Obeleženo 206 godina od podizanja Drugog srpskog ustanka | MediaPortal.rs\nU Spomen kompleksu u Takovu danas su vence položili ispred Ministarstva za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja gospodin Miodrag Kapor- državni sekretar, predstavnici Ministarstva odbrane, predsednik opštine Gornji Milanovac Dejan Kovačević i republički inspektor gospodin Vladimir Radisavčević.\nPodizanje Drugog srpskog ustanka u Takovu 23. aprila 1815. godine jedan je od najznačajnijih događaja u Srpskoj istoriji. Nakon nekoliko sastanaka u selima Rudovci, Vreoci, Dragolj I Lunjevica dogovoreno je da se narod okupi u Takovu, na Cveti, i da se na čelo ustanka postavi Miloš Obrenović. Predsednik opštine Gornji Milanovac Dejan Kovačević, danas je na ovom, u istorijskom smislu, ključnom mestu za Srbiju, odao počast našim hrabrim precima.\n„Na ovaj veliki pravoslavni praznik koji pada sedam dana pre Vaskrsa, tradicionalno se se pod Grmom okupljao veliki broj ljudi. Kako je među narodom vladalo opšte raspoloženje da se ponovo krene u borbu za slobodu, Takovo je bilo idealna prilika za to. Noć uoči odlaska u Takovo Miloš Obrenović je sa svojim najbližim saradnicima proveo u manastiru Vraćevšnica. Rano izjutra svi zajedno stigli su pred takovsku crkvu, gde se nakon službe okupljenom narodu obratio Miloš. Potanko izloživši situaciju u kojoj se našao srpski narod, zaključio je da je\nsazrelo vreme da se krene u odsudnu bitku za oslobođenje.“ – rekao je Dejan Kovačević.\nPrema njegovim rečima, Miloš je mudrom i odmerenom politikom, uz minimalne ljudske i materijalne žrtve, nakon bezmalo dve decenije pregovora, uspeo da postavi temelje srpske državnosti, što je najveća tekovina Drugog srpskog ustanka.\n„Najveće dostignuće koje su nam mogli ostaviti naši stari, a to je bez ikakve sumnje DRŽAVA SRBIJA, traži danas od nas potomaka tih\nneustašivih, odvažnih i mudrih ljudi, da ostanemo na visini istorijskog zadatka, da našu otadžbinu po svaku cenu sačuvamo i što je više moguće unapredimo. Neće nam biti lako, ali mi jednostavno nemamo izbora nego da crpeći snagu iz dela naših slavnih predaka, stvaramo prespektive jednog uređenog, prosperitetnog i solidarnog društva. Na to nas danas podseća prošlost i pre svega obavezuje budućnost.“ – zaključio je Kovačević svoje izlaganje.\nPrisutnima se obratio i Miodrag Kapor, državni sekretar u Ministarstvu za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja. On je svim prisutnima pre svega čestitao Dan vojske, a zatim se osvrnuo na Drugi srpski ustanak, najvažniji istorijski događaj za Srbiju, koji je predstavljao nastavak borbe za oslobođenje Srbije od Osmanske vlasti.Kapor je istakao da je naša obaveza da čuvamo jedinstvo i nezavisnost naroda, da jačamo našu ekonomiju, trgovinu, vojsku, medicinu, kulturu, prosvetu i uzdižemo naš narod ka onim idealima kojima su stremili i naši preci.


ZDRAVLJE | Zenski magazin | Page 111\nNanošenje parfema prastara je umjetnost i s pravom se može ovako nazvati jer je obično teško pogoditi pravu mjeru. Donosimo vam nekoliko savjeta kako da pravilno koristite parfem. Parfem se tradicionalno nanosi na pulsirajuće tačke:na ručne zglobove i iza koljena. Na tim zonama mirisna nota najbolje dolazi do izražaja.Ova metoda nanošenja je najprikladija za mirise […]\nSvima su nam dobro poznate blagodeti ekstra djevičanskog maslinovog ulja. Ne samo što sadrži antioksidanse i masti koje su dobre za vaše srce, maslinovo ulje ima i predivan ukus. Pošto je ovo jedan od najčešćih sastojaka svake kuhinje, pogledajte kakve greške obično pravimo prilikom njegovog odabira. 1) KUPUJETE ULJE U PLASTIČNOJ BOCI Dva najveća neprijatelja […]\nBRUSNICA ZA URINARNE PROBLEME\nBRUSNICA Brusnica je veoma efikasna u lječenju različitih upala i infekcija, međutim, ove crvene bobice postale su hit kada je otkriveno njihovo blagotvorno dejstvo na zapaljenja urinarnog trakta izazvano ešerihijom koli. Ova bakterija prijanja na zidove mokraćnih kanala, ali zahvaljujući dejstvu brusnice, sprečava se njeno ljepljenje, pa se ona putem urina lakše izbacuju iz tijela. […]


