, upozorio je Milić. Srna\nTagovi: fond PIOmladen milicpenzijeprotokol\nKomentari na članak: Milić: Procentualno najveće povećanje penzija u regionu\n18.11.2013 u 13:26\nЕво још једне у низу “добрих” вијести о пензијама само нико не спомиње колике су оне сада, просјек у односу на регион и да ли су оне довољне за живот или су испод сваког минимума.Испирање мозга и ушију се наставља.\n18.11.2013 u 21:32\n@Franko, Svaka časta na komentaru, toliko pokušavaju da nas marginalizuju, ubiju u glavu, kao da smo ludi svi 100%!! Miliću, odgovori, kako moja penzija od 2007. godine do danas je veća samo za 15 maraka…..iako sam u penziju otišao sa penzijskim stažom preko 40 godina. O čemu pričate, zašto ne objasnite zašto ste preuzeli penzije i ko korisnika iz FBiH, ne da je na gubitku Fond Pio RS, već su njegovi korisnici oštećeni, šta ako ja posumnjam da je napravljen dil sa Fondom PIO/MIO FBiH….ko vam više vjeruje. U RS je prosjek penzija kao u FBiH najmanja, o kom povećanju pričate i hvalite se, malo pogledajte šire, recite koliko se od ovoga možeživjeti, a da ne govorim, šta ste sada učinili sa listom lijekova, a i napominjem o cijenama lijekova….koje su na samo 100 metara 100-300% veće u RS…..to nikoga nije briga za ovu pljačku naroda i njegovih para, a Ministarstvo zdravlja to ne interesuje, niti Fond ZZ, i otvoreno sumnjam da su svi u dilu….ne može koštati neki lijek u RS 50 KM, a u Srbiji 20 Km, u CG 30 itako redom……..ali to nije briga nikoga, jer bi bili narušeni interesi pojedinaca, a narod kao ovce za šišanje.\n18.11.2013 u 21:44\nevo iz usta par penzionera, što sam čula: “e, toliko pričaju o tih 2 % da su nam se više smučili. Meni je viš poskupio lijek nego što će mi porasti penzija!”\n19.11.2013 u 0:35\nCITAT: “Uz dosadašnja povećanja, kaže on, kao i povećanje koje će uslijediti u januaru naredne godine, Fondu PIO će mjesečno za isplatu trebati dodatnih 5,2 miliona KM ili oko 63 miliona KM godišnje.„To su za naše prilike i uslove na tržištu zaista velika sredstva i za ispunjenje ovih planova biće neophodna daleko veća disciplina u plaćanju doprinosa, koja podrazumijeva naplatu nenaplaćenih doprinosa iz ranijih perioda, kao i redovno uplatu tekućih doprinosa za sve osiguranike“, upozorio je Milić….. DA LI JE OVAJ GOSPODIN MILIC CAROBNJAK… ON SAM SEBE DEMANTUJE U DRUGOJ RECENICI…GDJE SU UPLATE DOPRINOSA NA ISPLACENE PLATE ZA ZAPOSLENE U ZDRAVSTVENIM USTANOVAMA RS… DUGOVANJA SU PREKO 80 MILIONA KM, ZASTO MILIC NE PODNESE KRIVICNE PRIJAVE PROTIV POSLODAVACA U JAVNIM ZDRAVSTVENIM USTANOVAMA I PROTIV SVIH ONIH KOJI SU OMOGUCILI DA RADNICI U ZDRAVSTVU “RADE NA CRNO”… REPUBLIKA I NJENA VLAST SU NAJVECI KRIVCI ZA “ISTORIJSKI UNUTRASNJI DUG”


Pogledajte celo pitanje: #7542\nPogledajte celo pitanje: #7273\nPojavila mi se rana na jednoj strani nozdrve precnika oko 1mm, a posle dva tri dana se prosirila na oko 4mm. Skinut je povrsinski sloj koze. Promene su bolne. Kasnije mi se pojavilo i na ruci gde sam imao malu posekotinu, takodje se prosirilo. Sada imam iznad gornje usne precnika oko 5mm, na obrazu i na vratu oko 1mm koje se jos nisu prosirile. Mislim da se i mojoj devojci pojavilo nesto slicno na obrazu. Predpostavljam da sam joj ja preneo. Samo da napomenem da ne mogu da odem kod lekara, jer sam trenutno u USA. Bio bih vam zahvalan ako mi napisete ime bolesti i koji lek, kremu.....da koristim. Hvala unapred?\nNezahvalno je predlagati terapiju bez prethodno obavljenog pregleda,ali na osnovu Vaseg opisa rekla bih da je u pitanju bakterijska infekcija.Promene intenzivno perite vodom i sapunom,dobro posusite a zatim namaziteneku antibiotsku mast.Koristite papirne ubruse za brisanje ruku i lica,a jastucnice menjajte svakodnevno,uz obavezno iskuvavanje i prepeglavanje .\nPoshtovanje Moje ime je Tamara,imam 23 godine. Zapravo ochajna sam i jako trebam Vashu pomoc. Osecam se kao da stojim sama unutar visokog nedostiznog zida.Ovo je moje poslednje pismo koje pishem doktorima moleci za savet i pomoc. Neverovatno je koliko sam razocharana pomoci koju sam do sada dobijala, sav moj san jeste pokushaj da povratim onaj veliki osmeh na licu, iskreno osmeh za koji se nesecam kad sam ga pokazala poslednji put. Trebam pravi savet u vezi ovoga shto cu vam isprichati.. Proshle sam godine u avgustu mesecu nakon duzeg vremena uspela otici na more. Svoje telo i lice sam izlagala velikim temperaturama sunchajuci se po ceo dan. Nakon otprilike dva meseca primetila sam kako se deshavaju promene na licu, naime nakon chishcenja lica ostajali su plitki oziljci cedjenjem bubuljica. Napominjem da sam do tada imala chesto akne koje sam uspeshno kontrolisala hormonskim tabletama/sredsta za kontracepciju koje mi je ispisao ginekolog dr.Komadina u Beogradu i koje zbog policistichnih jajnika pije vec oko 5godina. Uvek sam veliku paznju posvecivala nezi koze i lica, tako da promene i oshtecenja koje sada nosim za mene su neprihvatljive i ne mogu se pomiriti sa ovim nezadovoljstvom do kraja. Poduzimajuci sve shto sam bila u mogucnosti, saznajem za polikliniku u Novom Sadu u Vase Stajica koja mi je preporuchena kao veoma uspeshna, medjutim skupa, student sam, sakupljam i zajmim novac i odlazim sa namerom da se reshim svezih oziljaka. Nekon pregleda preporuchen mi je tzv. fitopiling za koji mi je pitajici objashnjeno kako ne oshtecuje kozu, vec je regenerishe i skida povrshinski slog celija. Nakon pilinga sam shvatila da se zapravo radi o nekoj jakoj kiselini, osetila sam vrelinu koja se shiri i nepodnoshljivo peche. Koza je izgledala crveno, preplanulo, ispecheno a nakon tretmana se perutala i nisam je smela dirati jer me je pekla na sam dodir ruke. Ponovili smo josh jednom isto, treci put nisam nikad otishla, shvativshi i brinuci se za posledice pokushaja da se otarasim oziljaka. Oziljci su vidljivi, medjutim ne veoma primetni, dosta su plitki, te vishe podsecaju na ne ke fleke ili neravnine,verovatno ce nestati vremenom. Medjutim sada vishe moju glavnu preokupaciju nemaju oziljci. Koza je u potpunosti oshtecena i nema sposobnost prirodne regeneracije. Koza je izgubila svoju prirodnu boji i opustila se. U predelu usana se pojavljuju prve bore, proshirene pore u predelu nosa i chela, oziljci su ostali i pojavljuju se novi, a koza je neverovatno labava i suva i stanjena. Ne trebam vam govoriti koliko sam razocharana i tuzna, i koliko sve ovo utiche na moje samopouzdanje. Praktichno sam se povukla u sebe i neprekidno bih mogla plakati. Ceo moj dan sastoji se razmishljajuci o ovim promenama, nachinu izlechenja, ljudima koje bih odabrala i kontaktirala moleci za savet i pomoc, i svojim finansijskim mogucnostima koje su verovatno male da pomognem sebi. Osim same fizichke spoljne bolesti, tolika preokupacija, nezadovoljstvo i razmishljanja bojim se da ne utichu dobro ni po samu psihu, te me i to zabrinjava. Mazala sam razne kremice na lice, kupovala gelove kao shto su caontactubex, scar zone, posetila dermatologa koji mi je preporuchio mikrodermoabraziju, i prodao dva preparata..koji pomazu sushenju akni i chishcenju lica.. Medjutim prirodna vlaznost, hidratantnost i elastichnost koze treba biti regulisana iznutra pretpostavljam.. Za ovaj kratak period svi kazu da sam drugachija i izgledam starije nego shto jesam. Trenutno chekam iz Hrvatske od Aroma Terra biljno ulje ploda divlje ruze za koje sam istrazujuci po internetu saznala da ubrzava proces regeneracije koze oshtecene uve zracima, naborane i koze sklone aknama i oziljcima, kupila sam i jedva nashla tablete gotu kole, biljke koja podstiche metabolizam i ubrzava zarastanje rana i oziljaka, kao tablete colagena sa vitaminom C, shto su mi preporuchili. Sve ovo uzimam bez saveta lekara, dermatologa u nadi makar minimalnih rezultata. Plashim se ponovnog razocharenja i zapravo vishe neznam ni shta chiniti ni kome se obratiti, razumecete kako sam vec izigrana, za shto sam verovatno i sama kriva. Jednostavno ne nalazim nikoga ko sa razumevanjem slusha moje boli, zeli iskreno pomoci u zna kako bi to mogao uchiniti. Saslushhali ste i oprostite shto sam se toliko raspisala, trudila sam se ne objashnjavati previshe detalje i pisati krace. Shto bi ste mi vi mogli reci za sve ovo, mozda preporuchiti neki lek, metodu, ljude ili mesto gde bih se mogla raspitati odnosno kontaktirati u vezi sa ovim. Iskreno, mislite li da postoji li mogucnost nadoknaditi i ispraviti barem malkice ove promene i oshtecenja. Postoje li metode i preparati koji obecavaju pozitivne rezultate u Srbiji, ili to mora biti inostranstvo.. Nadam se Vashem shto skorijem i iskrenijem odgovoru vezanog za moja pitanja. Najlepshe hvala na vremenu koje ste mi posvetili, zaista to cenim. Vash bi mi savet, preporuka odnosno pomoc neverovatno mnogo znachili. Unapred hvala. Veliki pozdrav iz Novog Sada Tamara\nPrikazano 1-5 od ukupno 469 pitanja


Vladimir Arsenijević: Kao pisac imam puno pravo da se bavim fenomenima a ne demografijama | astronaut.ba\nVladimir Arsenijević: Kao pisac imam puno pravo da se bavim fenomenima a ne demografijama\nFebruar 9, 2016 astronaut\nVladimir Arsenijević je rođen 1965. godine u Puli.\nUmjetničku karijeru započeo u ranim osamdesetim, kao gitarista pank benda Urbana gerila, kao i njegove post pank transformacije – Berliner Strasse.\nPrvi roman U potpalublju (početak tetralogije Cloaca Maxima) objavio je 1994. godine i s njim osvojio NIN-ovu nagradu, postavši najmlađi dobitnik u njenoj istoriji. U potpalublju je preveden na dvadesetak jezika, a istoimena pozorišna predstava, u režiji Nikite Milivojevića, nagrađena je Sterijinom nagradom. Slijedi drugi dio ciklasa, Anđela, koji je objavljen 1997. godine. Poslje rezidencijalnog boravka u Meksiku, Arsenijević objavljuje knjigu Meksiko – ratni dnevnik (2000). U Meksiku je bio član pank benda Los Arsmstings, i s njima je snimio album – Wanderlust. Ilustrovani roman Išmail (2004.), nastao je u saradnji s Aleksandrom Zografom. Roman Predator objavljen je 2008. godine, a zagrebačka Booksa proglasila ga je najboljom knjigom u regionu protekle decenije. U 2011. godini objavljuje ilustrovanu novelu Minut – put oko sveta za 60 sekundi, nastalu u saradnji s Valentinom Broštean. Roman Let objavljen je 2013., a zbirka priča Ovo nije veselo mesto 2014. godine. Trenutno dovršava roman Arkadija, treći dio spomenutog ciklusa Cloaca Maxima. Živi i radi u Beogradu.\nSa Arsenijevićem smo razgovarali o književnosti, ljubavi prema muzici, potrebi za društvenom angažiranosti, ali i zajedno odslušali pet pjesama po njegovom izboru.\nastronaut: Svirali ste u Urbanoj gerili, meksičkom bendu Los Armstrings, književnik ste, prevodilac, pišete kolumne, organizujete festivale. Koji od ovih poziva Vam je najdraži?\nArsenijević: Pa ja sam zaista pre svega ostalog – pisac. Muzikom sam se bavio u tinejdžersko doba, pre nego što sam o sebi počeo da razmišljam kao o piscu, a onda i mnogo kasnije, dok sam živeo u Meksiku, kao vrstom otklona od svojevrsnog gađenja koje sam tada osećao prema sebi kao piscu. Uživam u muzici i sviranju jer pružaju direktnost, istovremenost i energiju koji pisanju umnogome nedostaju. Sve ove ostale stvari koje ste nabrojali (prevođenje, kolumnistički rad, kulturni menadžment) moji su pokušaji rešenja velike životne enigme – kako se baviti stvarima koje volim da radim a istovremeno preživeti. Još uvek na svakodnevnom nivou pokušavam da rešim tu jednačinu s previše nepoznatih.\nastronaut: Do sada Ste ostali najmlađi pisac koji je za svoj prvi roman dobio NIN-ovu nagradu. Koliko Vam je to bila olakšavajuća ili otežavajuća okolnost za dalje bavljenje pisanjem?\nArsenijević: U početku, kad sam kao dvadesetdevetogodišnji debitant 1995. godine dobio NIN-ovu nagradu i kad je čitava stvar rezultirala svim tim reizdanjima, prevodima, stranim izdanjima, pozorišnim adaptacijama itd, bio sam siguran da sam – iako samog sebe ne smatram posebno taličnim – darovan jednom vrstom nebeske sreće. Tek sam kasnije počeo da osećam i razumem koliko sve to zajedno nije neophodno dobro po mene. Nakon NIN-ove nagrade, moja nekadašnja blažena anonimnost nestala je bez traga, sve što sam radio ili govorilo sada se negde beležilo i osmatralo sa svih strana, čitav moj život odjednom je postao javna stvar i u takvoj atmosferi za mene je postalo izrazito teško da pišem. Govorio sam u to vreme toliko neumereno o sebi i svom pisanju, dakle o svemu o čemu sam tokom dugog niza godina pre toga navikao da ćutim, da sam na kraju osetio dubinsko gađenje samim sobom. Nisam više čak bio siguran da želim da se bavim pisanjem. Tek su mi spomenuti jednoipogodišnji boravak u Meksiku 1999-2000, rad na knjizi Meksiko – ratni dnevnik i sviranje u bendu Los Armstrings pomogli da izađem iz te krize.\nastronaut: Društveno ste angažovani, kako kroz kolumne koje pišete tako i kroz knjige. Koliko je teško biti društveno angažovan u današnje vrijeme?\nArsenijević: Ne znam da li je teško. Pritom mislim da to i nije pravo pitanje. Pravo pitanje bi trebalo da glasi otprilike ili ne: Kako odgovarate na obavezu društvenog angažmana danas? Ja smatram da svaka javna ličnost poseduje tu obavezu da odgovorno promišlja stvarnost. To je nešto između privilegije i kletve. S druge strane, izrazito je lako ne biti društveno angažovan. Svaki put kada vas realnost poziva da je kritikujete, vi možete da odlučite da napišete nešto jako interesantno o filmu ili modi, hrani, televizijskom programu ili već nekom benignom društvenom fenomenu i – mir u kući je zagarantovan. Kao i stabilna primanja. Međutim, pitanje je šta pokreće vašu taštinu. Osnovno pogonsko gorivo moje taštine jeste upravo osećaj da bez zadrške učestvujem u stvarnosti u kojoj živim i koju delim s drugima.\nastronaut: Predatora ste započeli pisati kao zbirku priča koja se, na kraju, sama po sebi, uvezala u romanesknu cjelinu. Predator je po mom skromnom mišljenju fantastičan (filmskim jezikom govoreći – tarantinovski) do najsitnijih detalja. Ima li šanse da se ekranizuje neki od vaših romana, a ovdje ponajprije mislim na Predatora?\nArsenijević: Interesantno da je svaki pokušaj da neko moje delo bude ekranizovano završio neuspehom. Postoji scenario za film Rootless napisan po priči Neukorenjenost iz Predatora. To je od mene naručio jedan austrijski filmski producent ali stvar, nakon izvesnog broja pokušaja, nigde nije stigla. Interesantno je da je Predator među mojim najslabije prevođenim i u inostranstvu objavljenim knjigama. Suprotno ovdašnjem mišljenju, postkolonijalna književnost malo je kome interesantna ukoliko dolazi s prostora Balkana. Kad dolazite iz tako čudnih, svetu slabo poznatih predela podrobno traumatizovanih istorijom jednako koliko i sadašnjošću i svim njenim izazovima, vi kao pisac na međunarodnoj areni imate samo jednu moguću ulogu – svojevrsnog ambasadora i tumača lokalnih idiosinkrazija. Utoliko uglavnom književnost koja se bavi ovdašnjim mentalitetima – od Andrića do Jergovića et al – može da računa na kontinuiranu pažnju urednika i izdavača u drugim zemljama. Kako sam se ja u knjizi Predator umnogome bavio iračkim Kurdima a posebno Jezidima među njima, pitanje izdavača je bilo zašto nisam napisao nešto iz srpske realnosti a ostavio kurdskim piscima da pišu o Kurdima. Meni je takav stav, moram da priznam, duboko depresivan. Kao pisac, smatram da imam puno pravo da se bavim fenomenima a ne demografijama i da je pitanje mog porekla, mesta boravka, etniciteta, pa i jezika kojim se služim itd. duboko privatno, da ne reprezentujem nikoga izuzev sebe samog te da je u tom smislu moja pozornica čitav svet. Izdavači na žalost uglavnom ne misle tako. Oni u vama vide najčešće tek srpskog (bosanskog, hrvatskog itd.) pisca i isključivo kao takvog žele da vas predstave čitateljima.\nastronaut: Ono što se može iščitati iz vaših romana je da izučavate i istražujete dosta ono o čemu pišete. Oduzima li vam to puno vremena i koliko traje proces samog pisanja?\nArsenijević: To zaista zavisi od knjige do knjige ali nastojim da, kad jednom dohvatim da pišem nešto što mi se uglavnom dugo, često godinama pre toga mota po glavi, rad na rukopisu završim za najviše dve godine. Moje prve knjige, U potpalublju i Anđela, napisane su praktično iz stomaka. Pisao sam tokom devedesetih iz trenutka u trenutak i za isti taj trenutak a naša mi je tadašnja stvarnost davala obilje groznog ali zato književno veoma uzbudljivog materijala. Kasnije mi je sve to donekle dosadilo. Brinuo sam se da ćemo od obilja istorije i ratne pirotehnike zaboraviti na onu svetu jednostavnost, da više nećemo znati kako se piše nešto jednostavno i univerzalno, obična ljubavna priča na primer, koja nema nikakve veze s bilo kakvim istorijskim kontekstom, krizom ili ratom ovog sveta. Zato sam od 2000. naovamo odlučio da barem privremeno zaboravim na kontekst devedesetih i da se posvetim drugim stvarima. Moje knjige Išmail, Predator, Let i Ovo nije veselo mesto govore u prilog tome. Devedesetim se tek sad ponovo vraćam, reaktivirajući svoju nameru da dovršim tetralogiju Cloaca Maxima započetu romanima U potpalublju i Anđela. Prošle godine napisao sam jedan radikalni remake Anđele koji će se uskoro pojaviti u prodaju pod nazivom Ti i ja, Anđela a trenutno radim na rukopisu knjige Arkadija, trećem delu spomenutog ciklusa Cloaca Maxima.\nastronaut: Osnivač ste i izdavačke kuće ,,Reflektor” koja se bavi objavljivanjem audio-knjiga, kako ste zadovoljni sa radom ove specifične izdavačke kuće? Možete li nam nešto reći o „Reflektoru“?\nArsenijević: S tugom smo ustanovili da je “Reflektor” komercijalno potpuno neuspešan projekat i nakon nekog vremena i dosta uloženog truda bili prinuđeni da obustavimo rad na njemu. Proizveli smo jedan broj sjajnih audio-knjiga, čija produkcija nije nimalo jeftina, i bili razočarani reakcijom publike koja je očekivala da taj elektronski sadržaj ponudimo potpuno besplatno budući da su ljudi kod nas uglavnom skloni da sve što se nudi putem interneta konzumiraju bez plaćanja. I sam skidam torente s filmovima pa delimično razumem tu potrebu i naviku ali mi je ipak bilo neverovatno da toliki broj ljudi veruje da proizvodnja audio-knjige ne košta ništa i da ste vi na izvestan način dužni da je date. Neki su nas čak ubeđivali da kultura mora da bude besplatna. Kultura možda, ali kulturni proizvodi nikako. Jer, najjednostavnije rečeno, njihova proizvodnja nešto košta. Ukoliko ste proizveli Kišovu “Grobnicu za Borisa Davidoviča koju čita Miki Manojlović i koja traje nekih šest sati, za neverovati je da ima toliko onih koji ne mogu da zamisle količinu troškova koju vi imate za produkciju takvog jednog izdanja. Međutim, ne da ih ima nego su u većini. Niko od njih, s druge strane, ne smatra da ima nečeg čudnog ili etički problematičnog u tome što pivo, čarape ili stan u kome žive, čak i voda ili struja koju konzumiraju, imaju svoju cenu. Naše audio-knjige nudili smo po ceni manjoj od tri dolara ali je prodaja ipak bila tako loša da nije pokrivala ni one najosnovnije troškove. Na prostoru za komentare na našoj aplikaciji za smart-telefone, prvi komentar je bio: “Sranje, plaća se!” To nas je poprilično oneraspoložilo. Nakon izvesnog vremena shvatili smo da moramo da odustanemo i eventualno sačekamo neko bolje vreme za takvu vrstu prodaje. To je po meni veoma tužno, ali je tako.\nastronaut: Osnivač ste i književnog festivala „Krokodil“ (Književno regionalno okupljanje koje otklanja dosadu i letargiju). Koliko mi je poznato festival eksperimentiše i provocira aktuelne društvene probleme. Koliko je teško organizovati jedan ovakav festival?\nArsenijević: Festival Krokodil se, za razliku od Reflektora, pokazao kao izuzetno uspešan projekat. Mislim da je u pitanju njegov regionalni karakter i naše duboko uverenje da sve regionalne književnosti valja predstavljati kao književnost(i) zajedničkog jezika a ne nekakve zasebne etno-nacionalne pojave. Autorima koji na našem festivalu nastupaju nikad ne prebrojavamo krvna zrnca i ne predstavljamo ih kao hrvatske, srpske, crnogorske, bosanske ili bilo koje druge pisce već isključivo po imenu i prezimenu. Osim toga, ljudi naprosto vole festivale. Festival Krokodil održava se od 2009. godine i svake polovine juna na otvoreni amfiteatar ispred Muzeja istorije Jugoslavije u Beogradu privlači ogromnu publiku – na našim večerima bude preko hiljadu posetilaca što je spektakularno za književni događaj naročito s obzirom da se u svetu književnosti svaka poseta veća od pedeset duša smatra veoma dobrom. S druge strane, sve što mi radimo besplatno je za publiku a finansiramo se donacijama i konstantnim, prilično iscrpljujućim fundraisingom. Pokrenuli smo i rezidenciju za pisce i u Beogradu je u okviru našeg rezidencijalnog programa do sad boravilo preko četrdeset autora iz šesnaest evropskih zemalja. Trenutno nastojimo da pokrenemo i program za pisce u egzilu a tražimo i prostor u Beogradu gde bismo smestili planirani Centar za savremenu književnost te tako većinu naših delatnosti smestili pod jedan krov.\nastronaut: Šta Vladimir čita? Da li biste našim čitaocima preporučili nekog pisca ili naslov?\nArsenijević: Trenutno sam se zaustavio na Viktoru Pelevinu čija sam dela poslednjih godina uglavnom propustio iako je dosta toga prevedno i objavljeno kod nas. Tako sam upravo završio Empire V i prešao na Betmen Apolo a čeka me i izbor njegovih priča objavljen na srpskom pod naslovom Kristalni svet. Uz to sam uzeo da ponovo pročitam knjigu 1985 Entonija Bardžisa, jednog od mojih omiljenih autora iz mladosti.\nastronaut: Koliko je muzika uticala na Vas, koliko su to učinili bendovi u kojima ste svirali? Pratite li dešavanja na muzičkoj sceni ovih dana?\nArsenijević: Muzika je strahovito uticala na mene. Ništa me nije uzbuđivalo toliko koliko je to umela da čini muzika u periodu kad sam se formirao kao ličnost. Budući da sam rođen polovinom šezdesetih pank rok je naišao upravo u vreme kada sam intenzivno tragao za samim sobom i pored muzike ponudio mi i čitav paket koji je ostao deo mog svakodnevnog prtljaga do današnjih dana. Radikalna otvorenost, otpor parohijalnosti, sumnjičavost spram ideologija i svake autoritarnosti kao i DIY princip stvari su kojih se držim još od ranog tinejdžerskog doba do danas a držaću ih se i do kraja života.\nastronaut: Možete li za kraj izdvojiti pet pjesama koje su Vas, na ovaj ili onaj način, obilježile?\nArsenijević: To će biti čudna i poprilično nepotpuna lista ali, evo, pokušaću:\nKrokodilLos ArsmstingsPredatorReflektorUrbana gerilaVladimir Arsenijević\nPrethodni članakŽelimir Periš: Svaka ljudska aktivnost treba biti društveno angažiranaSljedeći članakGRAFITI: GRAFITI KROZ OBJEKTIV VOL. 3