Masakr u zatvoru Dubrava - Wikipedia\nMasakr u zatvoru Dubrava\nMasakr u zatvoru Dubrava (albanski: Masakra në Burgun e Dubravës) je naziv za masovno ubistvo albanskih zatvorenika u zatvoru Dubrava na Kosovu koje se dogodilo za vreme NATO bombardiranja SRJ 1999.\nOvaj zločin se sastoji od nekoliko uzastopnih događaja u kojima je preko stotinu zatvorenika izgubilo život. Prvo je NATO u dva navrata bombardovao zatvorski kompleks, zbog navodnog prisustva vojnih aktivnosti, usled čega je bilo civilnih žrtava zatvorenicima i stražarima. U prvom udaru 19. maja 1999 prijavljena je pogibija tri zatvorenika i jednog stražara. U drugom udaru 21. maja poginulo je oko 19 zatvorenika.\nNakon toga, prema brojnim izveštajima i svedočanstvima, srpske vlasti su ubile veliki broj albanskih zatvorenika (između 70 i 100) i ranile još mnogo njih. Prema tvrdnjama preživelih, zatvorske vlasti su 22. maja naredile da se oko 1.000 zatvorenika postroji u zatvorskom dvorištu. Nakon nekoliko minuta, pucali su na njih i bacali bombe sa zidina zatvora i osmatračnica, ubivši tom prilikom najmanje sedamdeset ljudi. Tokom sledeća dvadeset četiri sata, čuvari zatvora, specijalna policija i, verovatno, paramilitarci, su lovili zatvorenike koji su se skrivali u zatvorskim zgradama, podrumima i kanalizaciji, ubivši još najmanje dvanaest ljudi.\nNATO je priznao da je bombardovao zatvor, ali nikada nije priznao svoju vezu sa civilnim žrtvama. Srbijanske vlasti su takođe odbijale svaku vezu sa žrtvama, tvrdeći da su bombe NATO-a ubile 95 zatvorenika i ranile 196. Još uvek nije potpuno jasno koliko je tačno zatvorenika ubijeno bombama NATO-a, a koliko ih je nakon toga ubijeno od ruke stražara i policijskih snaga niti u kojoj meri su albanski zatvorenici pokušavali da beže ili pruže otpor.\n1 Zatvor Dubrava\n2 Bombardovanje zatvora\n3 Masakr zatvorenika\n4 Broj žrtava\n5 Posle rata\n7 Počinioci zločina\nZatvor Dubrava[uredi - уреди | uredi izvor]\nKazneno-popravni dom Istok, poznat kao zatvor Dubrava, je najveća kaznena ustanova na Kosovu i jedan od najvećih zatvora u Evropi. Nalazi se nekoliko kilometara istočno od Istoka, blizu granice s Crnom Gorom. 1999 se sastojao od tri paviljona kapaciteta više od hiljadu zatvorenika. Ovaj zidom ograđeni kompleks imao je dom kulture, sportsku halu, zdravstveni centar i hotel za posetioce zatvorenika.\nStrogo čuvani zatvor u Dubravi dugo je bio predmetom brige zbog nepoštovanja ljudskih prava. U početku sagrađen da primi samo već osuđene zatvorenike, u to vreme sukoba na Kosovu je bio korišćen i za zatvorenike u istražnom postupku, odnosno za stotine kosovskih Albanaca osumnjičenih za terorizam. Verovalo se da pored odraslih zatvorenika tamo drže i neke maloletnike (ispod 18 godina starosti), pošto nije bilo drugih raspoloživih ustanova.\nTokom kosovskog rata 1998. i početkom 1999. godine bilo je pouzdanih informacija o mučenju i zlostavljanju u zatvoru Dubrava, što je bio slučaj i sa svim ostalim kaznenim ustanovama na Kosovu. Prema izveštaju OEBS-a, najmanje četiri muška zatvorenika umrla su od posledica batinanja u Dubravi između oktobra 1998. i marta. Zatvorenici su se preko advokata i članova porodica žalili na zlostavljanje i torturu od strane zatvorskog osoblja. Prijavljivane su razne povrede, od polomljenih kostiju do povređenih bubrega. Članovi porodica zatvorenika i advokati i iz Peći angažovani u oblasti ljudskih prava su tvrdili da se zatvorenici tamo redovno zlostavljaju. Kosovska verifikaciona misija (KVM) je pokušavala da dobije pristup u ovu ustanovu, ali zatvorske vlasti to nikada nisu dozvolile. Pravo na posetu je uskraćivano i braniocima i porodicama zatvorenika.\nKosovskoj verifikacionoj misiji je prijavljeno više slučajeva kada advokatima odbrane nije bio dozvoljen pristup njihovim klijentima u Dubravi. Više predstavki je podneseno sudu i nadležnim instancama, ali najviše što se odatle moglo dobiti bilo je prilično nejasno izvinjenje. KVM nikada nije dobila zadovoljavajuću informaciju o zatvoru u Dubravi.\nZatvorske i sudske vlasti su izjavljivale kako mnogi zatvorenici žive u boljim uslovima u zatvoru, nego kod kuće u svojim selima.\nPočetkom NATO bombardovanja SRJ 24. marta 1999. godine, u zatvoru bilo između 900 i 1.100 zatvorenika, među kojima i tridesetak Srba. Zatvorske vlasti su tvrdile da su mnogi albanski zatvorenici u Dubravi bili pripadnici OVK-a, i da je među njima bilo najmanje jedanaest komandanata. HRW je potvrdio da je među zatvorenicima bilo članova OVK. Pored njih, u zatvoru se nalazio i veliki broj političkih zatvorenika. Od ukupno 46 političkih zatvorenika na Kosovu, 41 se nalazilo u zatvoru u Istoku. U zatvoru Dubrava se nalazio i istaknuti kosovski politički zatvorenik profesor Ukšin Hoti.\nNakon početka NATO intervencije tretman zatvorenika se drastično pogoršao. Više svedoka navodi da su stražari nakon početka bombardovanja počeli da tuku zatvorenike svaki dan.\nPrema tvrdnjama bivših zatvorenika, vojne i policijske snage su bile smeštene u neposrednoj blizini zatvora.\nBombardovanje zatvora[uredi - уреди | uredi izvor]\nAvioni NATO-a su prvi put bombardovali zatvor u Dubravi 19. maja ujutro, bez upozorenja. Prema izveštajima, četiri bombe su pale na zatvor, dve su pogodile paviljon C, jedna susedni paviljon, a četvrta zgradu uprave zatvora. Prema izjavi ministarstva inostranih poslova SRJ, bombe su usmrtile dva zatvorenika i jednog stražara. Prema izjavama svedoka, četiri ili pet zatvorenika je poginulo u paviljonima B i C, a neke su pogodili šrapneli dok su trčali u zatvorsko dvorište.\nJedan od bivših zatvorenika opisuje situaciju na sledeći način:\n„Kada su rakete pale, zvali smo stražare da otvore vrata, ali su oni otišli. Kada smo videli da su pobegli, počeli smo da razvaljujemo vrata. Trebalo nam je oko sat i po da ih razvalimo. U mom paviljonu troje ljudi je poginulo, a petnaestoro je ranjeno. Srbi su poslali tri ranjenika u Peć. Izašli smo napolje, u zatvorsko dvorište. Došli su i odneli leševe dva sata kasnije.“\nZatvorenici su se okupili u dvorištu i pokušali da kontaktiraju s avionima NATO-a koji su leteli iznad tako što su dugim neonskim sijalicama ispisali reč “U POMOĆ”. Zatvorenici su proveli naredne dve noći spavajući napolju, ali unutar zatvorskih zidina.\n21. maja su zatvorski stražari naredili zatvorenicima da se postroje u dvorištu. Međutim, dok su se okupljali, počeo je drugi talas bombardovanja NATO-a. B. K. je rekao istraživačima HRW-a:\n„Dvadeset prvog maja opet su nas okupili u dvorištu. Oko nas su bile zatvorske zgrade. Stražari nisu pucali na nas. Sedeli smo na travi, svi mi – oko 900 ljudi. Rekli su: “Ne plašite se, NATO neće pucati.” Oko 10 ili 11 sati pre podne avioni su počeli da nadleću. Prva raketa je pala na kuhinju. Druge su pale u blizini nje. Jedna je pala unutar zidina blizu nas. Šesnaest ljudi je poginulo kada je komad zemlje širok pet metara odleteo u vazduh blizu nas ... NATO nas je tri puta bombardovao ... Stražari su napustili zatvor kada su čuli avione. Mi smo ostali u dvorištu do podne, a onda smo se povukli na mesto u dvorištu udaljeno oko 300 metara, gde je bilo manje zgrada… Te noći smo spavali u polju…“\n21. maja zatvor Dubrava su posetili strani novinari koje su srpske vlasti pozvale da vide posledice bombardovanja od 19. maja. Novinari koji su posetili zatvor neposredno posle drugog bombardovanja, izvestili su da su videli između deset i dvadeset leševa. Pol Votson iz lista Los Angeles Times, opisuje stanje u Dubravi tog dana:\n„Dve eksplozije su oštetile visoki spoljni zid i ostavile velike kratere s obe strane. Ljutiti zatvorski stražari, koji su tokom napada pokušavali da zadrže zatvorenike zaključane u dvorištu, rekli su da avioni NATO-a pokušavaju da oslobode borce OVK-a iz zatvora.“\nU vesti novinske agencije Associated Press o bombardovanju 21. maja je potvrđeno da su novinari “videli sedam krvavih leševa, pokrivenih ćebadima u travnatom dvorištu zatvora, zgrade izrešetane šrapnelima, kao i nervozne stražare s automatskim oružjem koji su pokušavali da zadrže zatvorenike na odstojanju.” \nKao i u slučaju prethodnog napada, NATO je vazdušne napade u Istoku pravdao time što su meta bili vojni ciljevi u blizini zatvora. Glasnogovornik NATO-a Džejmi Šej je izjavio da su snage NATO-a napale kasarnu u Istoku koju VJ i specijalne jedinice MUP-a koriste kao zborno mesto u operacijama protiv OVK-a i kosovskih civila. On je rekao da je gađan veći vojni objekat, čiji je zatvor deo. Novinari koji su posetili zatvor nisu pronašli tragove vojnih vozila ili opreme među ruševinama, “iako je bilo teško utvrditi šta se tu nalazilo tokom ranijih napada”. Prema tvrdnjama zatvorenika, sistem za protivvazdušnu odbranu se nalazio blizu zatvora.\nIstog dana, 21. maja, novinska agencija Beta javlja da je najmanje deset osoba poginulo je u bombardiranju zatvora, ali da broj nastradalih sigurno nije konačan. Iste večeri, 21. maja, državna agencija Tanjug je javila da je najmanje 19 zatvorenika poginulo a deset ranjeno u drugom napadu, uključujući i zamenika upravnika, Nedžmedina Kalicanaja. Narednog dana, Tanjug je ponovio da je devetnaest zatvorenika i stražara poginulo, a da ih je više od deset ranjeno. Međutim, u drugoj vesti Tanjuga, objavljenoj istog dana 22. maja, tvrdi se da su “poginule desetine zatvorenika i stražara”.\nMasakr zatvorenika[uredi - уреди | uredi izvor]\nUbrzo nakon drugog NATO udara, do OEBS-a je stigla informacija da su srpske snage ubile oko 100 zatvorenika, što OEBS u vreme pisanja izveštaja nije stigao da potvrdi. S obzirom na to da su preživeli albanski zatvorenici prebačeni u zatvore u Srbiji, tek nakon rata su se pojavili pouzdaniji izveštaji o ubistvima. Istraživači Human Rights Watch-a su razgovarali odvojeno s dvojicom preživelih, koji su prisustvovali ubijanju. Njihove priče se poklapaju sa ostalim svedočenjima preživelih koja su se pojavila u srpskoj, albanskoj i međunarodnoj štampi.\nPrema iskazima svih svedoka, 22. maja, dan posle drugog talasa bombardovanja, zatvorski stražari su naredili svim zatvorenicima da se okupe u glavnom dvorištu zatvora. Jedan od preživelih svedoči šta se dalje desilo:\n„Ujutro 22. maja, u 5 i 40, čuli smo megafon sa stražarskog tornja. Komandir je rekao: “Postrojte se jer hoćemo da vas prebacimo u Niš radi vaše bezbednosti.” Postrojili su nas. Oko 6 i 10 su nam rekli da imamo deset minuta da se postrojimo. Stroj nije bio ravan, nego je bilo po četvoro do šestoro ljudi u koloni dugoj oko 200 metara. Posle nekoliko sekundi, bili smo dvadeset do dvadeset pet metara od zidova, bacili su tri-četiri ručne bombe. U isto vreme, počeli su da pucaju iz ručnih bacača i snajpera. Ko god je stigao bacio se na zemlju.“\nDrugi preživeli je ispričao sličnu priču:\n„Naterali su nas da stanemo u stroj na betonskom fudbalskom terenu oko kojeg su bili stražarski tornjevi. Bilo nas je oko 100 u jednom redu. Stajali smo tamo oko deset minuta, sve dok se nismo svi postrojili. Onda se jedan čovek po imenu “Ace” popeo na jedan toranj i dao naredbu da se puca. To smo videli. Pucali su bez prestanka dvadesetak minuta sa zidova visokih pet metara – sve je to bilo smišljeno. Imali su ručne minobacače, snajpere, mašinke, AK47, ručne bombe i minobacače. Pucali su sa zidova. Bombe su padale na sve nas i ljudi su leteli.“\nNakon toga je nastao haos, zatvorenici su trčali da se sklone u okolne zgrade zatvora, podrume ili zatvorski kanalizacioni sistem.\n„Ljudi su trčali. S obzirom na to da je zatvor velik, bilo je mnogo kanalizacionih šahtova. Podigli smo rešetku i nas 5-10 je uskočilo… Ulazili smo u uništene zgrade i uzimali stvari da se branimo. Kako je NATO pogodio kuhinju, bilo je hrane, pa smo kuvali sami sebi.“\n(Jedan od preživelih zatvorenika)\nPreživeli zatvorenici su se posakrivali u raznim zgradama unutar zatvorskog kompleksa. Neki od njih su se zabarikadirali. Te večeri je grupa specijalne policije ili paravojske ušla u zatvor i pokušala da ponovo uspostavi kontrolu. Napad je trajao oko dvadeset minuta, i tokom njega su bacali ručne bombe u školsku zgradu i, prema izjavama, ubili bar dvoje ljudi. Jedan od bivših zatvorenika priča o tim događajima:\n„Oko pet-šest popodne neki paramilitarci su ušli u zatvor. Uništili su zatvorsku školu. Te noći su ubili sve koji su se skrivali u kanalizaciji. Tamo je bilo do dvanaest ljudi. Otvorili su šahtove i pobili ih. Bio sam u paviljonu C. Ostali su bili u kuhinjskom podrumu. Organizovali smo se tako da ne mogu da dođu po noći da nas ubiju. Uzeli smo lopate, motke, šta god smo našli, čak i nogare od nameštaja. Pripremili smo nekoliko zamki i napunili dva velika kanistera vodom. Imali smo ranjenike u podrumu paviljona C. Bilo ih je između 120 i 150. Te noći se jedan dvadesetpetogodišnjak obesio kanapom. Drugog su pronašli obešenog u školi.“\nZatvorenici su ostali skriveni tokom noći, neki od njih pripremajući odbranu improvizovanim oružjem napravljenim od polomljenog nameštaja ili baštenskog alata. Sledećeg jutra, oko šest sati, je grupa specijalaca ponovo ušla u zatvor. Jedan od preživelih je rekao je istraživačima HRW-a:\n„Bio sam iza grejne cevi u podrumu s još osamnaestoricom. Krili smo se. Staklena vuna oko cevi nas je grebala. Pristiglo je još dvadeset osam ljudi, ali nisu mogli da uđu jer nije bilo mesta. Onda su nas srpske snage videle i opkolile. Došli su s mašinkama i velikim noževima i počeli su da udaraju dvadeset osam muškaraca u podrumu. Svuda je bilo ljudskih organa. Boli su zatvorenike noževima. Na tom mestu su ubili svih dvadeset osmoro ljudi, među kojima su bili: Zef Kćira, Ljuš Prejlazi, Nikole Bibaj, Jonus Krasnići i Arsim Krasnići.“\nNaser Husaj, zatvorenik iz Dubrave koji je svoju priču ispričao listu New York Times, rekao je da je proveo noć skrivajući se sa grupom zatvorenika u vešernici ispod kantine. On kaže da je policija napala zgradu ujutro s ručnim minobacačima i pucali su kroz prozore pravo u podrum. Novinarka lista New York Times Karlota Gal je s Husajem obišla to mesto 7. decembra, i videla da je “zeleni linoleum na podu još bio lepljiv od krvi”.\nUjutro 23. maja snage bezbednosti povratile su delimičnu kontrolu nad zatvorom i dale zatvorenicima ultimatum da izađu iz svojih skrovišta u roku od petnaest minuta. Nemajući izbora, zatvorenici su izašli a snage bezbednosti su ih zatim okupile u zatvorskoj sportskoj sali, koja je još uvek bila neoštećena. Svedoci kažu da su tada bili prisutni vojnici Vojske Jugoslavije koji su bili blaži prema preživelim zatvorenicima, i davali su im cigarete. Ranjenike su odveli kamionom, dok su ostale zatvorenike transportovali s približno deset autobusa u zatvor u Lipljanu. Bivši zatvorenici tvrde da su ih u Lipljanu tukli i da su novopristigli zatvorenici morali da prođu između dva kordona policije koja ih je udarala pendrecima i metalnim šipkama dok su prolazili.\nLeševi albanskih zatvorenika\nSrpske vlasti su 24. maja ponovo pozvale strane novinare u zatvor Dubrava, pokazujući im leševe zatvorenika i tvrdeći da su svi oni poginuli od NATO bombi. Izveštavajući za BBC, Džeki Roulend (Jacky Rowland) je bila začuđena da se tri dana nakon prvog obilaska novinara broj mrtvih popeo na četrdeset i četiri. Stanje u kom su se nalazili leševi zatvorenika nije bilo u skladu s tvrdnjom vlasti da su oni poginuli od bombardovanja:\n„Obilazeći zatvor, izbrojali smo četrdeset i četiri leša, od kojih se činilo da je polovina stradala u bombardovanju u petak (19. maja); još uvek su ležali na travi, pokriveni ćebadima. Tada su nas odveli u sobu u oštećenom ćelijskom bloku gde je bilo dvadeset i pet leševa ... Rečeno nam je da su poginuli između petka i nedelje, iako nije bilo jasno ni kako su poginuli ni kako to da su se svi oni nalazili u jednoj prilično neoštećenoj sobi.