Visitus - Prva promo tura za slepe i slabovide u Somboru | InfoNet Vojvodina\nAPATIN – Osobe oštećenog vida, slepi i slabovidi, članovi Saveza slepih iz Srbije i Hrvatske, učestvovali u prvoj promotivnoj turističkoj turi prilagođenoj ovoj grupaciji ljudi, koja je organizovana u Apatinu i Sonti. Organizovana je u okviru evropskog projekta Visitus “Proširenje turističke ponude za slepe i slabovide osobe”, čiji je nosilac Grad Sombor, a partneri su Opština Erdut u Hrvatskoj i Institut ekonomskih nauka Republike Srbije. Visitus je deo evropskog projekta Intereg IPA programa prekogranične saradnje Srbija – Hrvatska od 2014. do 2020. godine.\nPodunavsko-nemački crkveni muzej u Apatinu, Biblija za slepe\nTokom prve promotivne turističke ture članovi Saveza slepih iz Srbije i Hrvatske posetili su u Apatinu Podunavsko-nemački crkveni muzej i Crkvu uzvišenja Marijinog, a potom etno šokačku kuću u Sonti i Banju Junaković.\n“Ovakve turističke ture donose neku vrstu jedinstva, jer su ovde članovi gotovo svih organizacija slepih i slabovidih iz Srbije i Hrvatske. Doprinosi i razbijanju predrasuda koje postoje o nama, slepima i slabovidima i trebalo bi ovako nešto organizovati bar jednom, dvaput godišnje. Za mene je ovo prvi ovakav projekat i želeo bih da se ovakva tradicija nastavi, jer su ovakvi programi prava retkost. Najveći utisak na mene je ostavila biblioteka Podunavsko-nemačkog muzeja u Apatinu, gde među 40.000 raritetnih knjiga, čuvaju i Bibliju, štampanu za slepe osobe, koja je jedinstvena u ovom delu regiona”, kaže Zdenko Klinko, član Saveza slepih Srbije.\nPoseta Šokačkoj kući u Sonti\n“Na mene je najveći utisak ostavila etno, odnosno Šokačka kuća u Sonti. Mislim da je neophodno da nas, slepe i slabovide osobe, što više uključuju u ovakve turističke aranžmane, da se krećemo sa ostalim osobama zdravog vida i da nismo osobe drugog reda. Mislim da je ovaj projekat početak takve prakse”, kaže Saša Jovanović, predsednik međuopštinske organizacije Saveza slepih Pirot.\nDrugog dana prve promo turističke ture za slepe i slabovide, učesnici su posetili Hrvatsku – Turističko informativni centar u Aljmašu, Svetište Gospe od Utočišta u Aljmašu i KZC “Milutin Milanković” u Dalju.\n“U januaru će ove promotivne turističke ture biti obogaćene sa četiri mesta u Srbiji i četiri mesta u Hrvatskoj, koja će biti opremljena specijalnim taktnim mapama, koje će na Brajevoj azbuci i glasovnim porukama, na četiri jezika, opisivati svih 58 mapiranih tačaka u Srbiji I Hrvatskoj, a koje su bitne za ovaj region sa obe strane granice”, objašnjava Saša Bošnjak, projektni menadžer Visitusa, za Grad Sombor.\nSaša Bošnjak, projektni menadžer Visitusa, za Grad Sombor\n“Prvo, imamo 50 obučenih turističkih radnika sa obe strane granice. Drugo, imamo 58 mapiranih tačaka, 30 u Srbiji i 28 u Hrvatskoj, koje trajno ostaju na turističkim mapama. Treće, oprema i pomagala koju smo, u okviru ovog projekta, nabavili za Saveze slepih i slabovidih, ostaje tim Savezima na korišćenje”, kaže Bošnjak.\nSličan SadržajInterreg IPA CBCslepi i slabovidiSomborturizmatzristička ponudaVisitus


Gužva na "Marakani" pred derbi | BN\nGužva na "Marakani" pred derbi\nU subotu od 19 časova na stadionu Partizana aktuelni prvak Srbije u fudbalu ugostiće Crvenu zvezdu, a karte za taj "večiti derbi" koji će po svoj prilici odlučiti ko će biti šampion počele su da se prodaju ovog ponedeljka i na Marakani.\nVeć od rane zore nekoliko stotina "delija" čekalo je u redu da se blagajne otvore, ne bi li, počev od 11 časova, došli do vrednog parčeta papira koji garantuje ulazak na fudbalski duel sa crno-belima.\nUlaznice se prodaju po 800 dinara za severnu tribinu, ista cena je i za "Partizanov jug", dok je 1.500, odnosno 2.000 dinara potrebno izdvojiti za bočne, odnosno centralne delove "istoka" i "zapada".\nNavijači Zvezde, čiji se broj uvećavao iz minuta u minut u iščekivanju otvaranja blagajna, u mogućnosti su i da nabave karte za poslednju proveru pred "večiti derbi": 200 dinara košta ulaz na severnu tribinu za prvenstveni duel sa niškim Radničkim, koji je zakazan za utorak od 18 časova. U istom, 25. kolu, u utorak od 16 časova Partizan će gostovati Napretku.\nNa tabeli Jelen Superlige Zvezda ima tri boda prednosti, kao i prednost jer jer dobila crno-bele u prvom ovosezonskom duelu.\nutorak, 31.08.2021 | 17:14\nRonaldo potpisao ugovor sa Mančester junajtedom


KOLIKO TRAJE DOBAR SEKS: Ne govore LJUDI isto kao i ŠTOPERICA! | Happy BSC portal\nKOLIKO TRAJE DOBAR SEKS: Ne govore LJUDI isto kao i ŠTOPERICA!\nSvašta se može stići za pet minuta: obariti jaje, poslušati dobru pesmu, nahraniti kosu regeneratorom... Ili imati seks. Zato jer, dokazano, u proseku seks ni ne traje duže. Ovaj iznenađujuće skroman rezultat iznedrilo je vrlo precizno merenje Instituta za muško zdravlje (Institut für Männergesundheit) u Hamburgu.\nNaravno da je izazvao brojne komentare ženske strane poput "Ako muškarac može samo tako kratko, meni bi to bio razlog za razvod... Moj može mnogo duže..." ili "5 minuta, zabavno... Meni se čini da cela stvar traje večno...". Čini se da je tema vruća, gotovo priziva preterivanje i podcenjivanje.\nNa vodećem je mestu Nigerija s 24 minute, a sledi Grčka (22 minute). Francuska, poznata kao zemlja dobrih ljubavnika sa 15 minuta je na pretposljednjem mestu.\nNjihovo istraživanje ipak ne otkriva jesu li svi govorili istinu ili su lažljivi hvalisavci jer rezultati se ni približno ne poklapaju s naučno dokazanim.


5 DANA do EHFFINAL4 u BUDIMPEŠTI: Peta i poslednja šansa za Vardar – Balkan-Handball.com\nHome / Ženski rukomet / 5 DANA do EHFFINAL4 u BUDIMPEŠTI: Peta i poslednja šansa za Vardar\n5 DANA do EHFFINAL4 u BUDIMPEŠTI: Peta i poslednja šansa za Vardar\nPoslednja izmena: 07/05/2018\nSitno se broji do početka finalnog turnira ženske Lige šampiona u Budimpešti. Glavni grad Madjarske ugostiće za pet dana najbolje evropske ekipe tokom najvažnijeg vikenda za ženski klupski rukomet. Spektakl kreće u subotu kada u prvom polufinalu na teren izlaze Djer i Bukurešt. Drugi termin je rezervisan za Vardar i Rostov.\nPeti i ujedno poslednji put Vardar će krenuti put Budimpešte sa ambicijama da osvoji pehar jer naredne sezone u Skoplju, kao ni u Beogradu, Zagrebu ili Sarajevu neće živeti ni trenirati vrhunske rukometašice.\nVardar je jedini tim koji je upisao učešće na svakom finalnom turniru, i do sada ima skor od tri bronze i jednim srebrom posle prošlogodišnjeg nesrećno izgubljenog finala od Đera. Đer je najuspešniji sa dve titule pobednika Lige šampiona (dve na F4 i jedna od ranije), dok i Bukurešt ima jednu. Rostov je jedini debitant u velikoj četvorci.\nU dosadašnjem toku Lige šampiona, statistika kaže da je Vardar imao najbolji napad sa 418 golova, a Rostov najslabiji sa 384.\nNajmanje golova primila je Đerova odbrana, 319, dok je Bukurešt opet tu najslabiji sa 339.\nVardar je u sezoni pretrpeo samo jedan poraz i to na gostovanju Mecu, dok je Bukurešt poražen 4 puta. Đer i Rostov izgubili su po dva meča. Vardarove protivnice poražene su od Đera i Mitjilanda, dok je Đer izgubio upravo od Bukurešta i Rostova.\nKATARINA BULATOVIĆ REKORDERKA NA F4\nLevoruka Kragujevčanka ima osvojene četiri Lige šampiona sa tri različita kluba (Budućnost 2x, Djer 1x i Slagelse 1X), dok po tri naslova prvaka imaju Anita Gorbic i Eduarda Amorim sa Đerom. Dva puta su titule osvajale Majda Mehmedović i Dragana Cvijić.\n1994 Hypo Niederösterreich AUT\n1995 Hypo Niederösterreich AUT\n1996 Podravka Koprivnica CRO\n1997 Mar El Osito L´Eliana Valencia ESP\n1998 Hypo Niederösterreich AUT\n1999 Dunaferr SE HUN\n2000 Hypo Niederösterreich AUT\n2001 RK Krim Neutro Roberts SLO\n2002 Kometal D.P. Skopje MKD\n2003 Krim ETA Kotex Ljubljana SLO\n2004 Slagelse FH DEN\n2005 Slagelse FH DEN\n2006 Viborg A/S DEN\n2007 Slagelse FH DEN\n2008 Zvezda Zvenigorod RUS\n2009 Viborg A/S DEN\n2010 Viborg A/S DEN\n2011 Larvik HK NOR\n2012 Buducnost Podgorica MNE\n2013 Gyõri Audi ETO KC HUN\n2014 Gyõri Audi ETO KC HUN\n2015 Buducnost MNE\n2016 CSM Bucurest ROU\n2017 Gyõri Audi ETO KC HUN\nEHF FINAL4, BUDIMPEŠTA 2018, Papp László Sportaréna\n12 Maj, polufinalni mečevi:\n15:15 h: CSM Bucuresti vs Győri Audi ETO KC\n18:00 h: Rostov-Don vs HC Vardar\n15:15 h: meč za bronzu\n18:00 h: finale\n← Prethodni članak Stoiljković i Pop Lazić osvojile Kup Francuske\nNaredni članak → Pet Crnogorki, četiri Slovenke i Sara Ristovska u izboru za najbolju mladu rukometašicu sezone


KONGRES ZAVRŠIO ISTRAGU: Nije bilo zavjere Rusije i Trampa - GlobalCir\n27.1. DAN SJEĆANJA NA HOLOKAUST! Odlazak svjedoka genocida: 900 osoba koje su preživjele Holokaust umrlo je od Covida-19 u Izraelu 2020. godine! - 44 minutos ago\nRabin Džoa Bajdena o povezanosti novog američkog predsjednika sa Židovima, njihovim liderima i Izraelom - como 1 hora ago\nUSA DOBILE NOVOG DRŽAVNOG SEKRETARA! Senat potvrdio imenovanje Antonyja Blinkena! - 2 horas ago\nBALKAN SE TRESE: Novi potres pogodio Albaniju! - 4 horas ago\nMoskva poziva Bajdena da učini prvi korak za povratak iranskom nuklearnom sporazumu - 4 horas ago\nKomitet Predstavničkog doma SAD za obavještajne poslove nije našao dokaze o zavjeri Moskve i predizbornog štaba Donalda Trampa tokom predsjedničkih izbora 2016. godine, navodi se u objavljenom dokumentu nakon usvajanja izvještaja o rezultatima istrage o miješanju Rusije u predsjedničke izbore.\n„Komitet ne smatra da su sastanci Trampovih predstavnika, uključujući Džefa Sešnsa, i zvaničnih predstavnika ruskih vlasti, među kojima je i ambasador (Sergej) Kisljak, dokaz zavjere, koordinacije ili konspiracije sa Vladom Rusije“, navodi se u zaključcima izveštaja.\nU dokumentu se navodi da tokom sastanka Donalda Trampa Mlađeg, Džerada Kušnera, zeta američkog predsjednika, i šefa Trampovog predizbornog štaba Pola Manaforta sa ruskom pravnicom Natalijom Veseljnickom predstavnici Trampa nisu dobili kompromitujući materijal o predsjedničkoj kandidatkinji Demokratske partije Hilari Klinton.\n„Kratak sastanak“ Trampa Mlađeg uoči izbora sa predstavnikom ruskih vlasti takođe nije bio posvećen izborima u SAD, navode autori izvještaja.\nBijela kuća je saopštila da je predsjednik SAD Donald Tramp spreman da dâ izjavu u okviru istrage o miješanju Rusije u američke predsjedničke izbore.\nIstragu o miješanju Rusije u američke izbore i navodnim vezama Trampa sa Rusijom, koje negiraju i u Bijeloj kući i u Kremlju, vode nezavisni specijalni tužilac Robert Miler i Kongres SAD-a. Optužbe o ruskom miješanju u američke izbore portparol predsjednika Rusije Dmitrij Peskov nazvao je apsolutnom izmišljotinom.\nAKO SE PO JUTRU DAN POZNAJE… Bivši obavještajci, DIF-ovci i komedijaši obećali ‘narodu pravdu’


SVET KOMPJUTERA - LAKI PINGVINI - digiKam 0.9.0\nPasionirani kolekcionari fotografija, fotografi amateri i profesionalci i svi drugi ljubitelji fotografije, ovaj članak je namenjen vama. digiKam je alat za upravljanje digitalnim fotografijama i albumima za KDE okruženje. Zaokružuje ciklus rada sa fotografijama, od uvoza i obrade, preko organizovanja kolekcija i označavanja, do pretraživanja i objavljivanja. Da ne bi delovalo da je svašta nabacano na gomilu, zavirićemo ispod haube da vidimo šta nam to novo donosi i nudi digiKam.\nProgramom dominira očekivano intuitivan interfejs nalik drugim foto-organajzerima, podeljen na tri fleksibilna horizontalna dela. Na levoj strani je extended sidebar na kojem se može izabrati način sortiranja, tj. prikaza grupisanih fotografija, i to po definisanim albumima, po datumu fotografisanja, po zadatim tagovima ili prema posebnim kriterijumima pretrage (kombinovanje više uslova). Središnji deo je rezervisan za umanjeni prikaz fotografija i video-datoteka iz albuma odabranog u levom panelu odnosno uvećani prikaz izabrane fotografije. Na desnoj strani je još jedan extended sidebar sa raznim informacijama o izabranoj datoteci, i to sa sistemskim osobinama datoteke (veličina datoteke, datum kreiranja i izmene, dimenzije fotografije), metainformacijama (EXIF, Makernote, IPTC i GPS), kolornim histogramom i ICC profilom, postavljenim komentarima, ocenjivanjem i određivanjem oznake (taga) i filterom fotografija u izabranom albumu na osnovu izabranih tagova (mikroakcija nalik onoj u levom sidebaru).\nDakle, s leve na desnu stranu odrađena je klasifikacija „uknjiženog” materijala od makro do mikro nivoa.\nKako se oslanja na gPhoto2 sistem za rad sa digitalnim aparatima, digiKam omogućava direktan uvoz fotografija preko PTP (Picture Transfer Protocol) i USB Mass Storage režima sa preko 700 različitih modela digitalnih aparata. Podržava serijsku i USB vezu, a zahvaljujući servisima HAL i KDE, omogućava automatsko prepoznavanje priključenog digitalnog aparata. Preko intuitivnog dijaloga za uvoz omogućava pregled, izbor, preuzimanje i brisanje fotografija sa medijuma (digitalnog aparata, flash kartice, USB sticka, CD/DVD, hard diska itd.). Zahvaljujući SANE interfejsu, omogućen je i uvoz materijala direktno sa skenera, kao i pravljenje snimaka ekrana radnog okruženja. U albume se, pored fotografija, mogu uvoziti i direktorijumi sa slikama koji se već nalaze na disku (wallpaper, clipart i slični), kao i video-datoteke u AVI formatu. Ako se za video-datoteke ne prikaže thumbnail, to je zato što digiKam za generisanje video thumbnailova koristi isti videothumbnail engine kao i Konqueror (gde u tom slučaju takođe nema thumbnaila za video-datoteke) pa je potrebno instalirati kdemultimedia-extras-nonfree paket kako bi se ovaj problem rešio. Dakle, digiKam nije ograničen samo na fotografije već omogućava rad sa kompletnim dijapazonom digitalnih slika i video-materijala.\nOno što digiKam posebno ističe jeste funkcija organizacije fotografija kojom je omogućeno smeštanje tagova, komentara i drugih metainformacija o slikama i albumima u posebnu bazu podataka, tako da se materijal iz digiKam zbirke na lak i brz način može pretraživati, pregledati i sortirati. Svakoj datoteci u kolekciji može se dodeliti proizvoljan broj tagova, zadati komentar, a ukoliko format datoteke to dozvoljava, i definisati željena metainformacija (u okviru EXIF i IPTC zaglavlja). Sada je pored zadavanja IPTC podataka moguće postavljanje i izmena EXIF podataka, što će svaki profesionalni fotograf umeti da iskoristi. Ono što je autora članka posebno zabavilo jeste ugrađeni sistem dodele GPS koordinata mesta na kojem je fotografija napravljena preko sinhronizacije sa GPX datotekama (koje se mogu napraviti raznim GPS alatkama), ručnim unosom koordinata ili korišćenjem ugrađenog Google Map interfejsa (dovoljno je zumirati mesto na planeti gde je fotografija napravljena, kliknuti na željenu tačku i pritisnuti ’Enter’). Od tog trenutka, kad god se fotografija izabere u GPS kartici, u desnom panelu se na mapi sveta prikazuje mesto na kojem je ona napravljena.\nNapredna pretraga fotografija po kriterijumima podseća na upite bazi podataka, a svaka obavljena pretraga može da se sačuva kako bi se kasnije na lak i brz način pristupilo fotografijama koje su rezultat ranije pretrage.\nZanimljiva mogućnost programa je pronalaženje sličnih fotografija na osnovu svojevrsnog „otiska”, što omogućava vizuelno, a ne elektronsko upoređivanje fotografija, tako da slike ne moraju biti istih dimenzija da bi ih digiKam prepoznao kao identične ili čak slične.\nU digiKam je ugrađen napredni pregledač i uređivač digitalnih slika ShowFoto. Ovo korisniku omogućava jednostavnu obradu fotografija (slobodno i proporcionalno opkrajanje, promena veličine, rotiranje, izvrtanje, korekcija boja), a takođe preko KIPI sistema plug-inova omogućava dodatnih tridesetak mogućnosti, uključujući filtere za korekciju slike, primenu atističkih efekata, izobličavanje, dodavanje okvira i teksta na slike. Svakako najkorisniji set funkcija smešten je u meniju Fix i namenjen je poboljšavanju kvaliteta slike, od jednostavnog štelovanja osvetljenosti, kontrasta i odnosa boja, do naprednih funkcija za uklanjanje efekta crvenih očiju, mrtvih piksela, popravljanje oštećenih delova fotografije i drugo. Vredne pažnje su i opcije automatske korekcije (normalize, equalize, auto levels i stretch contrast) koje jednim klikom miša poboljšavaju izgled slike.\nVećina filtera ima i preliminarni prikaz primene efekta na izabrani deo slike i primenjuju se prilično brzo.\nRanije pomenuti sistem dodataka KIPI omogućava i paketsku (batch) obradu fotografija, pa čak i celih direktorijuma, pomoću nekoliko klikova mišem. Izabranim slikama se tako može menjati veličina, mogu se konvertovati u različite formate, podešavati atributi (osvetljenost, kontrast, odnos boja i slično), pa čak i primenjivati različiti filteri i efekti.\nPregled, razmena i izvoz\nOrganizovani albumi mogu da se pregledaju funkcijom slideshow. Ako vam organizovana galerija na vašem računaru nije dovoljna i poželite da najzanimljivije primerke iz svoje kolekcije objavite na Internetu, zahvaljujući digiKamu neće vam biti potreban poseban alat ili mukotrpno ručno kliktanje na Web interfejsima sistema za online galerije. digiKam pruža podršku za Flickr i Gallery (1 i 2) sisteme, pa uz nekoliko klikova mišem izabrane fotografije bivaju publikovane u ličnoj online galeriji. Pre samog slanja na Flickr i Gallery, digiKam može da smanji slike za upload na željene dimenzije tako da se vreme potrebno za publikovanje znatno skraćuje.\nZa one koji nemaju mogućnosti ili znanja o pomenutim sistemima galerija, digiKam omogućava pravljenje HTML galerija na jednostavan način. Zanimljiva je mogućnost pravljenja kalendara za željenu godinu sa izabranim fotografijama kao motivima za svaki mesec, kao i pravljenje MPEG videa od izabranih fotografija. Naravno, smeštanje fotografija iz kolekcije na CD/DVD je takođe jedna od mogućnosti, kao i slanje fotografija e-poštom iz samog programa. Na posletku, uz kvalitetan foto-štampač možete da pripremite i odštampate željene slike i staru dobru klasičnu fotografiju poklonite baki i deki. Svaka fotografija se na lak način može postaviti kao pozadinska slika za desktop.\nU odnosu na prethodnu stabilnu verziju 0.8.2, verzija 0.9.0 donosi mogućnost postavljanja komentara i tagova za albume i podalbume, tagovi, ocene, komentari, identifikacija fotografa i copyright se smeštaju u EXIF i IPTC metapodatke ugrađene u slike, dok se komentari na JPEG slike takođe smeštaju i u JFIF deo datoteke, pa sve pažljivo postavljene informacije o fotografiji ostaju dostupne i kada se fotografija prenese na drugi računar. Metapodaci iz novih fotografija se automatski preuzimaju i smeštaju u SQLite bazu podataka. Bolja podrška za RAW format obezbeđena je zahvaljujući ugrađenom dcraw 8.41, što omogućava dekodiranje preko 200 vlasničkih formata datoteka, pri čemu se identifikacija fotografa, datum prenosa i copyright automatski ugrađuju u EXIF pri prenosu. Uređivač slika i filteri podržavaju 16-bitnu paletu boja (za RAW, TIFF, PNG i PNM formate). Omogućeno je upravljanje bojama pomoću ICC kolornih profila.\nZa potpunu funkcionalnost svih pomenutih dodataka, kao i onih koje nismo pomenuli jer bi se ovaj pregled produžio na više strana, potrebni su i paketi libkipi, kipi-plugins i digikamimageplugins (13,4 MB u RPM odnosno 23,5 MB na HD), ali se oni automatski instaliraju pri instalaciji digiKama preko sistemskog menadžera paketa vaše distribucije.\ndigiKam 0.9.0 je razlog više da amateri i profi fotografi više ne maštaju o naprednoj organizaciji svojih kolekcija fotografija kao o kiselom grožđu jer upravo ovaj alat zaokružuje rad sa fotografijama na GNU/Linuxu.\n6,7 MB RPM, 15 MB na HD\nwww .digikam .org


17.05.2013. / 10:23\nSARAJEVO, Direktor Generalnog direktorata EU za proširenje Stefano Sanino uputio je pismo predsjedavajućem Savjeta ministara BiH Vjekoslavu Bevandi u kojem traži da BiH praktično “kapitulira” u pregovorima o dodatnom protokolu na Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju, piše današnje “Oslobođenje”.\n25.02.2013. / 7:10\nSARAJEVO, Generalni direktor Direkcije za proširenje EU Stefano Sanino sutra stiže u trodnevnu posjetu BiH tokom koje će razgovarati sa zvaničnicima BiH, Republike Srpske, Federacije BiH, te političkim liderima o pitanjima u vezi sa programom EU.\n07.11.2012. / 14:06\nBANJALUKA, Ministar industrije, energetike i rudarstva Republike Srpske Željko Kovačević potvrdio je da će 13. novembra u Briselu biti održan sastanak sa generalnim direktorom Direkcije za proširenje EU Stefanom Saninom, na kojem će biti riječi o radu “Elektroprenosa BiH”.