“\nJoš jedan ratni reporter koji je posetio zatvor toga dana, Daniel Vilijams iz lista Washington Post, takođe je doveo u pitanje vladinu verziju događaja:\n„Ovoga puta, službena verzija – da su bombe krive – nije se podudarala s onim što su novinari videli na mestu događaja, gde su našli još dvadeset pet leševa kosovskih Albanaca. Leševi su bili nabacani u čekaonici ambulante. Osim uništene trpezarije, u zatvoru nije bilo vidljivo više nijedno oštećenje od bombe, i nijedan novopoginuli nije bio zgnječen, niti zaprljan prašinom od betona koja je prekrivala pod trpezarije.“\nHuman Rights Watch zaključuje da konzistentnost raznih svedoka, s preciznim pojedinostima o vremenu i mestima, ne ostavlja mesta sumnji da su srpske vladine snage namerno i bespotrebno ubile veliki broj, verovatno preko sedamdeset, Albanaca u ovom zatvoru, i ranile još mnogo njih.\nBroj žrtava[uredi - уреди | uredi izvor]\nNe zna se tačno koliko zatvorenika iz Dubrave je poginulo u dva vazdušna napada NATO-a, a koji je broj onih koje su ubili stražari i specijalci. Prve službene informacije su glasile da je u NATO napadu od 21. maja u zatvoru Dubrava ubijeno devetnaest ljudi. U izveštajima jugoslovenske vlade četiri dana kasnije broj poginulih naglo raste. U izveštaju Tanjuga od 25. maja 1999. kaže se da je:\n„u višednevnom bombardovanju kazneno-popravne institucije Istok poginulo oko 100 zatvorenika, a oko 200 je ranjeno.“\nVladan Bojić, istražni sudija u pećkom Okružnom sudu, je 25. maja izjavio da je 96 leševa izvučeno ispod ruševina i da je 40 ranjenika u kritičnom stanju. On zaključuje:\n„NATO je počinio najveće masovno ubistvo zatvorenika u istoriji moderne civilizacije.“\ni najavljuje da će sud početi da istražuje zločin. Jugoslovenska vlada 29. maja izjavljuje da se “broj žrtava u kaznenopopravnoj instituciji u Istoku povećava. Od 196 ranjenih u vandalskom bombardovanju ove institucije umrle su još tri osobe, a još sedam je izvučeno ispod ruševina, dok se potraga za stradalima nastavlja.” 30. maja Tanjug izveštava da je pronađeno još sedam leševa, čime je ukupan broj žrtava porastao na 93. Konačni podaci koje je dala jugoslovenska vlada u julu glase da su bombe NATO-a ubile 95 i ranile 196 zatvorenika.\nTokom potonjih suđenja u Hagu, i tužilaštvo i odbrana su se složili da je preko stotinu albanskih zatvorenika poginulo u Dubravi, ali je ostala nesuglasica oko načina na koji su umrli.\nPosle rata[uredi - уреди | uredi izvor]\nNovinar Daniel Williams je posetio Dubravu ponovo 12. juna, nakon što su NATO trupe ušle na Kosovo. Napisao je:\n„Kada sam ušao unutra, nije mi mnogo trebalo da vidim kakve su se grozne stvari desile, stvari koje nisu imale veze s bombardovanjem. U ambulanti, gde je ležalo dvadeset pet tela, madraci i jastuci su bili poređani duž hodnika, što ranije nisam mogao da vidim. Na nekima su bile rupe od metaka i skorena krv na mestima gde su verovatno ležale glave. Zidovi su bili puni rupa od metaka i isprskani krvlju. Na zidu jedne ordinacije visila je nakrivljena Hipokratova zakletva. U ćelijskom bloku zidovi su bili izrešetani mecima, a na madracima su bili tragovi skorene krvi. Štala u stražnjem delu kompleksa bila je puna odeće. I tu su na zidovima bili tragovi metaka. Madraci i odeća su bili nagurani u otvorene šahtove.“\nReporterka lista New York Times, Karlota Gol, koja je s bivšim zatvorenikom Naserom Husajem posetila zatvor 7. novembra 1999, videla je dokaze koji ukazuju na to da je mnogo ljudi poginulo u zatvorskim zgradama i podrumima. Napisala je:\n„U podrumima zgrada podovi su još uvek lepljivi od krvi, zidovi su puni rupa od metaka, a po podovima su krateri od eksplozija bombi… U podrumu doma kulture, ispod izolovanih grejnih cevi i industrijskih mašina za pranje veša još uvek unaokolo leži oružje: jedan ašov, metalni šiljci, drvene motke i delovi metalnih cevi, umotani krpama da bi se čvršće držali. Lokve osušene krvi još su bile na podu, kao i bačena odeća. U betonskom podu su bila dva mala kratera od ručne bombe.“\nPo okončanju rata, svi albanski zatvoreni sa Kosova su prebačeni u druge zatvore u Srbiji, kao što su Sremska Mitrovica, Niš, Prokuplje ili Požarevac. Prema podacima beogradskog Fonda za humanitarno pravo, od oktobra 1999, ranjeni zatvorenici iz Dubrave bili su u zatvorima u Sremskoj Mitrovici, Zabeli i Nišu. Mnogi preživeli iz Dubrave su pušteni na slobodu do sredine 2000. godine. U septembru 2000, sedamdeset devetoro ih je štrajkovalo glađu ispred zatvora Dubrava da daju podršku albanskim zatvorenicima koji su još uvek bili u zatvorima po Srbiji. U aprilu 2001. je u srbijanskim zatvorima još uvek bilo najmanje 70 kosovskih Albanaca, među njima i neki koji su preživeli masakr u Dubravi.\nEkshumacije[uredi - уреди | uredi izvor]\nVeruje se da su ubijeni zatvorenici sahranjeni u masovnoj grobnici kod sela Rakoš, blizu zatvora Dubrava. Na tom groblju se nalazi devedeset sedam grobova sa oznakama NN i KND. “NN” znači da je ime nepoznato, a “KND” je skraćenica za Kazneno-popravni dom. Španski tim za sudsku medicinu 13. avgusta 1999 počeo je ekshumaciju grobova. 10. novembra 1999, glavni tužilac Tribunala Karla del Ponte rekla je da je u Rakošu pronađeno devedeset sedam leševa. Pravni savetnik Međunarodnog krivičnog suda bivšu Jugoslaviju Karl Kenig tvrdio je da su leševi izgleda tamo bili od 26. ili 27. maja.\nPočinioci zločina[uredi - уреди | uredi izvor]\nOstaje nejasno ko je zapovedao u vreme kad su se desila ubistva u zatvoru u Dubravi. Tadašnji ministar pravde Dragoljub Janković tvrdio je da “njegovi ljudi” nisu bili nadležni u Dubravi između 19. i 20. maja. On kaže da “ne zna šta se dešavalo za vreme bombardovanja”, i nagoveštava da, “ako su se bilo kakva zverstva dogodila, počinili su ih drugi – specijalci, paravojska – koji su odgovorni za to”. Novinar Pol Votson, koji je posetio Dubravu 19. i 21. maja, citira u svom članku Aleksandra Rakočevića, za koga kaže da je upravnik. Bivši zatvorenici su rekli istraživačima HRW-a da je upravnik zatvora, poznat kao “Miki”, bio tamnoputi čovek koji je perfektno govorio albanski. Prema svedočenju, zamenik upravnika bio je “Ace”, i on je bio taj koji je 22. maja, navodno, naredio da se puca na okupljene zatvorenike. Prema zvaničnim srpskim izvorima, upravnik KPD "Dubrava" je u vreme NATO udara bio Aleksandar Rakočević.\nNepotvrđeni izveštaji navode da je zloglasna Jedinica za specijalne operacije (JSO) za vreme NATO napada bila smeštena u zatvoru Dubrava. Prema svedočenjima zatvorenika, stražari su oslobodili i naoružali nekoliko srpskih zatvorenika posle prvog napada NATO-a 19. maja. Neki od njih su takođe učestvovali u napadima na Albance.\nHuman Rights Watch zaključuje da NATO nije primenio odgovarajuće mere predostrožnosti tokom ovih vazdušnih akcija i stoga se mora smatrati odgovornim za civilne žrtve koje su direktna posledica ovih napada. Ali, jugoslovenske snage se moraju smatrati u potpunosti odgovornim za sve zatvorenike ubijene protivpravno, neko vreme posle napada NATO-a.\nSuđenja[uredi - уреди | uredi izvor]\nKasnije je Međunarodni krivični sud za bivšu Jugoslaviju, na osnovu izjava nekoliko svedoka, ubistva zatvorenika okarakterisao kao ratni zločin, odnosno odgovornost za njihovu smrt pripisao srpskim stražarima:\nNa dan ili oko 22. maja 1999, u ranim jutarnjim časovima, uniformisani zatvorski čuvar zatvorskog kompleksa u Dubravi (opština Istok) najavio je sa stražarnice da svi zatvorenici skupe lične stvari i postroje se na sportskom terenu zatvorskog kompleksa radi transfera u zatvor u Nišu, Srbija. U veoma kratkom vremenu, stotine zatvorenika se okupilo na sportskom terenu sa torbama za lične stvari i postrojilo se u redove da čekaju prevoz. Bez upozorenja, uniformisana zatvorski stražari su otvorili vatru na zatvorenike iz stražarnice, iz otvora u ogradnom zidu i iz oružja smeštenog iza zida. Mnogi zatvorenici su na mestu ubijeni a drugi ranjeni. — Optužnica protiv Slobodana Miloševića i saradnika\nNakon toga su, navodi se u optužnici, bombama i hicima ubijani pritvorenici koji su preživeli i pokušali da se sakriju u šahtovima i podrumima. Procenjuje se da su pri tome srpski stražari ubili preko 70 albanskih zatvorenika.\nKoristeći izvještaj SUP-a Peć, Milošević je nastojao dokazati da su svi zatvorenici u KPZ Dubrava poginuli od NATO bombi te pobiti optužbe da su policajci, nakon zračnih napada NATO, ubili više od stotinu zatvorenika. Miloševiću je tada predočen službeni policijski dokument koji je upravnik zatvora Aleksandar Rakočević uputio Ministarstvu pravde u Beogradu, u kojem između ostalog stoji sledeće:\n“Dana 22. maja 1999. godine, oko 5.00, stigla je specijalna jedinica MUP-a koja je ušla u zatvoreni deo doma, a po njihovom naređenju radnici službe obezbeđenja su povučeni u širi prsten oko kružnog zida. Nije nam poznato šta su tamo radili, ali su se čule detonacije. Ta ista jedinica MUP-a ponovo je došla oko 17.00 i 23. maja oko 5.00”. — Službeni dopis upravnika zatvora Ministarstvu pravde u Beogradu\nKao dokazni predmet je pušten video snimak koji je načinio danski sudsko-medicinski tim, avgusta 1999. Prvo se na snimku iz vazduha vidi koji su objekti pogođeni bombama. Zatim se na snimku iznutra vide rupe na podu i oštećenja na zidu, koja izgledaju kao šrapnel od ručne bombe. Takođe je priložena fotografija koju je snimio tim danskih kriminalista u avgustu 1999, na kojoj se vidi da na mestu gde su nađeni zatvorenici nema kratera avionskih bombi, već tragova puščane vatre na tlu.\nMilošević je odbijao sve dokaze, osim službenog uviđaja srpske policije, izjavljujući da forenzički tragovi od avgusta nemaju nikakav značaj, jer je u međuvremenu mogao da ih napravi bilo ko. Tužilac Džefri Najs je konstatovao da ni jedan zatvorenik srpske nacionalnosti iz zatvora Dubrava nije poginuo jer su bili odvojeni i izneo je svoj zaključak da je postojao "ciničan plan da se ubiju svi albanski zatvorenici u tom zatvoru, a da se onda za to okrivi bombardovanje NATO".\n11. jula 2006. godine Pretresno vijeće je odlučilo - do daljnjeg - da dokaze u vezi sa slučajima u Račku, Padalištu i zatvoru u Dubravi ne treba izvoditi da bi se “pospješila ekspeditivnost postupka”. Veće je ukazalo da ubistva u tim mestima, za razliku od ostalih mesta zločina navedenih u optužnici, nisu povezana sa deportacijama i prisilnim premeštanjem stanovništva i ne potpadaju pod "prirodu" tužiočevog slučaja. U istoj odluci Vijeće je zaključilo da “Odluku nipošto ne bi trebalo shvatiti kao zaključak … da su događaji na navedene tri lokacije manje značajni ili da uopšte nisu reprezentativni u odnosu na tužiočevu tezu protiv optuženih”.\n↑ 1,0 1,1 ANALIZA: POGIBIJE U ZATVORU DUBRAVA\n↑ 2,00 2,01 2,02 2,03 2,04 2,05 2,06 2,07 2,08 2,09 2,10 2,11 2,12 2,13 2,14 2,15 2,16 2,17 2,18 2,19 2,20 2,21 2,22 2,23 2,24 2,25 2,26 2,27 2,28 Po naređenju: ratni zločini na Kosovu (Izveštaj Human Right Watch-a)\n↑ “Zločini NATO-a u Jugoslaviji: Dokumentarni dokazi, 25. april – 10. jun 1999”, Jugoslovensko ministarstvo inostranih poslova, Beograd, jul 1999, str. 319.\n↑ Dubrava Prison\n↑ 5,0 5,1 5,2 5,3 5,4 5,5 5,6 Kosovo: kako viđeno, tako rečeno (Izveštaj OEBS-a)\n↑ Paul Watson “NATO bombe stvorile su haos u zatvoru - oficiri OVK-a su navodno bili među zatvorenicima”, (“NATO Bombs Ignite Prison Chaos - KLA Officers Reported to be Among Inmates”) Toronto Star, 22. maj 1999.\n↑ Odavde je nemoguce pobeci\n↑ Jugoslovensko Ministarstvo inostranih poslova, Napadi NATO-a na proizvodne i civilne objekte 19. maja i u noći između 19. i 20. maja 1999.\n↑ Jacky Rowland, “Bombs, Blood and Dark Despair”, Scotland on Sunday, 23. maj 1999; Paul Watson, “NATO Bombs Ignite Prison Chaos – KLA Officers Reported to be Among Inmates”, Toronto Star, 22. maj 1999; Associated Press, “NATO Hits Kosovo Jail Again Friday Night”, 21. maj 1999.\n↑ Paul Watson, “Izveštaj s Kosova: 20 ubijenih, 10 ranjenih nakon što je NATO gađao zatvor” (“Dispatch from Kosovo: 20 Killed, 10 Wounded as NATO Targets Prison”), Los Angeles Times, 22. maj 1999.\n↑ “NATO Hits Kosovo Jail Again Friday Night”, Associated Press, 21. maj 1999.\n↑ Jutarnji brifing NATO-a, Vrhovni štab NATO-a, Brisel, 22. maj 1999.\n↑ Paul Watson, “NATO Bombs Ignite Prison Chaos”, Toronto Star, 22. maj 1999.\n↑ “Former Kosovar Prisoner Says Serbs ‘Massacred’ Over 100 Inmates” (“Bivši kosovski zatvorenici kažu da su Srbi masakrirali preko 100 zatvorenika”), BBC Worldwide Monitoring of Beta News Agency, 26. avgust 1999.\n↑ Izabela Kisić, “Tukli su nas, mučili elektrošokovima, i pucali”, Danas, 5. novembar 1999.\n↑ NATO bombardirao zatvor u Istoku, najmanje deset poginulih\n↑ “Bar devetnaestoro je poginulo prilikom bombardovanja zatvora u Istoku od strane NATO-a”, Tanjug, 21. maj 1999.\n↑ Poginulo devetnaest zatvorenika i stražara\n↑ “Avioni NATO-a napali su zatvor u Istoku šest puta u jednom danu”, Tanjug, 22. maj 1999.\n↑ “Desetine zatvorenika poginulo u vazdušnim napadima NATO-a na zatvor u Istoku”, Tanjug, 22. maj 1999.\n↑ Intervju Bajruš Džemaili (Bajrush Xhemaili): “Former Kosovar Prisoner Says Serbs ‘Massacred’ Over 100 Inmates” (“Bivši kosovski zatvorenici kažu da su Srbi masakrirali preko 100 zatvorenika”), BBC Worldwide Monitoring of Beta News Agency, 26. avgust 1999.\n↑ Intervju: Remzi Tetrica: “Napali su nas automatskim oružjem, snajperima i bombama u zatvoru u Dubravi” (“We Were Attacked With Automatic Weapons, Snipers and Bombs in Dubrava Prison”), Kosova Sot, 30 septembar 1999.\n↑ Izabela Kisić, Intervju s Ahmetom Ahmetijem: “Tukli su nas, mučili elektrošokovima i pucali”, Danas, 5. novembar 1999.\n↑ 24,0 24,1 24,2 Carlotta Gall, “Stench of Horror Lingers in a Prison in Kosovo”, New York Times, 8. novembar 1999.\n↑ “Istok Prison’s Unanswered Questions”, BBC World News, 25. maj 1999.\n↑ 26,0 26,1 Daniel Williams, “Kosovo Revisited; At War’s End, Old Places Seen in New Light”, Washington Post, 26. jun 1999.\n↑ Informacija dobijena od Civilne zaštite SRJ; MIP SRJ, NATO napadi na civilne proizvodne objekte 21. maja i u noći između 21. i 22. maja 1999.\n↑ “Broj osoba poginulih u napadima NATO-a na zatvor u Istoku još uvek nepoznat”, Tanjug, 25. maj 1999.\n↑ Izjava Vladana Bojića 25. maja na talasima Radio Beograd.\n↑ MIP SRJ, napadi NATO-a na proizvodne i civilne objekte 29. maja i u noći između 29. i 30. maja 1999.\n↑ Izveštaji jugoslovenske štampe; “Identifikovano 86 mrtvih”, DAN, 27. maj 1999, str. 2; “Još sedam leševa,” DAN, 30. maj 1999.\n↑ 23 Ministarstvo inostranih poslova SRJ, NATO zločini u Jugoslaviji, tom II, str. 319.\n↑ Saopštenje Fonda za humanitarno pravo, 10 oktobar 1999.\n↑ “Spanish Teams Excavating Mass Burial Site”, Associated Press, 13. avgust 1999.\n↑ Iz izlaganja Karle del Ponte, tužioca Međunarodnog krivičnog tribunala za bivšu Jugoslaviju, pred Savetom bezbednosti, Njujork, 10. novembar 1999.\n↑ William Booth, “Doctor Tells of Life Among Serbia’s Captives”, Washington Post, 19. jul 1999.\n↑ Paul Watson, “NATO Bombs Ignite Prison Chaos - KLA Officers Reported to be Among Inmates”, Toronto Star, 22. maj 1999.\n↑ Bombardovanje KPD "Dubrava" kod Istoka\n↑ Optužnica protiv Miloševića i drugih\n↑ NATO ubio zatvorenike u Dubravi?\n↑ TKO JE UBIO ZATVORENIKE U DUBRAVI\n↑ 43,0 43,1 43,2 43,3 SUĐENJE SLOBODANU MILOŠEVIĆU / TRANSKRIPTI 2. jun 2005.\n↑ 165, tabulator 8.\n↑ 165, tabulator 9.\n↑ Sense: Bez optužbi za Račak, Padalište i Dubravu 08. april 2009.\n↑ ICTY: Pet zvaničnika Jugoslavije krivi za zločine na Kosovu\nMilica Jovanović, Dubrava (1) – Rat u zatvoru\nMilica Jovanović, Dubrava (2) – Strategija odmazde\nZatvor Dubrava – mesto državnog masakra\nTKO JE UBIO ZATVORENIKE U DUBRAVI\nNovinarka BBC-a potvrdila da zatvorenici iz zatvora Dubrava nisu poginuli od bombardiranja (28/8/02)\nIntervju s Jacky Rowland u časopisu Nacional (2002)\nSlike masakra u zatvoru Dubrava (sadrže uznemirujuće prizore)\nDobavljeno iz "https://sh.wikipedia.org/w/index.php?title=Masakr_u_zatvoru_Dubrava&oldid=16982756"\nOva stranica je zadnji put izmijenjena 11:33, 30 juni 2015.