70 godina istorije – sposobnost prilagođavanja: Od modela SEAT 600 do proizvodnje respiratora | Automoto Show TV emisija sa poznatima\nNaslovna INFO 70 godina istorije – sposobnost prilagođavanja: Od modela SEAT 600 do proizvodnje...\n70 godina istorije – sposobnost prilagođavanja: Od modela SEAT 600 do proizvodnje respiratora\n“Tokom svoje 70-godišnje istorija marka SEAT se menjala i se uspešno suočavala sa izazovima koji su joj se isprečili na putu. Nju nadahnjuje moć prilagođavanja zbog koje je marka SEAT iz automobilskog proizvođača izrasla u tehnološki i industrijski napredno preduzeće”.\nEvolucija marke SEAT tokom proteklih 70 godina bila je eksponencijalna, od dizajna automobila preko proizvodnje sve do njejog obima izvoza. Danas se za tri minuta proizvede jednak broj vozila za koji je ranije bio potreban ceo radni dan, a u poređenju sa dvogodišnjim čekanjem na isporuku modela SEAT 600 tokom 1950-ih, danas automobil u sklopu usluge “Fast Lane” možete kupiti za 10 minuta u 5 klikova mišem i dobiti ga za manje od 21 dan.\nPuno više od proizvođača automobila – preduzeće za tehnologiju mobilnosti\nUz promet od 11,157 milijardi evra u 2019. godini, pri čemu su izvoz kako vozila tako i komponenti činili 81 % prometa (9,041 milijarda evra), marka SEAT vodeći je španski industrijski izvoznik. Takođe, danas je SEAT Martorell fabrika koja proizvodi najviše automobila u Španiji. Pri tome je potrebno spomenuti da je marka SEAT u 2019. godini namenila 1,259 milijardi evra za ulaganja u troškove istraživanja i razvoja, od čega je 27 milijuna evra bilo direktno uloženo u inicijative održivosti za objekte u Martorellu sa ciljem smanjenja emisija CO2, a što bi trebalo, zahvaljujući ambicioznoj ekološkoj strategiji, do 2030. godine postići da fabrika postane “zero carbon footprint”.\nPR saopštenje – SEAT\nPrethodni tekstŠkoda Kamiq Scoutline\nSledeći tekstHonda motocikli akcijska ponuda


u 25.09.2013. 13:38 (1074 pregleda)\nMrtvi kao politički kapital, koriste se od vajkada ; dakle nije to izum nove ere. Apostoli su smrt Isusa eksploatisali i ostavili plejadi rukopoloženih da je i danas eksploatišu. Interesantna je strategija u vezi načina eksploatacije imena pokojnika. Zoran nije bio omiljen za života kod ljudi-masa! To postaje nakon atentata, a posebnu prihvatljivost kod masa dobija političkom, rekao bih, zloupotrebom njegove smrti.\n« politički tenis : đido i reciklirani šešeljevac\n......................... ......................... ........ »\nŠta ,zamenili ime ulice Vojvode Mišića Kad se to u Obrenovcu desilo zadnje vreme došlo.\n"dovukla mnogo šljama termoelektrana" ...eto vidiš pored tolike struje , oni žive u mraku ...još ako počnu da vezuju koze za lustere ( kao otoičke - posle onih ratova , kad kao poraženi uzeše kuće pobednika kao ratni plen - koji im dadoše karađorđevići a posle njih brozovci ) , biće belaja , izginuće od jelektrona ka žuti mravi...presešće im kozije mleko i elektrifikacija...\nAli nikako ne moze biti posten onaj ko zivi od tudjeg rada. Moze biti snalazljiv, sposoban, namazan, ufuran, uigran, prodat. Nikako posten.\nJel zlatar? Farmer? Obucar? Proizvodjac? $)@&(*$^_*&$^_#*\nZloupotreba značajnih javnih ličnosti iz prošlosti u manipulativne političke svrhe , nije novina u svetu ; samo je novina vulgarizacija i prostakluk u toj zloupotrebi ; koja je do minantno svojstvena našoj političkoj i intelektualnoj eliti . Ne treba se čuditi zbog ovoga recikliranim radikalima , ratno profiterskim patriotama , kozarskim akademcima , pa ni crkvenim velikodostojnicima koji dele sveto ordenje ubicama , prevarantima , pedofilima i silovateljima ! Treba se čuditi viševekovnoj izdržljivosti stanovništva , koje sve to strpljivo trpi , pa povrh toga i primorava na sve načine , rođeno i nerođeno potomstvo , da u ime srpštine trpi i ono va vjeke vjekova - amin = tako treba ! A razum nalaže da ne treba i da nije čovečno sve trpeti i potomstvo rođeno i nerođeno osuđivati na trpnju i zlopaćenje !


584 modela je trenutno online modeli su pronađeni\nDragi Guest882889 Nažalost, nemate modela u Vašoj listi prijatelja. Sugerišemo da se upoznate I sprijateljite sa nekim. Kompletna lista naših modela se može naći na na naslovnoj strani.


Keri: SAD ne žele sukob s Rusijom oko Snoudena\nAmerički državni sekretar Džon Keri (John Kerry) izjavio je danas da SAD ne žele da se sukobljavaju s Rusijom, gde se navodno krije Amerikanac Edvard Snouden koji je medijima prosledio detalje o američkim programima praćenja komunikacija.\nKeri je na konferenciji za novinare u Saudijskoj Arabiji rekao da je istina da SAD nemaju sporazum s Rusijom o ekstradiciji, ali i pozvao Moskvu da poštuje uobičajenu pravnu praksu između zemalja kada je reč o beguncima.\nRuski ministar spoljnih poslova Sergej Lavrov ranije danas je otvoreno odbacio zahtev SAD u vezi sa Snoudenom, navodeći da on nije prešao granicu Rusije.\nPrema navodima ruskih medija, ne zna se gde je Snouden. On je prekjuče doleteo na moskovski aerodrom Šeremetjevo, odakle je prema neimenovanim izvorima iz ruskih specijalnih službi trebalo da odleti najpre na Kubu, a potom u Ekvador.\nMediji su izvestili da Snouden juče nije bio u avionu Aeroflota koji je odleteo na Kubu, a izvori u specijalnim službama su naveli da ima pravo da bude u tranzitnoj zoni aerodroma koliko želi.\nLavrov je rekao da Rusija nema nikakve veze s njim, niti njegovom kretanju po svetu.


Vojska Srbije nije prijetnja, niti namjerava nekog da napadne - Glas Srpske\nSrna 19.01.2022 14:45\nBEOGRAD - Vojska Srbije nije prijetnja bilo kome, niti namjerava da nekoga napadne, izjavio je danas ministar odbrane Nebojša Stefanović.\nStefanović je to rekao poslije sastanka u Beogradu, na kojem je predsjednik Srbije Aleksandar Vučić prisustvovao referisanju o rezultatima analize stanja, operativnih i funkcionalnih sposobnosti Vojske Srbije za 2021. godinu.\nOn je istakao da Srbija nije pretnja nikome, naoružava se da bi bila spremna da se odbrani, investira u defanzivno, odbrambeno oružje, jer želimo da zemlju u potpunosti zaštiti od bilo kakve vrste prijetnji.\n"Ne znam zašto to bilo koga uzbuđuje i smatra se pogrešnim, pošto vidim da se drugi naoružavaju, ne samo u regionu", rekao je Stefanović na konferenciji za novinare u Beogradu.\nOn je dodao da i druge zemlje u okruženju povećavaju svoj vojni budžet i nabavljaju oklopne transportere i vojne avione, napomenuvši da je Hrvatska nabavila borbene avione "rafale" za milijardu evra, odnosno lovce bombardere, zapitavši gdje to planira da dejstvuje njima budući da je članica i NATO-a i EU.\nStefanović je rekao da se očekuje u narednim mjesecima nastavak snaženja Vojske Srbije novim naoružanjem i opremom, između ostalog i iz domaće namjenske industrije, kao što su oklopni transporteri, haubice, višecjevnui bacači raketa.\nGovoreći o Kosovu i Metohiji i saradnji sa Kforom, načelnik Generalštaba vojske Srbije general Milan Mojsilović je rekao da se saradnja odvija kontinuirano u skladu sa poptisanim sporazumima, te da je za Srbiju Kfor ključni nosilac bezbjednosit na Kosovu i Metohiji.\nOn je dodao da Vojska Srbije insistira da odnos Kfora prema drugim strukturama bezbjednosti na Kosovu i Metohiji /koje Srbija ne priznaje/ bude nepristrasan i u duhu sa potpisanim sporazumima, te pomenuo prištinske takozvane Kosovske snage bezbjednosti.\nMojsilović je ukazao da se dešava da se te snage angažuju i da prelaze na sjever Kosova i Metohije i bez znanja i odobrenja komandanta Kfora, zbog čega je duž administrativni linije bila razmještena i Vojska Srbije.


Golden Tulip Brasília Alvorada Brasilia, hotel null. Ograničeno trajanje ponude!\nSHTN Trecho 1, Conjunto 1B, Blocos A e B, 70800-200\nPogledajte više fotografija Proverite cene i raspoloživost za Golden Tulip Brasília Alvorada: Datum dolaska :\nGolden Tulip Brasília Alvorada - Opis\nGolden Tulip BrasíliaNastavak\nAlvorada ima 448 soba/e/u, čiji se široki spektar kreće od soba tipa Standard One King do soba tipa Room, a najniža cena je 16 562 dinar - Srbija . Na 22 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici SHTN Trecho 1, Conjunto 1B, Blocos A e B sa pozicijom istok za grad Brasilia, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nekoliko dana ili planirate duži boravak.U hotelu Golden Tulip Brasília Alvorada pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel kategorije četiri zvezdice za grad Brasilia: Restoran, Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Teniski teren, Novine, Poslovni centar, Perionica, Besplatan parking, Klimatizovano. Stil ovog hotela je Luksuzan.Uživajte u pogodnostima koje ovaj hotel pruža, kao što je na primer sauna. U njemu postoji brza internet konekcija.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: vrt.Pripada hotelskom lancu Golden Tulip Hotels.Korisne informacije:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju besplatan parking.\nGolden Tulip Brasília Alvorada tip(ovi):\nGolden Tulip Brasília Alvorada sadržaji i usluge\nNa 22 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Shtn Trecho 01 – Lote 1B Blocos A E B, a pozicija mu je istok za grad Brasilia. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grad\nSa kapacitetom od 395 soba/e svih kategorija (od soba tipa Standard with King bed do soba tipa Room), Royal Tulip Brasília Alvorada nudi cene koje se kreću od 19 858 dinar - Srbija .Nalazi se u ulici 290 m -\nPozicija ovog hotela je istok za grad Brasilia, a nalazi se u ulici SHTN Trecho 1 Conjunto 1, na samo 22 minuta kolima od centra grada.Stil ovog hotela kategorije četiri zvezdice je Luksuzan za grad B\nStil hotela Sefa Residence Lake Side je Porodičan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n.a.. Na 22 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici SHTN Trecho 01, Lt 02, Bl G sa pozicijom 425 m -\nSa kapacitetom od 107 soba/e svih kategorija (od soba tipa Room do soba tipa Room), Nobile Lakeside Convention & Resort nudi cene koje se kreću od 16 055 dinar - Srbija .Na 21 minuta kolima udaljenost\nStil hotela Bay Park Hotel Resort je Luksuzan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Restoran, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Poslovni centar, Perionica, Besplatan parking, Klimatizovano. Pozicija\nPozicija ovog hotela je istok za grad Brasilia, a nalazi se u ulici Setor Hoteleiro Norte, quadra 1, Area Especial A, Bloco B, na samo 10 minuta kolima od centra grada.Stil ovog hotela kategorije četi\nPozicija ovog hotela je istok za grad Brasilia, a nalazi se u ulici SHN Quadra 2, Bloco A, na samo 10 minuta kolima od centra grada.Stil hotela Manhattan Plaza je Luksuzan, a pruža pun komfor i usluge\nProverite cene i raspoloživost za Golden Tulip Brasília Alvorada: Datum dolaska :