PLJAČKA: BEG STRANIH BANAKA POSLE DRANJA KOŽE NARODU SRBIJE… - Svajcarac.rs\nPLJAČKA: BEG STRANIH BANAKA POSLE DRANJA KOŽE NARODU SRBIJE…\nDa bi se od bankrota spasilo ono malo banka koje je još preostalo, Narodna banka Srbijeuporno odbija da problem kredita obračunatih u švajcarskim francima reguliše na način kako je to učinjeno u Evropi. Naime, kada bi banke bile primorane da i te kredite otpišu, kao što su učinile sa većinom loših kredita, mnoge od njih bi i formalno postale nesolventne.\nŠvajcarska centralna banka je još 2000. upozorila evropske banke da ne odobravaju kredite u švajcarcima stanovnicima koji ne zarađuju u toj valuti. Austrija je 2006. tražila da banke svoje klijente pismeno obaveste kako su krediti sa klauzulom u švacarskim francima„poseban oblik monetarne špekulacije", a 2008. je bila prva zemlja u Evropi koja je zabranila ovakve kredite.\nPrevious Kako napraviti šumeću kupku Next Stambeni kredit – da ili ne?


Tanjug 26. juna 2019. 14:25\nBEOGRAD – Beogradska policija uhapsila je četovoro osumnjičenih da su na osnovu falsifikovane dokumentacije izvršili upis u katastar i republički geodetski zavod, a potom stavili na prodaju dva stana, čiji su vlasnici preminuli.\nU okviru velike akcije na suzbijanju finansijskog kriminala i korupcije u ovom slučaju uhapšeni su D. B. (1975), D. N. (1975), S. P. (1976) i S. K. (1945), dok je protiv 42–godišnjeg muškarca, koji je ranije uhapšen, podneta krivična prijava, navodi se u saopštenju MUP-a.


Amsterdam, noćne - Pro Flash community\nPridružio se: Sre Jan 27, 2016 3:46 pm\nČet Okt 12, 2017 9:46 pm\nDugo nisam hteo da fotkam ovakve stvari jer su mi, iskreno, otkako sam se preselio za Amsterdam, one postale svakodnevni prizori, i, kao takvi, pomalo dosadni; ujedno, to su i jedine slike koje ljudi vezuju za Amsterdam (iako ima tu još koječega osim kanala), te jedini Amsterdamski prizori koji se bezuslovno lajkuju na Instagramu, protiv čega sam se odavno bunio tako što nisam na isti kačio fotke Amsterdama ni za lek. No, pre neki dan sam izveo novi trajpod u šetnju, dobro, ne baš u šetnju, na čas fotografije koji sam držao na otvorenom, pa kao, 'ajde. Smatram da sam otelovio kliše, ali se takođe i nadam da sam ga odveo negde.\nImate sreće što još ne znam holandski dovoljno da bih mogao ovoliko da kenjam na njemu.\nEdit: Ako vidite negde štroku na objektivu, ups\n2017-10 - 20171008-DSCF9069-Edit.jpg (984.08 KiB) Pogledano 479 puta\n2017-10 - 20171008-DSCF9063-Edit.jpg (1016.49 KiB) Pogledano 479 puta\n2017-10 - 20171008-DSCF9071-Edit.jpg (747 KiB) Pogledano 479 puta\nRe: Amsterdam, noćne\nČet Okt 12, 2017 11:16 pm\nČet Okt 12, 2017 11:27 pm\nZanimljivo, lepi kadrovi i mirna obrada kao da se nista u gradu ne desava bravo!\nPet Okt 13, 2017 5:13 am\nE potpuno te razumem i ja sam tako razmišljao, a onda sam pročitao ili gledao video da je jednom Serge https://photoserge.com/ rekao za Ajfelovu kulu kako je dosadan motiv koji svaki dan na hiljade ljudi fotka i da svemu treba pristupiti iz nekog svog ugla i napraviti ga zanimljivim. Pa tako i ti treba, nije Amsterdam dosadan, naprotiv, seti se nas odavde. Evo mi imamo dva motiva - tvrđavu i crkvu u centru koju mnogi nazivaju katedralom, šta tek da kažu ljudi iz manjih mesta. I eto, ja ove nedelje upravo isporučio 4 fotke na platnu za jedan hotel, zamisli motiv - 3 x crkva i tvrđava. Jeste meni ništa posebno, ali urađeno u sepia fazonu, arhitekti se idealno uklopilo u ambijent i potpuno u skladu sa bojom zidova (umetnost my ass). I šta reći, ipak ti nekako milo kad tako nešto uradiš.\nZnači, šta je poenta, udri, ne košta te ništa, uživaj i nalazi neke nove uglove i poglede, nađi detalje, videćeš nije tamo tako loše\nPet Okt 13, 2017 6:28 am\nPeva je najbolja, tu je sve pod konaca, na druge dve rasveta je na mnogim mestima previse intezivna, previse gori.... Ovo je verovatno sve jeda ekspozocija. Boje su odlicne kao i na vecini tvojih fotografija, dobro uklopljene\nPet Okt 13, 2017 8:23 am\nKontrast je moje srednje ime\nUradio sam vrlo blagi Orton effect koji je maaalko prosvirao hajlajte, probao sam da ih odmaskiram ali mi se vise dopadalo ovako ✨\n@Vlajko - dugom ekspozicijom protiv turista\nPet Okt 13, 2017 11:49 am\n^ tako je, samo udri nek crknu dusmaaaaniiii !\nPridružio se: Čet Nov 10, 2016 11:08 am\nPon Okt 16, 2017 4:33 pm\nDa nisi slucajno slikao i sa landscape orijentacijom prvu i trecu?\nUto Okt 17, 2017 6:51 am\nJok, horizontalne dobijaju manji ingejndžment pošto svi drndaju internet na telefonima... ujedno, lendskejp fotke bi imale ne tako laskave momente u vidu mobilnih toaleta\nPogledaću da mi nije ostala neka na kartici, ali ne garantujem.\nKo je OnLine\tTrenutno je 8 korisnika online :: 0 registrovanih, 0 sakrivenih i 8 gostas\nKorisnika u ovom forumu: Nema registrovanih korisnika i 8 gosta na osnovu korisnika aktivniih u poslednjih 120 minuta


Acura NSX test Predstavljamo\nLepota bez poroka\nNa Salonu Automobila u Detroitu predstavljen je Acura NSX Concept, vizija hibridnog supersportskog automobila čija se serijska proizvodnja očekuje 2014. godine...\nProšlo je više od dvadeset godina kako je na tržištu prisutan Hondin supersportski model NSX. U razvoju modela tokom godina učestvovali su vrhunski profesionalni vozači poput Ayrtona Sene i Alexa Zanardija. Od 1990. pa sve do 2005. godine na tržištu je bio NSX koji je vremenom 'poboljšavan'. Koncepcija sa V6 agregatom, centralno postavljenim, i pogonom na zadnjoj osovini pruža istinski užitak u vožnji civilne verzije supersportskog automobila.\nVremena se menjaju, ekološki standardi okupirali su sve od proizvodnje čačkalica do projektovanja supersoničnih aviona. U automobilskoj industriji poslednjih godina traži se lepota i užitak sa što manje poroka. U prevodu, mnogo toga je podređeno 'čistoći' i što nižoj emisiji CO2. Uspeva se u tome, još kako, ali nisu baš brojni primerci koji su u potpunosti uspeli da publiku ostave bez teksta.\nAcura (čitaj Honda u SAD) je u januaru, na ovogodišnjem Salonu Automobila u Detroitu, pokušala da predstavljenim konceptom NSX ostavi što jači utisak lepote i moći ali i prijateljstva prema prirodi. Na samoj granici između evolucije i revolucije nalazi se NSX Concept opremljen V6 VTEC benzincem (još uvek nepoznate snage) i dodatnim elektropogonom za prednju osovinu, dakle rasni hibrid među supersportskim automobilima.\nNa prvi pogled moglo bi se reći da je kao stilski uzor eksterijera poslužio Audi R8, iako tu postoje i elementi italijanske škole dizajna sportskih automobila. Dužina od 4330 mm, širina 1895 mm, visina 1160 mm kao i međuosovinsko rastojanje od 2575 mm spadaju u domen kompakt klase. Pneumatici na točkovima od lake legure imaju dimenzije 255/35 R19 napred i 275/30 R20 pozadi. Centralno pozicioniran V6 benzinac sa zapreminom od 3,5 litra pokreće zadnju osovinu i potpomognut je sa dva elektromotora (po jedan zadužen za svaki prednji točak). Na taj način obezbeđen je AWD pogon koji kod Acure nosi oznaku SH AWD (Super Hybrid Super Handling All-Wheel Drive). Automatska transmisija sa duplim kvačilom zadužena je za prenos snage.\nNakon predstavljanja u Detroitu još uvek smo uskraćeni za mnoge bitne informacije, pre svega tehničke prirode, koje nas svakako zanimaju. Po svoj prilici kupci u SAD će morati da budu strpljivi jer je serijska proizvodnja obećana tek za 2014. godinu. Proizvodnja nove generacije Acure NSX biće smeštena u Marysville, država Ohio, SAD. U narednom periodu nam preostaje da pratimo svaku novu informaciju koja bude plasirana, a koja se odnosi na predstavljeni supersportski koncept. Lepotan sa vrlo malo poroka, u odnosu na njegove prethodnike, mogao bi se dobro uskladiti sa sadašnjim vremenom, oštrim ekološkim propisima i iskrenim uzdasima koje je izazvala njegova pojava.\nPrethodnik je bio zaista jedan ne stvarno dobar automobil. Nesto ne ponovljivo. Kakav je ovaj, videcemo, za pocetak izgleda bas mocno.\nWaooo, kakav primerak, ovako nesto je falilo


[es] - MSI 970A-G46 i R9 280X problem\nMSI 970A-G46 i R9 280X problem\n[es] :: Video karte i monitori :: MSI 970A-G46 i R9 280X problem\nMSI 970A-G46 i R9 280X problem 17.09.2014. u 17:26 - pre 57 meseci\nImam navedenu plocu i uzeo sam novu R9 280X graficku. Problem je kada upalim komp, ne dodje ni do BIOS POST ekrana, samo ostane crn ekran. Proverio sam vise puta konektore, da li sve lezi lepo, cak sam i BIOS resetovao. Sta bi mogao da pogledam sledece, tj da uradim pre nego sto reklamiram graficku karticu?\n4x4GB HyperX 1600MHz\n750 GB Black\n120 GB Pyro\nMSI 970A-G46 v2.0 (BIOS v1.11)\nDa li verzija BIOSa ima uticaja na rad samog kompa?\nRe: MSI 970A-G46 i R9 280X problem 20.09.2014. u 11:22 - pre 57 meseci\nJe li pišti matična kada upališ?\nKoju grafiku si imao prije navedene?\n12.11.2012. Kako doci do novca za novu konfiguraciju\n15.12.2012. Ansys 13 - kakav hardware\n22.04.2014. BIOS problem na MSI 970A-G46


aba liga – GLAS SRBIJE\nSport, Vestiaba liga, KK Crvena Zvezda, KK Igokea\nSport, Vestiaba liga, kosarka\nSport, Vestiaba liga, KK Crvena Zvezda\nKošarkaši Budućnosti savladali su Cedevita Olimpiju sa 89:75 u zaostalom meču 18. kola ABA lige. Budućnost je zabeležila važnu pobedu u borbi za prvo mesto na kraju ligaškog dela tamičenja. Ostali su na tri poraza u šampionatu koliko ima i Crvena zvezda, stim što tim iz Podgorice ima bolji međusobni skor. Cedevita Olimpija ima 16 trijumfa i predstoji joj borba…\nVestiaba liga, KK Budućnost, KK Cedevita Olimpija\nSport, Vestiaba liga, KK FMP, KK Partizan\nKošarkaši Partizana izgubili su od Zadra u gostima posle produžetka sa 96:94 (19:17, 22:20, 20:18, 22:28, 13:11), u 19. kolu ABA lige. Partizan je na sedmom mestu sa sedam pobeda i 11 poraza , dok Zadar zauzima 10. poziciju sa skorom 6/9. Najefikasniji u poraženoj ekipi bio je Rašon Tomas sa 24 poena i devet skokova, Ognjen Jaramaz je postigao…


Rukometaši Leotara pobjedom završili pripremne mečeve | Trebinje Live\nU generalci pred početak Premijer lige BiH RK "Leotar" je slavio protiv RK "Sutjeska" iz Nikšića 26:20 (14:9) u Sportskoj dvorani "Miloš Mrdić".\nNakon izjednačenog rezultata 1:1 u trećem minutu, domaćin je serijom 4:0 došao do rezultata 5:1 u osmom minutu. U 15. minutu utakmice na semaforu je pisalo 9:3, a do kraja poluvremena gosti su uspjeli da smanje zaostatak na pet golova tako da se na odmor otišlo sa 14:9.\nTokom drugog poluvremena od 36. do 43. minuta domaćin je imao sedam golova razlike (18:11, 19:12), ali je ona u 51. minutu bila i najviša - 24:15. Do kraja utakmice domaćin je postigao dva gola, a gosti pet za konačan rezultat od 26:20.\nNakon utakmice trener Darko Tavrić je istakao da je završena serija prijateljskih utakmica zbog pomjeranja lige.\n"Jasno nam je šta treba da popravimo, a u prvom kolu dolazi nam 'Sloga' iz Doboja. Igrali smo nedavno sa njima u finalu Kupa Republike Srpske i nema puno nepoznanica. Detalji će odlučiti pobjednika, ali mi moramo tu utakmicu da dobijemo", jasan je Tavrić.\nRK "Leotar": Savović, Omerović, Veraja, Ninković 3, Milojević 1, Ivanović, Parežanin 2, Ratković 3, Tomić 9, Todorov 4, Arizanović 1, Mićević, Smajilbegović 3.\nRK "Sutjeska": Đurković, Pejović, Zmajević 5, Vujović 2, Lončar 2, Radovanović 3, Bojanić, Jokić 6, Čorović, Radović, Šljukić 2, Babić, Suknović.


SARAJEVO Bit će objavljena i u "Službenim novinama FBiH"\nTrenutno finansijsko stanje PIO veoma povoljno\nVlada Federacije BiH je na današnjoj hitnoj sjednici u Sarajevu donijela Odluku kojom utvrđuje povećanje iznosa najniže penzije za 3,2 posto, počevši od 1. januara 2019. godine.\nZa realizaciju ove odluke, koja stupa na snagu danom donošenja i bit će objavljena u "Službenim novinama FBiH", zadužen je Federalni zavod za penzijsko i invalidsko osiguranje.\nPrema prikazanom finansijskom stanju Federalnog zavoda i procijenjenom iznosu potrebnih sredstava za povećanje najnižih penzija za 3,2 posto, a imajući u vidu rast BDP-a, utvrđeno je da postoje realne finansijske mogućnosti za njihovo povećanje.\nKako je istaknuto u obrazloženju, za provođenje ove odluke nisu potrebna dodatna finansijska sredstva iz Budžeta Federacije BiH.\nU 2018. godini je nastavljen trend smanjenja deficita Federalnog zavoda PIO, te se očekuje da će on sa 31. 12. 2018. godine iznositi 42 miliona KM. Trend smanjenja deficita je posebno izražen u posljednje dvije godine (2017. i 2018.).\nTokom 2018. godine kredit je korišten u sve nižem iznosu, i to na kratki period od dva - tri dana pa je, po tom osnovu, značajno manja i kamata na iskorištena kreditna sredstva.\nŠto se tiče rashodovne strane, bitno je istaći da su tokom 2018. godine, primjenom novog Zakona o PIO, tri puta izvršena povećanja penzije. Tako je, nakon jednokratnog povećanja, vanrednog povećanja minimalnih penzija i redovnog usklađivanja, prosječna penzija sada veća za 7,7 posto u odnosu na prosjek prije primjene novog Zakona o PIO.\nTo je rashode za isplatu penzija povećalo za nešto više od 100 miliona KM u 2018. godini.\nInače, na osnovu dopisa Federalnog zavoda za statistiku od 7.1.2019. godine, stopa rasta realnog bruto domaćeg proizvoda (BDP) za tri kvartala 2018. godine je 3,2 posto. Međutim, zbog indirektne metode mjerenja BDP-a, objavljeni podaci za prva tri kvartala 2018. godine podliježu promjenama (uglavnom rastu) sve do trenutka objavljivanja podataka za četvrti kvartal 2018. godine, što se očekuje do 29.3.2019. godine.\nKako Federalni zavod za statistiku, zbog dinamike objavljivanja podataka o stopama rasta realnog BDP-a, nije u mogućnosti da dostavi i procjenu stope rasta za cijelu 2018. godinu, urađena je projekcija povećanja najniže penzije s pretpostavljenom stopom rasta realnog BDP od 3,2 posto.\nPošto će nakon povećanja najniže penzije jedan broj penzionera, čiji su trenutni iznosi penzije nešto iznad najniže, biti obuhvaćeni povećanjem (ali u manjem procentu) doći će do povećanja broja korisnika najniže penzije. Prema procjeni, očekuje se da će broj korisnika penzije koji će preći u kategoriju najniže penzije, biti oko 6.800, tako da će nakon povećanja biti 192.821 korisnik najniže penzije.\nVlada Federacije BiH, polazeći od mišljenja Federalnog ministarstva finansija, nije prihvatila Prijedlog zakona o otpisu poreznih dugovanja fizičkih osoba - rezidenata Federacije BiH koje su ostvarile prihode iz inostranstva, čiji je predlagač poslanik u Predstavničkom domu Parlamenta FBiH Irfan Čengić.\nPostupak naplate dospjelog, a nenaplaćenog poreznog duga je, navedeno je u izjašnjenju Vlade, već uređen odredbama Zakona o Poreznoj upravi FBiH i podzakonskim aktima kojima su propisani uvjeti, način i postupak izmirivanja svih poreznih dugovanja za sve obveznike na mnogo širi i praktičniji način, ne praveći diskriminaciju poreznog perioda, izvora prihoda i obveznika.\nPrijedlog zakona izdvaja samo rezidente - fizičke osobe koje su ostvarila prihod iz inostranstva u periodu 2015.-2018. godina, ali diskriminira i same porezne obveznike ovisno od perioda ostvarivanja prihoda. Ovakva slojevita i ciljana diskriminacija, kakva je sadržana u Prijedlogu zakona poslanika Irfana Čengića, nije u skladu sa Ustavom FBiH i Evropskom konvencijom o zaštiti ljudskih prava i temeljenih sloboda, jer ima direktan utjecaj na kršenje prava svih osoba na jednakost.\nU izjašnjenju je istaknuto i da je otpis zatezne kamate već detaljno uređen Zakonom o visini stope zatezne kamate na javne prihode.\nU obrazloženjima Prijedloga zakona navedeno je da fizičke osobe nisu mogle prijaviti prihode iz inostranstva zbog nepostojanja obrazaca u Poreznoj upravi FBiH. U izjašnjenju Federalne vlade je navedeno da taj razlog nije opravdan jer je zanemarena činjenica da je zakonska obaveza obračuna, uplate i prijave poreza na dohodak definirana odredbama Zakona o porezu na dohodak, a ne podzakonskim aktima koji propisuju obrasce prijave.\nVlada Federacije BiH je mišljenja da ne postoje uvjeti za donošenje Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnovama socijalne zaštite, zaštite civilnih žrtava rata i zaštite porodice sa djecom, čiji je Nacrt podnio, također, poslanik Irfan Čengić.\nPolazeći od mišljenja deset federalnih ministarstava, te federalnih zavoda za zapošljavanje i za penzijsko i invalidsko osiguranje, Vlada Federacije BiH danas nije prihvatila Nacrt zakona o pravima demobilisanih boraca i članova njihovih porodica, kojeg je predložio Klub poslanika Koalicije DF-GS u Predstavničkom domu Parlamenta FBiH.\nU izjašnjenju Vlade je ukazano i na to da bi provedba ovako koncipiranog zakona godišnje koštala dodatnih minimalno 345.000.000 KM, te da dostavljeni Nacrt nije pripremljen u skladu sa Uredbom Vlade FBiH o postupku procjene utjecaja propisa, zbog čega nisu osigurani uvjeti za izradu kvalitetnijeg propisa kroz identificiranje problema, uzroka, ciljnih grupa i razloga zbog kojih problem nije mogao biti riješen postojećim regulatornim okvirom.\nTakođer, odredbe Nacrta koje se odnose na prava i osiguravaju uvjetuju za zapošljavanje i prioritet u zapošljavanju su neprecizne, a ukoliko bi bio prihvaćen prijedlog za donošenje Zakona po skraćenom postupku, ne bi mogla biti osigurana dosljedna primjena njegovih odredaba.\nJedna od zamjerki odnosi se i na opasnost diskriminacije učenika, jer bi samo neki učenici srednjih škola, primjenom rješenja ponuđenih Nacrtom, imali pravo na besplatne udžbenike (u tri kantona), dok bi u ostalim kantonima to pravo ostvarivali samo učenici osnovnih škola, jer je po njihovim kantonalnim zakonima obavezno samo osnovno. obrazovanje.\nUkazano je i na to da u Nacrtu nije dovoljno preciziran pojam "prednosti" pri dodjeli kredita, a kada je riječ o zdravstvenoj zaštiti pripadnika boračkih populacija, treba prethodno pribaviti i mišljenja kantona, jer je riječ o materiji iz podijeljene nadležnosti.\nI predloženi način funkcioniranja Boračkog fonda, kaže se u izjašnjenju Federalne vlade, neprovediv je jer obuhvata različite izvore finansiranja i s različitih nivoa vlasti. Također, nije jasno ni na koji bi način sredstva od ušteda ostvarenih u općinama, kantonima i Federaciji BiH bila raspodjeljivana i uplaćivana u ovaj fond.\nPredloženo rješenje o dokupu staža do pet godina značilo bi povrede Zakona o zabrani diskriminacije u BiH, jer bi takvo pravo bilo omogućeno samo određenoj kategoriji stanovništva.\nU izjašnjenju je navedeno i da je Vlada FBiH utvrdila Prijedlog zakona o pravima demobilisanih boraca i članova njihovih porodica, s prihvaćenim amandmanima, te da smatra da je to rješenje realno i formalno-pravno i finansijski provedivo. To zakonsko rješenje obuhvata 15 prava za demobilisane borce i članove njihovih porodica, među kojima je zdravstvena zaštita - liječenje na području svih kantona - osnovno osiguranje koje utvrđuje dobnu granicu za ostvarivanje ovog prava sa 57 godina i naviše.\nVlada je danas zaključila da, obzirom na obimnost i složenost Nacrta zakona, ne postoje uvjeti da on bude razmatran po skraćenoj parlamentarnoj proceduri.\nIzmijenjena odluka o visini I načinu plaćanja naknade za kontrolu određenih proizvoda pri uvozu i izvozu\nFederalna vlada izmijenila je Odluku o visini i načinu plaćanja naknade za pokriće troškova kontrole kvalitete određenih proizvoda pri uvozu i izvozu.\nIzmjenom je ukinuta naknada za kontrolu kvalitete koju obavljaju organi Federalne uprave za inspekcijske poslove - Federalnog tržišnog inspektorata, smanjena visina naknade koju naplaćuju kontrolne kuće sa 30 KM na 20 KM, te izmijenjeno definiranje pojma pošiljka, pod kojom će biti podrazumijevana sva roba u jednom prijevoznom sredstvu (sva roba u kamionu, vagonu, kontejneru i drugo).\nCilj ove odluke je otklanjanje negativnih posljedica neusklađenosti postupanja i troškova kontrole kvalitete proizvoda pri uvozu i izvozu koji se naplaćuju u Federaciji BiH i Republici Srpskoj i povećanje broja privrednih subjekata koji će uvoz obavljati na području koje pokriva Federalna uprava za inspekcijske poslove.\nVlada Federacije BiH BiH Vlada BiH Fadil Novalić\nŠTA (NI)SU RADILI\nUhljebili poslušnike u državnu službu, a oslabili važne institucije