Informator 11/2020 - ELEKTRONSKA IZDANJA ČASOPISA INFORMATOR I PDV\nDatum izdanja: 12/04/2020\nII. PROPISI KOJI SU DONETI ZA VREME TRAJANJA VANREDNOG STANJA (nastavak teme iz “Informator”-a broj 10/2020)\nUredba o postupku za izdavanje dužničkih hartija od vrednosti (“Sl. glasnik RS”, br. 54/20)\nUredba o uslovima i kriterijumima usklađenosti državne pomoći radi otklanjanja ozbiljnog poremećaja u privredi prouzrokovanog epidemijom zarazne bolesti COVID-19 (“Sl. glasnik RS”, br. 54/20)\nUredba o uslovima i kriterijumima usklađenosti državne pomoći radi otklanjanja štetnih posledica prouzrokovanih epidemijom zarazne bolesti COVID-19 (“Sl. glasnik RS”, br. 54/20)\nUredba o utvrđivanju Programa finansijske podrške privrednim subjektima za održavanje likvidnosti i obrtna sredstva u otežanim ekonomskim uslovima usled pandemije COVID-19 izazvane virusom SARS-CoV-2 (“Sl. glasnik RS”, br. 54/20)\nUredba o pomeranju roka za podnošenje tromesečnih izveštaja o realizaciji godišnjeg, odnosno trogodišnjeg programa poslovanja za vreme vanrednog stanja nastalog usled bolesti COVID-19 izazvane virusom SARS-CoV-2 (“Sl. glasnik RS”, br. 54/20)\nUredba o organizovanju rada ustanova socijalne zaštite za smeštaj korisnika i organizacija socijalne zaštite za pružanje usluge domskog smeštaja za vreme vanrednog stanja (“Sl. glasnik RS”, br. 54/20)\nUredba o dopunama Uredbe o merama za vreme vanrednog stanja (“Sl. glasnik RS”, br. 53/20)\nUredba o ulaganju za vreme vanrednog stanja deviznih sredstava kojima upravlja Agencija za osiguranje depozita (“Sl. glasnik RS”, br. 42/20)\nUredba o načinu učešća optuženog na glavnom pretresu u krivičnom postupku koji se održava za vreme vanrednog stanja proglašenog 15. marta 2020. godine (“Sl. glasnik RS”, br. 49/20)\nUredba o dodatnom zaduživanju za vreme vanrednog stanja nastalog usled bolesti COVID-19 izazvane virusom SARS-CoV-2 uzimanjem kredita, emitovanjem državnih hartija od vrednosti na domaćem i međunarodnom finansijskom tržištu i davanjem garancija Republike Srbije (“Sl. gl. RS”, br. 52/20)\nOdluka o ograničenju organizovanja igara na sreću (“Sl. glasnik RS”, br. 49/20)\nOdluka o uslovima za izuzimanje od plaćanja carinskih dažbina za određenu robu (“Sl. glasnik RS”, br. 48/20)\nOdluka o važenju dozvole za rad izdate strancu za vreme vanrednog stanja (“Sl. glasnik RS”, br. 43/20)\nOdluka o isticanju državne zastave Republike Srbije na pola koplja odnosno jarbola (“Sl. glasnik RS”, br. 49/20)\nOdluke o otvaranju privremenih objekata za smeštaj i lečenje lica obolelih od zarazne bolesti COVID-19 izazvane virusom SARS-CoV-2 – “Beogradski sajam”, “Novosadski sajam” i “Hala Čair”\nOdluka o naknadama u platnom prometu kod uplata i prenosa novčanih sredstava radi prijema donacija u borbi protiv epidemije bolesti COVID-19 (“Sl. glasnik RS”, br. 42/20)\nOdluka o obrazovanju Koordinacionog tela za sprovođenje programa ekonomskih mera za smanjivanje negativnih efekata prouzrokovanih pandemijom zarazne bolesti COVID-19 i podršku privredi Republike Srbije (“Sl. glasnik RS”, br. 52/20)\nOdluka o privremenoj zabrani izvoza osnovnih proizvoda bitnih za stanovništvo (“Sl. glasnik RS”, br. 54/20)\nUputstvo o načinu i mestu sprovođenja pojačanog zdravstvenog nadzora u objektima za zdravstveno siguran smeštaj (“Sl. glasnik RS”, br. 43/20)\nZaključak (Vlade 05 broj 53-2926/2020, o uspostavljanju Informacionog sistema COVID-19) – “Sl. glasnik RS”, br. 50/20\nIII. OBJAVLJENA JE UREDBA KOJA PREDSTAVLJA PRAVNI OKVIR ZA SPROVOĐENJE EKONOMSKIH MERA RADI UBLAŽAVANJA NEGATIVNIH EFEKATA BOLESTI COVID-19 – ZA PRIVREDNE SUBJEKTE U PRIVATNOM SEKTORU\n– Lica koja mogu da koriste fiskalne pogodnosti i direktna davanja u skladu sa Uredbom\n– Uslovi za korišćenje fiskalnih pogodnosti i direktnih davanja propisanih Uredbom\nFiskalna pogodnost – odlaganje plaćanja poreza i doprinosa\nFiskalna pogodnost – odlaganje plaćanja akontacija poreza na dobit\nFiskalna pogodnost – odlaganje plaćanja poreza na prihode od samostalne delatnosti\nFiskalna pogodnost – odlaganje plaćanja poreza i doprinosa.\nIV. ZAKLJUČAK – PREPORUKA ZA ISPLATU 100% NAKNADE ZARADE ZA ZAPOSLENE KOJI SU ODSUTNI SA RADA ZBOG POTVRĐENE ZARAZE COVID-19 ILI ZBOG MERE IZOLACIJE I SAMOIZOLACIJE\nV. UREDBA O DODATKU OD 10% NA OSNOVNU PLATU ZAPOSLENIH U ZDRAVSTVU I ODREĐENIH ZAPOSLENIH KOJI OBAVLJAJU POSLOVE U OBLASTI ZDRAVLJA – POČEV OD PLATE ZA APRIL 2020. GODINE\nIX. ZAKLJUČAK – PREPOPUKA VLADE O NAČINU KORIŠĆENJA NEISKORIŠĆENOG GODIŠNJEG ODMORA ZA 2019. GODINU U USLOVIMA VANREDNOG STANJA\nXI. IZMENE U PROCEDURI ZA UPUĆIVANJE ZAPOSLENIH NA PLAĆENO ODSUSTVO (tzv. “PRINUDNI ODMOR”) DUŽE OD 45 RADNIH DANA ZA VREME VANREDNOG STANJA\nFiskalne olakšice za poslodavca – novoosnovano privredno društvo koje obavlja inovacionu delatnost\n/za zarade osnivača isplaćene u periodu od 36 meseci od dana osnivanja društva – primena od 1.03.2020. godine/\n/za zarade isplaćene zaključno sa 31.12.2022. – primena od 1.01.2020. godine/


O ishrani i zdravlju - Zdrava Hrana - Results from #40\nSušene namirnice su zdraviji izbor od kuvanih i zamrznutih proizvoda, ali se ipak treba obavestiti o tome gde su i kako sušene, da li su bile gajene konvencionalno ili organski, koliko dugo stoje. Moramo, takođe, znati i da one imaju znatno više kalorija od svežih!\nU poslednje vreme žuti (smeđi) šećer je sve traženiji jer se smatra zdravijim nego beli, koji spada u ozloglašenu grupu „belih smrti“: beli šećer, belo brašno, so, mast. Žuti šećer je trostruko skuplji od belog, a da li je i toliko zdraviji?\nPrepoznavanje osetljivosti na gluten, kao i njene moguće posledice, celijakije, nije lako, pogotovo u ranoj fazi, ako se ignorišu neki od simptoma. Medicinski testovi umeju često da pogreše.\nOvo zelenolisnato povrće koje se gaji širom Mediterana sadrži veoma malo kalorija i masti, a dosta biljnih vlakana, pa je odlična za ishranu koja ima za cilj kontrolu holesterola i telesne težine.\nSmanjite gasove u organima za varenje\nKus kus je lomljeno zrno intergralne pšenice veoma popularno u orijentalnoj kuhinji. Koristi se kao dodatak raznim jelima od povrća, a priprema se i kao posebno samostalno jelo istog naziva...\nZova efikasnija od vakcina protiv gripa\nSve dobrobiti bundevinog semena\nBroj posetilaca na sajtu: 269\nSajt poslednji put ažuriran: 18.01.2020 @ 13:16.


FBiH briše riječ "Bosanski" sa saobraćajnih znakova koji vode u opštine RS\nSARAJEVO – Sa saobraćajnih znakova za vođenje saobraćaja u Federaciji BiH prema mjestima Bosanski Brod, Bosanski Šamac, Bosanski Novi, Bosanska Dubica i Bosanska Gradiška biće izabrisana riječ "Bosanski", potvrđeno je iz Javnog preduzeća “Ceste Federacije BiH”.\nPoslanica SNSD-a u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH Dušanka Majkić nedavno se na sjednici najvišeg organa državne zakonodavne vlasti pobunila zbog toga što se u FBiH nazivima opština na teritoriji RS dodaje riječ "Bosanski".\nNjoj je posebno zasmetalo što subjekti u Federaciji BiH, među kojima su i mediji, Brod nazivaju Bosanski Brod, Gradišku nazivaju Bosanska Gradiška, Šamac je Bosanski Šamac, a Novi Grad nazivaju Bosanski Novi.\nJavno preduzeće “Ceste Federacije BiH” dostavilo je odgovor Dušanki Majkić u vezi s korištenjem starih naziva naseljenih mjesta u RS na zvaničnim mjestima u FBiH (putni pravci, mape, mediji).\nDirektor “Cesta Federacije BiH“ Ljubo Pravdić napisao je kako je odluka Ustavnog suda BiH iz 2011. godine vezana za neustavnost odredbi Zakona o jedinstvenom matičnom broju BiH.\n"Ustavni sud BiH je donio odluku kojom nalaže Parlamentarnoj skupštini BiH da u roku od pola godine u spomenuti zakon ugradi samo one nazive općina koji su važeći u RS", naveo je Pravdić, piše Klix.ba.\nOn ističe da su tako iz ovog zakona izbrisani nazivi Bosanski Brod, Bosanski Šamac, Bosanski Novi, Bosanska Dubica, Bosanska Gradiška, a umjesto njih su novi nazivi Brod, Šamac, Novi Grad, Kozarska Dubica i Gradiška. Izbrisan je i naziv Skender Vakuf jer se ta opština prema aktuelnim propisima u RS zove Kneževo.\n"Na magistralnim cestama FBiH nalazi se nekoliko znakova obavijesti za vođenje saobraćaja prema navedenim naseljenim mjestima, koje su postavljene prije 2012. godine, te 'sporne' nazive ćemo ispraviti kod 'zanavljanja' predmetne saobraćajne signalizacije. Naravno, od 2012. godine poštujemo date odluke Ustavnog suda BiH kod postavljanja nove saobraćajne signalizacije", piše u odgovoru koji potpisuje Pravdić.\nMaloljetnik ukrao kondome, iguman ostao bez 300 KM\n10.12.2018 Crna hronika\nDetalji pljačke i premlaćivanja Ostoje Milakovića: Od austrijskog penzionera oteli stari novac\n11.12.2018 Crna hronika\n13.12.2018 Vijesti iz Teslića\nPO POTJERNICI INTERPOLA U Tesliću uhapše…\n15.12.2018 Vijesti iz Teslića