Predstavljeni rezultati projekta u Pančevu • Centar za čistiju proizvodnju Srbije\nPočetna » Novosti » Predstavljeni rezultati projekta u Pančevu\nPredstavljeni rezultati projekta u Pančevu\nPredstavnici lokalne samouprave, i organizacije UNIDO uručili su , na svečanosti održanoj 25. januara u Opštini Pančevo, sertifikate kompanijama i preduzećima u Pančevu koje su učestovovale u projektu „Čistija proizvodnja“. Ovaj projekat, u kojem je učestvovalo 9 preduzeća iz Pančeva, zasnovan je na prevenciji i smanjenju zagađenja na samom izvoru njegovog nastanka.\nKroz projekat „Čistija proizvodnja“ sačinjen je predračun za potrebne investicije u Zelenilu, Mladosti, ATP-u, Vodovodu, Higijeni, Direkciji, Grejanju, Petrohemiji i kompaniji Božić i sinovi koje bi doprinele smanjenju zagađenja i energetskim uštedama unutar svakog preduzeća. Prema proračunima za ovih devet preduzeća potrebno je oko 30 miliona evra investicija. Povraćaj investicija planiran je za oko 4 godine, dok bi godišnje uštede bile značajne. Takođe smanjilo bi se aerozagađenje na samom izvoru njegovog nastanka. Najveća investicija bila bi potrebna Petrohemiji oko 25 miliona evra.\n- Jedna od ideja je da se vodena para koja je se do sada zagrevala u pregrevačima i trošila mnogo gasa i azota, da se sada iskoristi toplota tih dimnih gasova peći i da se na konto te toplote vrši pregrevanje koja se dalje koristi za pokretanje turbina. Smanjenje i uštede gasa bi bile za 15 miliona kubnih metara godišnje, dok bi smanjenje emisije ugljen dioskida bilo 32 hiljade tona godišnje izjavio je Vladimir Paunović iz HIP Petrohemije.\nPančevačko komunalno preduzeće „Mladost“ je u toku ovog osmomesečnog projeta ostvarilo uštede. Smanjena je potrošnja vode na bazenu, i to bez investicionog ulaganja.\n- Sve što smo radili, edukacijom ljudi i to bez ulaganja. Nismo uložili ni dinar koji bi trebali za svakodnevno praćenje kvaliteta vode. Mogli smo i veće uštede, ali nismo ništa radili na uštrb kvaliteta jer se naša voda u bazenima tretira kao voda za piće kazala je Zorica Markov, iz JKP „Mladost“.\nProjekat „Čistija proizvodnja“ trajao je 8 meseci. Obuhvatio je 6 radionica za predstavnike kompanija i konstultante. Gradonačelnica Pančeva Vesna Martinović izjavila je da je dužnost lokalne samouprave da predvodi proces zaštite životne sredine.\n- Sa preduzetim aktivnostima na svim nivoima, u Pančevu je, čini mi se kao neko kao živi ovde, ali i prema rezultatima ozbiljnih istraživanja, došlo do poboljšanja ekološke slike. Odlična saradnja sa Centrom za čistu proizvodnju uspostavili smo mrežu „čistih“ kompanija u Pančevu, čime smo se dodatno približili evropskim integracijama navela je gradonačelnica Vesna Martinović.\nDržava u saradnji sa Centrom za čistiju proizvodnju i Tehnološkim fakultetom namerava da povećava produktivnost i konkurentnost industrije u Srbiji.\n- Centar je u proteklom periodu, ostvario dobre rezultate. Prošle godine je prvi put jedna lokalna samouprava ušla u ovaj projekat. Mogu reći ispred Ministarstva za zaštitu životne sredine, mene lično ali i ministra Dulića, da smo izuzetno zadovoljni da je jedna lokalna samouprava prepoznala, na čelu sa gradonačelnicom Vesnom Martinović, važnost ovakvog projekta dodao je Aleksandar Vesić, pomoćnik ministra za zaštitu životne sredine.\nCentar za čistiju proizvodnju je član UNIDO/UNEP mreže nacionalnih centara za efikasno korišćenje resursa i čistiju proizvodnju (RECP Net). Rukovodilac projekta Petra Švager kazala je da je UNIDO veoma zadovoljan sa rezultatima koje je postigao u Srbiji.\n- Kao što je i gradonačelnica rekla, čistija proizvodnja nisu samo reči. Sada smo se potrudili i uključili ljude iz kompanije i preduzeća u ovakav jedan projekat. Naravno to je samo prvi korak u rešavanju problema. I, ako pogledate brošuru tu ima mnogo opcija i rešenja, ali one pre svega moraju biti implementirane. Mora biti investicija , ali i političke podrške pošto se pre svega radi o javnim firmama. Nadam se kada dođem za godinu ili dve, da ćemo videti veliki napredak izjavila je Petra Švager, rukovodilac projekta „UNIDO“.\nSva preduzeća iz Pančeva koja su učestovala u ovom projektu dobila su sertifikate. Glavni donatori ovog projekta su Vlade Austrije i Slovenije. Predstavnici ambasada, Wolfgang Wagner (Austrija), savetnik i Slobodan Šešum, savetnik za ekonomska pitanja, Slovenija, pozdravili su okupljene i izrazili svoju podršku projektu.


Kako se hrane korisnici Narodne kuhinje u Zrenjaninu?\nObjavljeno 24.02.2013. u 15h\nProgram Narodne kuhinje sprovodi se u Zrenjaninu od 2009. godine. Grad obezbeđuje sredstva za njegovu realizaciju, Centar za socijalni rad utvrđuje koji građani imaju pravo na korišćenje, a Crveni krst je zadužen za distribuciju toplih obroka i paketa hrane u gradu i okolnim naseljima.\nSekretarka Crvenog krsta, Aleksandra Tanasijević, kaže za I love Zrenjanin da se distribucija za sada obavlja uredno i bez ikakvih problema.\nTokom zimskog perioda, tople obroke svakog radnog dana u periodu od 12 do 13 časova dobija 200 korisnika. Najčešće je reč o kuvanim jelima kao što su pasulj, kupus, đuveč, grašak i paprikaš-gulaš, uz posebnu napomenu da je u svako kuvano jelo obavezno uključeno i parče jedne vrste mesa, što dokazuje da se vodi računa i o kvalitetu ishrane korisnika. „Ukoliko dođe do realizacije nekih bilateralnih donacija, korisnici toplih obroka petkom dobiju i dodatne pakete suve hrane za vikend“, ističe Tanasijevićka.\nJednom mesečno, 340 porodica, od kojih 110 živi u okolnim naseljima, zbrinjava se paketima hrane, takozvanim „lanč“ paketima. Oni sadrže osnovne životne namirnice – ulje, brašno, šećer, testenine, mesne konzerve i konzerve ribe, pirinač i pasulj, a vrednost tog paketa je približno ista vrednosti kuvanih obroka koje jedan korisnik dobije u toku meseca.\nREALNE ŠANSE DA NARODNA KUHINJA RADI I TOKOM LETA\nU zrenjaninskom Crvenom krstu navode da su donacije od fizičkih lica i privatnika česte, ali da većina njih ne želi da se eksponira u javnosti. „Najčešće su u pitanju sporadične donacije, ali je malo onih koji doniraju hranu redovno, odnosno svakoga meseca. Ipak, pomoć je uvek dobrodošla, te se u svoje i u ime korisnika zahvaljujem svakom ko nam je do sada pružio podršku i izašao u susret“, istakla je naša sagovornica.\nPrilikom otvaranja Narodne kuhinje ideja je bila da ona radi samo tokom zimskog perioda, od 1. oktobra do 31. marta, a za realizaciju programa tokom tog perioda grad izdvaja oko 7 miliona dinara. Ranijih godina, tokom letnjeg perioda – od 1. aprila pa do kraja septembra, većina Narodnih kuhinja, među kojima je i zrenjaninska, potpuno su obustavljale svoj rad.\n„U poslednje dve godine, situacija je nešto drugačija“, navodi Tanasijevićka. „Na naše, ali i na zadovoljstvo korisnika, Narodna kuhinja je tokom protekle dve godine radila i leti, i to zahvaljujući donaciji 10 osnovnih artikala od strane Vlade Republike Srbije, a posredstvom Crvenog krsta Srbije. Te donacije se sastoje od brašna, ulja, konzerviranog povrća, suvih začina, pirinča i pasulja, i one se isključivo koriste za spremanje toplih obroka tokom letnjeg perioda. Grad je doprineo time što obavlja javnu nabavku za sprovođenje usluge kuvanja i obezbeđivanje mesa, koje nije obuhvaćeno Vladinom donacijom. Sve to omogućilo je nesmetano pripremanje toplih obroka i tokom leta“, dodala je Tanasijevićka.\nPostoje realne šanse da Narodna kuhinja u Zrenjaninu radi i tokom ovogodišnjeg letnjeg perioda. „Gradska uprava ima dobru nameru, a dosadašnji razvoj situacije ukazuje na to da će korisnici svoje tople obroke dobijati i ovoga leta. Moguće je da ćemo, usled nekih tehničkih nedostataka, napraviti pauzu samo tokom aprila, ali ćemo već od maja meseca nastaviti kontinuirano snabdevanje korisnika toplim obrocima“, uverava nas Tanasijevićka.\nTagovi:centar za socijalni rad, crveni krst, donacije, kuvanje, lanč paketi, narodna kuhinja, obroci\nCrveni krst je bio izuzetno aktivan u borbi protiv epidemije korona virusa\nPripremljeno još 17.000 paketa pomoći za penzionere i socijalno ugrožene građane\nPodeljena humanitarna pomoć romskim porodicama u naselju „Dudara“


'The Founder' - kako je pohlepa izgradila McDonald's - Internet Monitor\n'The Founder' - kako je pohlepa izgradila McDonald's\nscenarij: Robert Siegel\nDanas je korporacija McDonald’s među najvećim poslodavcima u Americi i u svetu i među najvećim korporacijama po profitu, iako u svojoj osnovnoj grani posla ima ogromnu konkurenciju. Istina, hrana je upitnog kvaliteta i može ostaviti posledice na zdravlje, a ni brzina više nije tolika komparativna prednost. Ali je svejedno i dalje sinonim za “fast food”. Kako je samo jedan štand koji su držala dva brata izrastao u ogroman brand? Odgovor na to pitanje naći ćete u filmu 'The Founder'.\nOpet, 'The Founder' nije nikakav hvalospev kapitalizma i ljudske pohlepe, kako se to na pojavnom nivou može uočiti, a Ray Kroc, ma koliko ga sa žarom i prirodnom simpatijom igrao u poslednjih nekoliko godina preporođeni Michael Keaton, nije uopšte pozitivan lik. Vođen preciznim scenariom Roberta Siegela ('The Wrestler') koji vrca od britkih dijaloga kako u trouglu između braće i Kroca, tako i u odnosu Kroca sa ženom (Dern) i sekretaricom (Kneeland), reditelj John Lee Hancock ('Saving Mr. Banks') vrlo vešto i diskretno uvodi Krocovu mračnu stranu. Kako radnja odmiče, 'The Founder' postaje simulacija okršaja dva modela kapitalizma: starog, konzervativnog, domaćinskog modela i novog na tragu neoliberalizma (film se završava upravo sa izjavom predsednika Ronalda Reagana zašto voli McDonald’s i smatra ga kvintesencijalno američkim). Zaključak je da smena modela možda nije etična, ali je savršeno logična kao nadogradnja ako je pogonsko gorivo ambicija, odnosno pohlepa.\n'The Founder' je svakako solidan, čak i dobar film u celini i po većini komponenti. Ono o čemu se da raspravljati je pitanje očekivanja koja zavise od naših individualnih shvatanja i stavova po pitanju ambicije, upornosti, biznisa i kapitalizma. Možda je to mogla da bude oštrija satira, materijal ostavlja tu mogućnost, ali to bi onda bio sasvim drugi film koji bi možda patio od teške ruke ili neke druge boljke. To bi nekome više odgovaralo, a nekome ne. Uostalom, kao i hamburgeri, pomfrit i milkshake iz McDonald’sa. (8/10)