Bank of America: Stiže kriza slična onoj iz 1998, drugi tvrde – ličiće na krizu iz 2008. - Sve o Srpskoj\nBank of America: Stiže kriza slična onoj iz 1998, drugi tvrde – ličiće na krizu iz 2008.\nMERKEL UPOZORILA TRAMPA DA TAKSE NA AUTOMOBILE MOGU DOVESTI DO TRGOVINSKOG RATA\nNJEMAČKA kancelarka Angela Merkel upozorila je američkog predsjednika Donalda Trampa na opasnost od „trgovinskog rata“ ukoliko SAD konkretizuju prijetnje o uvođenju takse na uvoz stranih automobila.\nSAD su već izazvale „trgovinski spor“ poslije uvođenja takse na uvoz čelika i alumunijuma ali bi mogle da „izazovu pravi trgovinski“ s porezom na uvoz automobila, rekla je njemačka kancelarka u govoru u parlamentu.\nEvropska unija je uvela kontra-carinecarine od 25 odsto na niz američkih proizvoda od putera od kikirikija, do burbona, farmerki i motocikala, kao odgovor na to što su SAD uvele takse od 25 odsto na čelik i 10 odsto na aluminijum iz EU.\nNe samo zbog ovoga, analitičari Bank of America upozorili su da je moguće da dođe do nove globalne krize poput one koja je tresla svijet 1997-me i 1998-me, a tada su se prvo zaljuljale berze i tržišta u Aziji, dok je Rusija proglasila defolt.\nVodeći investicioni analitičar banke Majkl Hartnet objasnio je:\n„Stabilni rast u Sjedinjenim Državama, izravnavanje krivulje dohodnosti i sužavanje tržišta zemalja u razvoju – sve to liči na događaje od pre 20 godina“.\nProteklih mjeseci već su se pojavljivale prognoze da nova svjetska ekonomska kriza može izbiti već 2019-te.\nProfesor moskovske Visoke škole ekonomije Oleg Vijugin smatra da krizu mogu izazvati trgovinski ratovi koji se vode i rast državnih dugova u SAD i nizu drugih zemalja.\nSama kriza će, po njegovoj procjeni, više ličiti na onu iz 2008-me:\n„Razlika će postojati. Da bi se nosili sa krizom iz 2008-me, Amerikanci su oborili kamatne stope, upumpavali novac u ekonomiju, dozvolili povećanje budžetskog deficita… Sada više, ako do krize dođe, neće biti sigurnih lijekova protiv nje“.


"U proteklih godinu dana razbili smo vam vašu višegodišnju zabludu da ako se promijeni vlast nećete dobijati ni tu koliku-toliku penziju. Ne samo što su penzije bile redovne, nego su poslanici Demokrata u zakonsku proceduru uputili predlog zakona, kojim će nam se minimalna penzija, koju nažalost na Cetinju prima većina nas, povećati na 200 eura od 1. januara 2022.godine"\n7000 pregleda\t22 komentar(a)\nRadusinović, Foto: Demokratska Crna Gora\nRajko Radusinović iz Demokratske Crne Gore saopštio je danas da je uvjeren da će penzioneri sa Cetinja na lokalnim izborima 5. decembra glasati za listu te partije.\n"U susret izborima u našem prestonom gradu obraćam vam se uvjeren da ćete ovog puta, siti praznih obećanja kojih ste se naslušali od onih koji su opredeljivali sudbinu Cetinja u proteklih 30 godina, 5. decembra glasati za listu Demokrata, zaokružiti broj 7 i konačno udahnuti i doživjeti slobodu. Vašim glasom, siguran sam da znate, opredjeljujete i sudbinu vaših najbližih. Svi se vi sjećate vremena kada na Cetinju nije bilo nezaposlenih, sjećate se kada su iz Podgorice "harmonika" autobusima dolazili radnici koji su radili u Obodu, Košuti, Bojani, Tari, Trgoprometu, Sanitasu i drugim preduzećima, koja je trodecenijska državna i lokalna vlast uspjela da zatvori i uništi, a radnike pošalje na biro rada, odakle su mnogi od vas i dočekali penziju, naravno u minimalnom iznosu od 146 eura", istakao je Radusinović.\nOn je dodao da penzionera na Cetinju ima 4.213, i skoro 1.500 nezaposlenih, koji bezuspješno godinama traže posao.\n"Mnogi od njih će biti prinuđeni da posao i egzistenciju potraže u tuđim državama i gradovima, ako se mi, drage kolege penzioneri, ovoga puta ne odlučimo da promijenimo vlast u našem gradu. U proteklih godinu dana razbili smo vam vašu višegodišnju zabludu da ako se promijeni vlast nećete dobijati ni tu koliku-toliku penziju. Ne samo što su penzije bile redovne, nego su poslanici Demokrata u zakonsku proceduru uputili predlog zakona, kojim će nam se minimalna penzija, koju nažalost na Cetinju prima većina nas, povećati na 200 eura od 1. januara 2022.godine. Takođe smo uputuli i predlog zakona i da vaša unučad primaju dječji dodatak do 18. godine života, pod uslovom naravno da žive i uče u Crnoj Gori, a ne u stranim državama, kao mnogima od nas", rekao je Radusinović.\nPo njegovim riječima "glasanjem za izbornu listu Demokrata zaokruživanjem broja 7, daćete nam priliku da zajedno sa vama Cetinju vratimo dostojanstvo, da Cetinje postane ponovo grad zaposlenih, grad dostojanstvenih ljudi, grad mladih, koji neće perspektivu tražiti u drugim gradovima i državama, već u njihovom i našem Cetinju".\n"Stvorićemo uslove da se i vaša djeca i unučad vrate na Cetinje, pa da se zajedno sa njima radujete životu. Mi Demokrate to znamo, možemo i moramo uraditi, kako zbog obaveze prema našim slavnim precima tako i zbog naših potomaka, kojima ćemo omogućiti da se rađaju, bezbrižno odrastaju i da rade i životnu egzistenciju ostvare na Cetinju, gradu, kojem ćemo vratiti sjaj i učiniti ga onakvim kakvo zaslužuje da bude – crnogorsko i svjetsko, na ponos i radost svih građana Crne Gore", zaključio je Radusinović.\nRajko RadusinovićDemokratska Crna GoraDemokratska Crna Gora CetinjeCetinjelokalni izbori Cetinjelokalni izbori Cetinje 2021.\n23.01. 17:15 h\t546\t139162\t30\n24.01. 11:53 h\t60\t108435\n24.01. 13:07 h\t510\t79655\n24.01. 06:45 h\t478\t56179\n23.01. 19:55 h\t263\t49729


ko ima antitela da li treba da primi vakcinu protiv korone marija gnjatovic | Magazin | Zdravlje\n27. jul, 13:59\nDA LI OSOBA KOJA IMA ANTITELA TREBA DA PRIMI VAKCINU? Dr Gnjatović uživo objasnila koliko traje imunitet 20 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nDA LI OSOBA KOJA IMA ANTITELA TREBA DA PRIMI VAKCINU? Dr Gnjatović uživo objasnila koliko traje imunitet\n26.12.2020. / 09:06\nKoliko traje imunitet na koronu posle vakcine, da li je delotvorna protiv novog soja korone, objasnila je doktorka iz Instituta za primenu nuklearne energije .\nDr Marija Gnjatović iz Instituta za primenu nuklearne energije (INEP) gostovala je u jutarnjem programu na TV Pink, gde je objasnila efekte vakcine protiv korone, koja je od pre neki dan počela da se primenjuje u Srbiji, koliko će trajati antitela...\n"Prema proizvođačima vakcina je efiksana 95 odsto, naravno, potrebno je da se prati. Ne zna se koliko će trajati imunutet, to će vreme da pokaže, ni proizvođačima takvi detalji nisu jasni.U svakom slučaju, zaštitu će pružiti. Pratićemo antitelni odgovor odgovor posle primanja i delotvornost. Prirodni imunutet pokazalo se traje više meseci, kod većine pacijenata je primećeno da traje 8-9 meseci, u malom procentu se dešava da antitela nestanu", rekla je dr Gnjatović.\nPRIRODNI LEK PROTIV STRESA: Ublažava nervozu, pomaže kod nesanice, glavobolje, zubobolje, a rešava čak i herpes!\nDr Gnjatović je već ranije izjavila da će se na tržištu pojaviti vakcine bazirane na primeni genetskog materijala virusa, kakve su to vakcine?\n"Fajzerova vakcina jeste bazirana na primeni informacione RNK tehnologije, pratktično ubrizgava se genetski RNK materijal virusa koji aktivira stvaranje proteina virusa na koji će naš organizam da stvara imunitete. To je spajk protein koji je ključni za ulazak virusa u ćelije domaćina. Kod nove mutacije se očekuje da će biti delotvorna, to proizvođaći tvrde. Te mutacije su se javile na tom spajk proteinu koji izaziva imunološki odgovor, ali u mnogo manjim segmentima. Vakcina je bazirana na produkciji čitavog spajka i na stvaranju antitela prema više tih imunogena baš na tom proteinu."\nDa li bi osobe koje su preležale koronu trebalo da se vakcinišu?\n"Ne bi trebalo da budu na prvoj liniji davanja, jer imaju antitela. Ali kada vakcine budu dostupnije, nije naodmet da produže imunutet i na taj način", zaključila je dr Gnjatović.\nSTRAVIČNE KORONA BROJKE: Broj zaraženih u svetu premašio 80 miliona!\n26.12.2020. / 12:36\nNisam imao koronu, i neću da se vakcinisem. I sta ćemo sad??!\n26.12.2020. / 11:24\nLjudi ,zar nije jasno da svi doktori,virusolozi,imunolozi,baba vange,koje se pojavljuju u svetskim,pa i nasim sluganskim i lazljivim medijima,guraju samo jednu pricu tipa copy paste u vezi ovog virusa koji je sklepan u laboratoriji,i narodu se ispire mozak i namerno dovodi u zabludu i sizofreniju,i sve to samo da bi covecanstvo bilo spricano neproverenim i mozda otrovnim fajzerovim vakcinama ,koje menjaju ljudski genom...vecina ovih doktora nema pojma niti je videla taj virus,samo citaju i umnozavaju te informacije.Koje nase regulativno telo moze za dve nedelje da prouci vakcinu od fajzera i izda odobrenje...oni nemaju pojma sta je u tim vakcinsma,jer fajzer nece ni da im napise sve,a kamoli da znaju kako ce da deluje na generacije.\n26.12.2020. / 13:07\n@Tntgrupa Ma zasto svi ti naucnici veruju po principu copy-paste da Zemlja nije ravna ploca? hahaha