RSE saznaje: Trinaest članica EU traži proširenje na Zapadni Balkan\nSamit EU u Rumuniji, maj 2019\nMeđu zemljama članicama Evropske unije cirkuliše takozvani "non-paper", u kojem se nastoji da se potvrdi napismeno da je proširenje Zapadnog Balkana i dalje kredibilna opcija.\nRadio Slobodna Evropa (RSE) ima uvid u nacrt ovog dokumenta gde se, između ostalog, podvlači da EU treba da ispuni svoju nedvosmislenu posvećenost evropskim integracijama Zapadnog Balkana, te da "ne postoji ‘plan B’", za Zapadni Balkan.\n"Non-paper" je inače neformalni dokument koji se uglavnom iznosi u zatvorenim pregovorima unutar institucija EU, posebno u Savetu ministara i ima za cilj postizanje dogovora o nekom spornom političkom pitanju.\nTakođe se saznaje da se pokušava pridobiti što veća podrška za ovaj dokument pre ministarskog sastanka koji će biti održan 18 juna. Inicijator nastoji da se dokument usvoji u obliku zajedničke deklaracije EU ministara.\nJuncker: Nema saglastnosti oko otvaranja pregovora sa Severnom Makedonijom\nOva odluka bi, prema mišljenju članica EU koje podržavaju ovo pismo, poslužila kao važan motivacijski faktor za celi region.\nTo bi takođe doprinelo "jačanju otpornosti zemalja na spoljne, štetne interese drugih aktera i osigurati da EU i dalje bude vodeći igrač za pozitivnu regionalnu transformaciju".\n"Iznoseći značaj svoje odluke za budućnost svih država i naroda u Evropi, pozivamo članove Saveta (EU) da u junu preuzmu dalekovidne, hrabre odluke, koje bi promovisale kontinuirani napredak reformi u skladu sa standardima i vrednostima EU, koje bi ojačale regionalnu saradnju, pomirenje, dobrosusedske odnose, i koje bi pružile ključnu podršku nepovratnom miru, stabilnosti i razvoju regiona i našeg kontinenta", stoji u nacrtu dokumenta.\nU ovom nacrtu se između ostalog poručuje da bi Savet EU trebao da "prizna da je politika proširenja najuspešnije sredstvo za promovisanje standarda i vrednosti EU, da nastavi da podržava jasno definisanu perspektivu članstva u EU koja je pokretačka snaga za sprovođenje zahtevnih reformi i rešavanje preostalih bilateralnih pitanja na Zapadnom Balkanu; te prepozna nezamenjiv uticaj politike proširenja na proces jačanja Evrope".\nOva inicijativa dolazi u svetlu podela među članicama EU oko mogućeg otvaranja pristupnih pregovora sa Albanijom i Severnom Makedonijom. Evropska komisija je prošle nedelje preporučila bezuslovno otvaranje pristupnih pregovora između Brisela i Skoplja, odnosno Tirane.\nPrva rasprava će biti održana 18 juna, međutim, budući da ova pitanja zahtevaju jednoglasje među EU članicama, do ovog trenutka nema zajedničkog stava EU da bi se potvrdila preporuka Evropske komisije.\nPredsednik Evropske komisije Jean Claude Juncker je početkom ove nedelje priznao da za sada nema konsenzusa među zemljama članicama da se odobri otvaranje pristupnih pregovora.


Neodoljive cipele i torbice inspirirane Danom zaljubljenih - Novi list\nUrbana ljubavna priča\nAldo predstavlja posebnu kolekciju\nKanadski brend Aldo ove je godine mjesec ljubavi podigao na sasvim novu razinu. Neodoljivi detalji pomalo stripovskih manira, iscrtani na obući i modnim dodacima koji čine većinu kolekcije, nikada nisu bili simpatičniji.\nPotpuno nosivi tijekom cijele godine, Valentinovski artikli ovog poznatog igrača u fashion industriji savršen su primjer sezonski idealno iskoristive linije u čiju popularnost ne treba sumnjati.\nCipele (790 kn)\nTenisice (690 kn)\nTorbe (1.530 kn, 2.680 kn, 3.530 kn)\nNaočale (280 kn)


Keramički dimnjaci, Deronje :: Daibau.rs\nKERAMIČKI DIMNJACI, DERONJE\nTražim dobrog ponuđača, zidara, montera dimnjaka: Skupili smo i proverili ponuđače, zidare, montere dimnjaka, koji rade u mestu Deronje i okolini. Pošaljite potražnju i zainteresovani ponuđači, zidari, monteri dimnjaka će vas kontaktirati za pregled, predračun i ponude.\tDobar ponuđač, zidar, monter dimnjaka Deronje , koji može da uradi:\tgrađeni dimnjak, dimnik za niskoenergetsku kuću, dimnjak za niskotemperaturno zagrijavanje, zidanje klasičnog dimnjaka, i ostale povezane poslove će se sigurno naći i za vas. više\n✓ KERAMIČKI DIMNJACI


Naime, na stajalištu "Vukov spomenik" pre nešto više od mesec dana postavljeni su validatori, ali i barijere kako se oni ne bi mogli zaobići, a ceo sistem u funkciji je od prošle nedelje, što su za "Blic" potvrdili i iz Sekretarijata za javni prevoz.\nSamo sa Busplusom do BG voza\nDakle, putnik mora da prisloni kartu na validator, nakon čega može da uđe na peron i ukrca se u voz.\n- Pre prolaska kroz barijeru, putnik je u obavezi da validira personalizovanu karticu sa uplaćenom pretplatnom kartom ili da plati vremensku kartu nepersonalizovanom karticom - kažu iz Sekretarijata za javni prevoz.\nOD 15. JULA BEZ ŠVERCOVANJA U BG VOZU Postavljaju rampe na stanicama u centru grada\nBUSPLUS JAČI OD POLICIJE Ni policajac ne može bez karte kroz rampu BG voza\nOni napominju da je putnik dužan da u vozilu, odnosno u prostoru rezervisanom za putnike sa validiranom karticom na stajalištima gradske železnice, koji je posebno obeležen i na kojima je kontrolisan pristup putnika pokretnom rampom, ima važeću kartu koju je dužan da pokaže na zahtev kontrolora ili ovlašćenog lica.\nPodsetimo, kada je pre osam godina uveden Busplus sistem, validatori za otkucavanje karata su se nalazili i u svim kompozicijama u sistemu BG voza. Međutim, vremenom su ih građani uništili, te se odustalo od naplate karata na ovaj način.\nRampe kod Karađorđevog parka postavljene 2016.\nBarijere poput onih kod Vukovog spomenika već su uveliko zaživele na stanici "Karađorđev park", dok se na "Pančevačkom mostu" nisu pokazale tako uspešne pošto putnici imaju više prilika da zaobiđu validatore na putu do perona.\nU subotu kreće prodaja godišnjih BUSPLUS KARATA za lica starija od 65 godina


Kako reklamirati firmu 3M i proizvod Nexcare: ogromni flasteri za kožu prekrivaju pukotine zidova\n► Reklamiranje ► Kako se reklamirati u zdravstvu: zubarske ordinacije, plastični hirurzi, terapeuti, prva pomoć, odvikavanje od pušenja... ▼\nNexcare: flasteri prekrivaju pukotine zidova\nNexcare je brend koji zastupa prodaju: zdravstvene zaštite, lepljivih traka, flastera, artikala za prvu pomoć, zavoje, gaze, hirurške trake...., Nexcare brend je u vlasništvu 3M firme, web sajt je www.nexcare.com.\n3M je američki multinacionalni konglomerat korporacija čiji je asortiman proizvoda: lepila, abrazivi, stomatološki proizvodi, ortodontski proizvodi, opšti medicinski proizvodi..., sedište firme je u Maplewood-u, Minesota, SAD, 3M je vlasnik brenda Nexcare, web sajt je www.3m.co.rs.\nKreativni način kako reklamirati firmu 3M je bio u postavljanju nalepnica sa slikom velikog hanzaplasta po oštećenim zidovima i prozorima izloga Santiago-a, Čile.\nHanzaplast je samolepljvi flaster za kožu, zavoj za rane, prva pomoć previjanja.\nDržava Čile se nalazi u području zemljotresa koji su veoma česti i koji pogađaju široka područja u Čileu i zato je firma 3M iskoristila tu činjenicu u svom maštovitom konceptu kako reklamirati proizvode Nexcare.\nNa mnogim zidovima kuća i zgrada, na dvorišnim zidovima kao i na mnogim zastakljenim površinama posle zemljotresa ostaju raznorazna oštećenja napukline, pukotine, naprsline... firma 3M je u svrhu reklamiranja preko tih oštećenja u Santiago-u prelepila velike nalepnice sa slikom flastera za kožu.\nNalepnice flastera su široke skoro jedan metar kako bi bile što uočljivije prolaznicima, na flasterima se nalazi naziv brenda Nexcare, ispod njega je slogan reklamiranja "Specijalisti prve pomoći" a u desnom donjem uglu se nalazi i naziv firme 3M.\nKao što vidimo u ovoj ideji kako se reklamirala firma 3M, kada se pogledaju sve te nalepnice flastera prelepljenih preko pukotina zidova zatim preko polupanih stakala izloga usled optičke iluzije se stiče utisak kao da ti hanzaplasti drže te rascepljene delove zidova i prozora izloga da se i dalje ne razdvajaju i ne proširuju pukotine.\nSvakom od nas je veoma dobro poznat izgled Nexcare flastera kao u ovom konceptu kako reklamirati u zdravstvu firmu 3M: boja flastera je narandžasta do svetlo braon kao boja kože kako bi bio što manje upadljiv na koži; flaster ima sitne rupice na sebi kako bi koža mogla nesmetano disati radi što bržeg zarastanja rane, flaster ispod samolepljive strane ima mali jastučić u sredini flastera koji je gaza za upijanje krvi i tečnosti koja curi iz rane.\nI tada pažljivijim gledanjem shvatamo reklamiranje proizvoda Nexcare, usled optičke obmane napukline na zidovima i polomljena stakla izloga podsećaju na posekotine na koži jer upravo preko razderotina na koži se postavlja hanzaplast.\nFirma 3M je ovim konceptom kako je reklamirala proizvod Nexcare stvorila optičku iluziju kao da su hanzaplasti zalepljeni preko posekotina na koži a poruka reklamiranja je ako hanzaplasti drže napukli zid i polupana stakla prozora na izlogu takvom istom snagom će i mali hanzaplast držati posekotinu na koži.\nTaj prelepljujući odgovor na pitanje kako reklamirati firmu 3M i proizvod Nexcare je video veliki broj prolaznika a još veći broj posetilaca sajtova je video ovo reklamiranje na internetu gde je bilo postavljeno na blogove i komentarisano.\nReklamiranje Coop-a i apela šizofreničarima: desni mladić u ogledalu se ceri momku u plavoj košulji\nReklamiranje firme Dr. Rathenow-a i ortodontske usluge : cucla karikira nepravilne dečije zube i vilicu\nReklamiranje firme Dr. M. Brown-a i usluge hirurgije: ispijanje kafe iz čaše ulepšava nos i usnu\nReklamiranje firme Kiprov i usluge povećanja dojki: guranjem prstima gumenih umetaka rastu i dojke\nKako reklamirati firmu Mak Erot-a i uslugu produženja penisa: stub željezničke stanice penis muškarca\nKako reklamirati firmu zubarsku ordinaciju JM-a i uslugu opravke: otkidanje papirnih zuba sa bandere\nBroj pregleda stranice: 1039 puta\nPlavno-Plet - pletena žica - Veternik 40 minutes ago


INOVACIJA: Pričvršćeni čepovi na plastičnoj ambalaži – Ambipak magazin\nMay 12, 2020 May 12, 2020 Ambipak magazin\tčepovi, inovacija, plastična ambalaža, plastične boce, zatvarači\nGlobalni lider u proizvodnji plastične ambalaže, austrijska kompanija ALPLA predstavila je svoj predlog vezanih zatvarača na PET bocama\nEvorpska unija je u junu 2019. godine objavila Direktivu 2019/904 o smanjenju uticaja određenih plastičnih proizvoda na životnu sredinu. Između ostaloga, zahteva se cirkularni pristup u postupanju sa plastičnom ambalažom pića za jednokratnu upotrebu sa posebnim osvrtom na zatvarače jer oni predstavljaju dodatnu opasnost po životnu sredinu jer se pojavljuju kao odvojeni otpad. Direktiva zahteva da poklopci i boca i kompozitna ambalaža kapaciteta do tri litre ostanu čvrsto vezani za posude onoliko dugo koliko se koriste. Države članice EU-a dužne su da primene odgovarajuće propise najkasnije do jula 2024. godine.\nZa mnoge kompanije, proizvođače plastične ambalaže ovo je novi izazov jer zatvarači moraju biti kompatibilni sa postojećim tipovima otvora na ambalaži a sa druge, porebno je voditi računa i po zadovoljenju potreba potrošača i njihovim navikama. Do sada je, međutim, dizajn zatvarača i doslovno i figurativno bio “odvojen” od stvarnog pakovanja i isti princip se primenjivao na sve. Međutim, sada se moraju uzeti u obzir i pojedinačni dizajni ambalaže kako bi rešenje bilo prilagođeno korisnicima. To znači da treba razviti potpuno nove modele zatvarača.\nKompanija ALPLA je predstavila predstavila svoje rešenje vezanih zatvarača kroz dva tipa – Relax i Soul.\nDizajn Relax and Soul koji sada nudi ALPLA ispunjavaju zahteve postavljene u pogledu održivih i funkcionalnih rešenja za čepove plastilčnih boca. U oba slučaja važi sledeće:\n1. Za njihovu izradu nije potreban dodatni materijal u poređenju s uobičajenim čepovima\n2. Čepovi ostaju čvrsto vezane za ambalažu pića tokom celog životnog ciklusa od proizvodnje do odlaganja i ne stvaraju nikakav odvojeni otpad.\n3. Nema potrebe za tehničkim izmenama ili dodatnim ulaganjima u postojeće linije za flaširanje.\n4. Mogu se koristiti na različitim veličinama ambalaže.\nOvaj model omogućava potrošaču da fiksira zatvarač u jednom od tri različita položaja na uskom Za vezanje čepa na ambalaži koriste se dve trake. Otvor i usko grlo potpuno su slobodni kroz 360 stepeni, kao što su i sa nevezanim čepovima. Ova rešenja su pogodna za otvore boca 1881 i 1810 boca.\nRelax model pričvršćenog čepa\nSa ovom verzijom, kapa se može saviti na ugao od približno 160 stepeni kada se otvori i pričvrsti na navoj malim iglom. Ovo fiksiranje na mestu sprečava da se poklopac vrati natrag, omogućava potrošaču da nesmetano uživa u svom piću. Ovaj čep je dostupan za model boce tipa 1810.\nSoul model pričvršćenog čepa\nIzvor i foto: Alpla.com\n← INTERVJU: Ivan Crnojević, CEO Elmed doo – Hrabrost i snaga su u ovakvim momentima presudni\nSAVETUJEMO: Ulažite u svoj Linkedin profil →\nFebruary 10, 2021 May 9, 2021 Ambipak magazin\nFebruary 17, 2020 July 29, 2021 Ambipak magazin