KRALJEVSKO VENČANJE U BEOGRADU ~\nKarađorđević Princ Filip i Danica Marinković.\nU Sabornoj crkvi naredne subote (7. oktobra) venčaće se kraljević Filip Karađorđević i slikarka Danica Marinković\nNa prvo venačnje jednoj od trojice sinova prestolonaslednika Aleksandra stiže tri stotine zvanica iz čitavog sveta, među kojima će biti monarsi Švedske, Španije, Engleske, ali i naši državnici\nNaredne subote u popodnevnim satima patrijarh srpski Irinej i zvona Saborne crkve u Beogradu oglasiće venčanje Filipa Karađorđevića, princa od Srbije sa slikarkom Danicom Marinković. Biće to prvo kraljevsko venčanje i prvi kraljevski brak u porodici prestolonaslednika Aleksandra Karađorđevića, koji ima trojicu sinova.\nVenčanje mladog princa Filipa i mlade Danice ima istorijski značaj, kako za kraljevsku porodicu, tako i za srpski narod i državu. Dinastiji ovaj brak omogućava porodični kontinuitet, potomke i naslednike, a narodu i državi nastavak nacionalne tradicije i definitivni povratak Karađorđevića kući – smatra Dragomir Acović, član Krunskog saveta ove dinastije.\nLjubav je htela da se od trojice kraljevića, najstarijeg Petra i blizanaca Aleksandra i Filipa, ovaj treći prvi oženi. Zaljubio se u četiri godine mlađu Danicu Marinković, ćerku Bebe i Milana Cileta Marinkovića, poznatog slikara i prijatelja kraljevske porodice, koju je više puta sretao u kraljevskom dvoru na Dedinju, ali i u Londonu, gde oboje rade.\nNastavili su da se viđaju u Parizu, Americi i Beogradu. Oboje vole umetnost i to ih je najviše zbližilo. Svoju ljubav su obelodanili letos u vreme svadbe princa Đorđa i princeze Felon na Oplencu. Posle toga je krajem jula usledila i veridba – saznali smo u Kraljevskom dvoru.\nOvoj veridbi su se ponajviše obradovali otac mladoženje prestolonaslednik Aleksandar i majka princeza Marija, koja živi u Sevilji, potom Daničini roditelji, ali i princeza Katarina Karađorđević, koja je kada se udala za prestolonaslednika podizala malog Filipa i njegovu braću Petra i Aleksandra. Pozivnice za svadbu iz Kraljevskog dvora poslate su zvanicama, predsedniku Srbije, premijeru i ministrima, gostima iz sveta, sredinom septembra.\nOvim kraljevskim venčanjem porodica osnivača dinastije Karađorđević zvanično dobija novog člana, princezu Danicu što donosi radost u Kraljevskom dvoru i daje ogroman značaj samoj Srbiji, jer će joj podići ugled u svetu – smatra Dušan Babac, član Krunskog saveta.\nI mladoženja kraljević Filip i mlada buduća princeza Danica su ugledne ličnosti u svetu. Filip je diplomirao na Londonskom Univerzitetu za umetnost i društvene nauke. Radio je za Landsbanki i Teather & Greenwood u londonskom Sitiju. Završio je hotelijerske studije u Lozani, i bavio se ugostiteljstvom. Radio je i za IKOS, renomirani globalni fond na Kipru. Danas se bavi finansijama u Londonu. Danica je završila studije slikarstva i slavistike u Parizu i Londonu, a magistrirala je grafički dizajn u Engleskoj. Oboje se bave promocijom Srbije u svetu. Ovo leto su zajedno proveli na putovanju po Americi.\nKako je to u Srbiji običaj, kada kralj ženi sina, domaćin svadbe je njegov otac, prestolonaslednik, odnosno nasledni kralj Aleksandar Karađorđević sa princezom Katarinom, koja je nezvanično glavni organizator venčanje i svadbenog veselja. Svadba je porodičnog karaktera i sve troškove podnosi dinastija Karađorđević.\nNezvanično saznajemo da na prvo venačnje jednog od trojice sinova prestolonaslednika Aleksandra stiže tri stotine zvanica iz zemlje i sveta. Među njima će biti srpski državnici, prijatelji dve porodice, ali i rođaci i prijatelji iz kraljevskih kuća Grčke, Španije, Velike Britanije, Švedske, Danske i drugih zemalja.\nPorodica Karađorđević je u rodbinskim vezama sa grčkim, španskim i britanskim kraljevskim porodicama kralja Konstantina, kralja Huana Karlosa i kraljice Elizabete, koje će u Beograd poslati svoje predstavnike. Nije praksa da kraljica Elizabeta odlazi na svadbe, zato se može očekivati da će britanski dvor poslati visokog zvaničnika u kuću Karađorđevića – pretpostavlja Dragimir Acović.\nKraljevski dvor u Beogradu neće se pre venčanja oglašavati sa imenima svojih zvanica, jer to nalažu kraljevski protokol i mere bezbednosti, pa se zato samo pretpostavlja da bi na kraljevsko venčanje princa Filipa mogao da dođe princ Čarls ili njegov sin princ Hari iz Londona ili kralj Gustav ili njegova ćerka naslednica princeza Viktorija od Švedske.\nPrinčeva majka, princeza i vojvodkinja Marija da Glorija od Orleansa i Bragance možda će doći sa svoje dve ćerke mladim vojvodkinjama Marijom del Sol i Medinom del Luna iz drugog braka sa vojvodom Ignacijom, koje su sestre po majci princu Filipu – saznali smo od porodičnih prijatelja Karađorđevića.\nZa kraljevsko venčanje u Beogradu vlada veliko interesovanja javnosti i medija. Prijavljeno je nekoliko stotina novinara iz Srbije i sveta. U Beograd su već stigli reporteri iz Velike Britanije, Nemačke, Rusije, Španije, Francuske, Rumunije, Bugarske, Hrvatske i Mađarske. Čuveni kraljev fotograf Žika Slika je napravio tim od petorice snimatelja, koji će zajedno ovekovečiti ovu svadbu sa najmanje 5000 fotografija.\nVenčanjem kraljevića Filipa Karađorđević sa slikarkom Danica Marinković mladi princ ispunio je obećanje, koje je dao „Novostima“ u svom intervju 2014. godine, kada je rekao:\nŽelim da se oženim, po mogućstvu Srpkinjom. Siguran sam da ću se jednog dana vratiti u Beograd za stalno. Ovde ima mnogo mogućnosti za posao i za aktivnosti naše porodice. Uostalom, istorija nas Karađorđeviće obavezuje da budemo uz svoj narod, i ja ću se sigurno vratiti u Srbiju da ovde ostanem zauvek…- poručio je našim čitaocima i srpskom narodu tada princ Filip Karađorđević.\nUZ BLAGOSLOV PATRIJARHA\nSvadba princa Filipa od Srbije sa mladom umetnicom Danicom Marinković počeće prijemom i svečanom večerom za goste iz inostranstva 6. oktobra u Kraljevskom dvoru na Dedinju. Venčanje će biti održano uz blagoslov i bogosluženje patrijarha srpskog Irineja u Sabornoj crkvi svetog Arhangela Mihaila u subotu u 15 sati.\nPrijem, večera i svadbeno veselje za sve goste biće istog dana u Belom dvoru. Ispraćaj mladog bračnog para na medeni mesec i gostiju iz sveta uslediće u nedelju 8. oktobra u Kraljevskom dvoru.\nPRINC OD SRBIJE\nFilip Karađorđević je sin prestolonaslednika Aleksandra Drugog Karađorđeviać i pinceze Marije da Glorije od Orleana i Bragance. Nosilac je titule princ od Srbije, ali je i kraljević, jer je njegov otac po naslednom pravu kralj. Rođen je 1982. godine u Americi. Unuk je kralja Petra Drugog i kraljice Aleksandre Karađorđevića i potomak po majci španske kraljevske porodice. Kršteni kumovi su mu bili grčki kralj Konstantin, španska kraljica Sofija i vojvodkinja od Kalabrije.\nĆerka slikara Milana Cileta Marinkovića je takođe umetnica, bavi se slikarstvom i dizajnom. Rođena je u Beogradu. Školovala se u Parizu i Londonu, gde je otpočela umetničku karijeru pod imenom Dana Maar. Udajom za princa Filipa postaće princeza Danica Karađorđević, najmlađa u ovoj kraljevskoj porodici.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Kulturna galaksija :: "Testament Đurđa Crnojevića" na crnogorskom i engleskom / print=true\nPROMOVISANA KNJIGA 10. 02. 2020. 18:54 >> 18:55 0


TRI ĆERKE, TRI RAZLIČITE VEROISPOVESTI Ovo su deca Gorana Bregovića: Ema, Lulu i Una su nasledile lepotu od roditelja | Najnovije vesti - Srbija danas\n16.03.2021. • 18:57 Srbija Danas/Blic\nTRI ĆERKE, TRI RAZLIČITE VEROISPOVESTI Ovo su deca Gorana Bregovića: Ema, Lulu i Una su nasledile lepotu od roditelja\nJedna je muslimanka, druga je budista, a treća pravoslavne veroispovesti.\nKantautor Goran Bregović niže brojne uspehe na poslovnom planu, a osim toga što je jedan od najuspešnijih muzičara i van granica naše zemlje, on može da se pohvali i te kako uspešnim privatnim životom.\nPoznato je da iz bračne zajednice sa Dženanom Bregović, Brega ima tri ćerke - Emu, Lulu i Unu. Ako gleda poreklo, po ocu je Hrvat, a po majci Srbin, supruga mu je muslimanka, a sve tri ćerke su različite veroispovesti. Jedna je muslimanka, druga je budista, a treća pravoslavne veroispovesti.\nIz ugla Gorana i Dženane Bregović - to je izbor njihovih naslednica.\nPOMEŠALA JE MED I SODU BIKARBONU: Mesec dana je uzimala po 3 kašičice - evo ŠTA joj se DESILO u organizmu!\nDodala je KAŠIČICU ovog začina u posudu sa CVEĆEM, bilo je SVEŽE DANIMA, a evo kakva VODA mora da bude!\nBrega sa ćerkama\nFoto: RAS Srbija - Petar Dimitrijević\n- Moja deca kada su bila mala ona su u vreme Bajrama bili muslimani jer su se tada dobijali pokloni, a za vreme Božića i Uskrsa su bili hrišćani jer su i tada poklone dobijali. Sada više ne znam šta slave. Mislim da je samo srednja, koja je sada u pubertetu - budista. To mi, naravno, ne smeta. Moja deca će biti Francuzi, mada vole da dolaze u naše krajeve i imaju drugarice ovde - rekao je on za Blic i dodao:\nNaprskaj OVO na MESTU gde se STVARA BUĐ i gledaj kako NESTAJE! Potpuno PRIRODAN način da se UKLONI!\nJedi ovo SVAKI TREĆI dan za RUČAK i nećeš imati PROBLEM sa PROBAVOM, suvom kožom i BUBULJICAMA, oduševiće te!\n- A za suprugu i mene je kasno, nas dvoje ćemo uvek biti naši. Lečeni naši. Teško je u životu se od toga izlečiti - izjavio je pre nekoliko godina Bregović u intervju za “Blic”.\nA post shared by Edwin Softić (@edwinsoftic)


PUTIN SE OGLASIO o vakcinaciji!\n„Samo zajednički možemo da pobedimo opasnu epidemiju. U suštini, glavno oružje protiv širenja virusa je vakcinacija, tu nema šta novo da se kaže. Ponovo ću istaći: naravno, nikoga tu ne treba primoravati. Naročito je nedopustiv pritisak nakon koga ljudi mogu izgubiti posao. Morate umeti da ubeđujete da je potrebna vakcinacija, uporno, s poštovanjem prema ljudima. Treba ih ubediti da je neophodno da to urade, da im objasnite koliko je važno da se vakcinišu kako bi sačuvali svoj život, zdravlje, zaštitili svoje bližnje. Morate pokazivati da ta vakcina zaista funkcioniše, da smanjuje rizik od komplikacija“, poručio je lider Rusije.


RTS :: Studije i ogledi – Od reza do šava: Marina Abramović i Ulaj\nRadio Beograd 3 Studije i ogledi – Od reza do šava: Marina Abramović i Ulaj\nponedeljak, 16. sep 2019, 22:05\nStudije i ogledi – Od reza do šava: Marina Abramović i Ulaj\nU sedmičnom ciklusu „Studije i ogledi“, od ponedeljka, 16. do petka, 20. septembra, možete slušati odlomak iz studije Svetlane Racanović o Marini Abramović „Od reza do šava“ koji govori o zajedničkim radovima i umetničkoj saradnji Marine i Ulaja.\nSvetlana Racanović ističe da su rani performansi Marine Abramović, egzemplarni za umetnost performansa 70-ih, bili radikalni, često samopovređujući i bolni napad tela/telom na (psiho-fizičke) granice individue. Značili su opstruiranje granica normativnog subjektiviteta kruto srezanog binarnim opozicijama, razvezivanje guste mreže socijalnih (i kulturnih) konvencija, pravila, zabrana, mehanizama disciplinovanja kojima se uspostavljaju i osiguravaju te granice tela, omogućava njihovo držanje pod kontrolom.\nNarednom fazom, koju obeležava saradnja sa umetnikom Ulajem od 1976. do 1988.godine, nije upravljao osećaj manjka, individualne uskraćenosti ili nedovoljnosti jednog niti logika prividnih kompenzacija ili imaginarnih nadoknada u paru, kroz drugog, smatra Racanović. U pitanju je dinamika iskušavanja i opstruiranja individualnih granica, ali i društveno konstruisanih uloga koje dejstvuju kroz dinamiku (muško-ženskog) para i (svakog) dualnog odnosa. Postupno, ta dinamika prelazi u mehaniku otvaranja i građenja novih odnosa i spojeva sa trećim telima. Iz nje Abramović razvija tranzitorni put na kom nastaju participativni ili interaktivni radovi kao produkt sinhronizovanja, telesnog i energetskog povezivanja, „srastanja" sa drugim prirodnim telima (kristalom, životinjama, drugim ljudima, publikom, sa silama prirode). Oni predstavljaju ekstenzije, eksteritorijalizacije njenog senzibilisanog tela, svojevrsne „proteze", oruđa-instrumente povezivanja sa sveukupnim silama postojanja koja se nude posmatraču koji sam postaje svojevrsno „produžavanje", „udvajanje" tela umetnice.\nStudija će biti objavljena u izdanju Geopoetike.\nČitaju Dušica Mijatović i Marica Milčanović.\nUrednice Olivera Gavrić i Olivera Nušić.\nIz arhive Radio Beograda – Beogradski gudački orkestar „Dušan Skovran“\nStudije i ogledi – Bojan Jovanović: „Skriveni čovek”