Isplaćeni podsticaji za dizel, uskoro 4,5 miliona KM za stočare - Financiranje | Agroklub.ba\nIsplaćeni podsticaji za dizel, uskoro 4,5 miliona KM za stočare\nIsplata 4,5 miliona KM vršiće se na osnovu pojedinačnih rješenja koje će za svakog poslovnog subjekta i fizičko lice donijeti Agencija za agrarna plaćanja u skladu sa Pravilnikom.\nMinistarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Republike Srpske, posredstvom Agencije za agrarna plaćanja RS, isplatilo je juče ukupno 440.881 KM za regresirano dizel gorivo po osnovu izvršene multilateralne kompenzacije i cesije u trezorskom sistemu poslovanja.\nZaključno sa ovim, ukupan iznos isplaćenih obaveza po osnovu podsticaja iz agrarnog budžeta Agencije iznosi 42.927.587 KM, odnosno 57,23 odsto, saopšteno je iz resornog ministarstva.\nIzdvojeno preko 50 miliona KM, a završava i isplata za regresirani dizel\nPodsjetimo, u toku 2021., poljoprivrednim proizvođačima u RS isplaćeno je preko 50 miliona KM potpora, a kako navode iz Agencije za agrarna plaćanja, dinamika isplate bolja je u prosjeku za oko osam procenata u poređenju sa prošlogodišnjom.\nZanavljanje proizvodnje kao mjera podrške\nIpak, uzgajivači stoke ove godine nisu dobro prošli, tačnije velika većina njih pretrpila je štete koje idu i do više stotina maraka po jednom grlu, te će oni moći da računaju na 4,5 miliona KM iz Kompenzacionog fonda kako bi mogla da se sačuva i zanovi proizvodnja.\nUzgajivači junadi i svinja smatraju da ova pomoć stiže u posljednjem trenutku, zato što je ionako ugroženu domaću stočarsku proizvodnju, dodatno oslabila i pandemija korona virusa.\n"Gubici su prošle godine bili toliki da ni ovaj blagi rast cijena ne može da nam nadoknadi štetu. U prosjeku sam po svakoj svinji imao gubitak od oko 100 KM", rekao je za Glas Srpske predsjednik Udruženja uzgajivača tovne junadi u RS, Goran Mitrović. Dodaje da kada je riječ o junadi, tu je šteta bila nešto manja ali samo zato što je Vlada RS organizovala interventni otkup.\nGubimo tržišnu utakmicu u startu?\nMitrović inače godišnje uzgoji oko 3.000 bikova i deset hiljada svinja, a prema njegovim riječima u RS u prosjeku ima oko 2.000 uzgajivača tovne junadi i da će sredstva iz Kompenzacionog fonda dobro doći da se obnovi proizvodnja, a upravo to je i najvažnije za opstanak bilo koje farme.\n"Potražnja nije loša, ali su cijene uvoznog mesa toliko niske da mi u tom slučaju tržišnu utakmicu gubimo odmah na početku", upozorava, napominjući da je cijena svinja 2,7 KM za kilogram žive vage, a za kilogram žive vage junadi potrebno je izdvojiti 4,2 KM. Takve cijene su u prosjeku za oko pet procenata više u poređenju sa istim periodom lani.\nUpravni odbor Kompenzacionog fonda RS zaključio je da su ispunjeni uslovi za dodjelu sredstava za podršku proizvođačima junećeg i svinjskog mesa, priplodnih grla u svinjarstvu i pčelarima, a u cilju ublažavanja posljedica pandemije virusa korona za tekuću, 2021. godinu.\nIsplata 4,5 miliona KM vršiće se na osnovu pojedinačnih rješenja koje će za svakog poslovnog subjekta i fizičko lice donijeti Agencija za agrarna plaćanja u skladu sa Pravilnikom o uslovima i načinu ostvarivanja podrške poljoprivrednim proizvođačima u uslovima izazvanim pandemijom virusa korona koje je donijelo nadležno ministarstvo, navodi se u zvaničnom saopštenju.\nIsplata podsticaja Dizel gorivo Kompenzacioni fond RS Potpora stočarima Zanavljanje proizvodnje Cijene svinja Cijene junadi\nIFAD: Oko 11 miliona eura za podršku farmerima, uskoro i Javni pozivi\nUživajte u čarima lješnjika.Cvjetovi lijeske su bitan izvor polena za pčele kao i za druge oprašivaće.Lijeska cvjeta od kraja januara do kraja marta.Svoj vrt ukrasite crvenim sortama lijeske,tako da tokom cijele godine imate dekorativne grm... Više [+]\nUživajte u čarima lješnjika.Cvjetovi lijeske su bitan izvor polena za pčele kao i za druge oprašivaće.Lijeska cvjeta od kraja januara do kraja marta.Svoj vrt ukrasite crvenim sortama lijeske,tako da tokom cijele godine imate dekorativne grmove koji na sebi nose obilje plodova lješnjika.


Milivojević: Srbija ima pravo da reaguje zbog povrede Dejtona - Glas Srpske\nSrna 22.02.2020 11:48\nBEOGRAD - Diplomata Zoran Milivojević izjavio je da Srbija ima pravo da podrži inicijativu SNSD-a o donošenju zakona o Ustavnom sudu BiH da bi troje stranih sudija bilo zamijenjeno domaćim, te da takav stav ne predstavlja miješanje u unutrašnje stvari BiH, jer je riječ o sprovođenju odredaba Dejtonskog sporazuma.\n“Ustavni sud BiH, u kome odluke donose tri stranca, trebalo je da traje samo pet godina, ali se to tijelo održava već 25 godina”, rekao je Milivojević za “Politiku”.\nOn je naglasio da Srbija ima pravo i obavezu da štiti Dejtonski sporazum, kao i srpski narod u BiH.\n“Uloga Srbije je još značajnija, jer je BiH i dalje pod međunarodnim protektoratom, što znači da nije suverena država”, rekao je Milivojević.\nOn je u skladu sa tim ukazao da funkcija Visokog predstavnika i dalje postoji iako su istekli svi rokovi za to kao i Savjeta za implementaciju mira.\n“To znači da BiH nije suverena država i zbog toga je još značajnije da potpisnici štite Dejtonski sporazum i da naša zemlja garantuje njegovu punu primjenu”, rekao je Milivojević.\nOn je dodao da su tvrdnje, poput one koju je ranije iznio hrvatski član Predsjedništva BiH Željko Komšić da Srbija nije “nikakav garant Dejtonskog sporazuma, već da je to bila tadašnja SR Jugoslavija”, potpuno neozbiljne i suprotne međunarodnom pravu.\n“Srbija je pravni sljedbenik svih država nastalih nakon Berlinskog kongresa. Samim tim naša država je naslijedila prava i obaveze iz tih država, a jedan od njih je sprovođenje Dejtonskog sporazuma”, kategoričan je Milivojević.\nBivši ministar spoljnih poslova SR Jugoslavije Vladislav Jovanović ukazao je da je Republika Srpska bila uslov za uspostavljanje BiH i da bez toga Dejton ne bi mogao imati pozitivan ishod.\nOn smatra da Srbija ima pravo da podigne glas i ukaže na povredu Dejtona, a da osim Srbije to pravo ima i Hrvatska, kao i velike sile koje su potpisale ovaj sporazum u svojstvu svjedoka.


"Radovan Karadžić se nije zalagao za stvaranje srpske države" - Klix.ba\nMomčilo Mandić na sudu\n"Radovan Karadžić se nije zalagao za stvaranje srpske države"\n1.7.2010. u 16:18\nDrugog dana svjedočenja Momčilo Mandić, bivši ministar pravde Republike Srpske (RS), kazao je kako smatra da Radovan Karadžić nije bio ekstremni desničar, te da se nije zalagao za stvaranje srpske države.\nMandić, nekadašnji zamjenik ministra unutarnjih poslova BiH, a potom ministar pravde RS, rekao je da je 1991. i 1992. godine među srpskim narodom u BiH bilo "ekstremizma i poziva na rat", ali da su ti glasovi bili u manjini.\n"U redovima poslanika srpskog naroda u zajedničkoj i srpskoj skupštini bilo je nacionalista i desničara koji su zagovarali državu srpskog naroda bez drugih. Međutim, čini mi se da to postoji u svim državama i svim narodima i nije ništa neobično", dodao je Mandić, koji je sa svjedočenjem počeo u srijedu.\nKaradžiću se kao bivšem predsjedniku RS i Srpske demokratske sranke (SDS), te vrhovnom komandantu oružanih snaga RS-a, pred Međunarodnim krivičnim sudom za bivšu Jugoslaviju sudi za genocid, zločine protiv čovječnosti i kršenje zakona i običaja ratovanja od 1992. do 1995. godine.\nU optužnici stoji da je Karadžić učestvovao u udruženom zločinačkom poduhvatu, skupa sa članovima rukovodstva bosanskih Srba i Ministarstva unutarnjih poslova RS-a, da se stanovništvo muslimanske i hrvatske nacionalnosti trajno ukloni s područja BiH "na koja su bosanski Srbi polagali pravo".\nHaško tužilaštvo svjedoku je prikazalo snimak političkog skupa iz augusta 1994. godine, na kojem članovi rukovodstva bosanskih Srba Radoslav Brđanin, Momčilo Krajišnik, Vojo Kuprešanin, kao i Radovan Karadžić ističu želju za stvaranjem države srpskog naroda, na što je Mandić prokomentarisao da se radi o "političkom skupu".\n"Ja neću da analiziram stavove pojedinih ljudi na govorima, gdje političari govore što narod želi da bi pridobili masu. Ja ovo prvi put vidim na ekranu.(...) Znam da Krajišnik i Karadžić, dok sam bio ministar, nisu zagovarali srpsku državu", dodao je Mandić.\nBrđanin, nekadašnji vršilac dužnosti potpredsjednika Vlade RS, osuđen je u Haškom tribunalu na 30 godina zatvora zbog učešća u zločinima nad nesprskim stanovništvom na području Autonomne regije Krajina, dok je Krajišnik, bivši predsjednik Skupštine srpskog naroda u BiH, koji se spominje kao član UZP-a u optužnici protiv Karadžića, osuđen na 20 godina zatvora zbog zločina protiv čovječnosti.\nKomentarišući izjave Kuprešanina i Brđanina, optuženi Karadžić je kazao da su to "neobavezni stavovi slobodnih ljudi", te da se Haško tužilaštvo njima služi jer nema dovoljno dokaza protiv njega.\nMandić je kazao da je krajem 1991. godine kao zamjenik ministra unutarnjih poslova BiH radio na odabiru kadrova unutar MUP-a, prema dogovoru tri nacionalne stranke - SDS, Stranke demokratske akcije (SDA) i Hrvatske demokratske zajednice (HDZ), ali da je bio izložen velikim pritiscima s terena.\n"Nikada se Karadžić nije miješao u izbor kadrova, niti tražio da se neko postavi. Međutim, tražio je da se ispoštuju stranački dogovori. Karadžić je samo uključivan kada nisu stranke poštivale dogovor, i to samo kada mi nismo mogli unutar policije da riješimo probleme", objasnio je Mandić.\nDirektno ispitivanje Mandića nastaviti će se u ponedeljak, 5. jula, javio je u četvrtak BIRN - Justice Report.\nUtvrđen Prijedlog zakona o plaćama u organima vlasti\n01.07.2010. u 16:45


Hitna pomoć: Intervencije nakon požara i udesa | TV KANAL 9 NOVI SAD\nNaslovna EMISIJE Hitna pomoć: Intervencije nakon požara i udesa\nHitna pomoć: Intervencije nakon požara i udesa\nVIDEO K9: Jedna žena lakše je povređena u saobraćajnoj nezgodi, dok se druga nadisala dima u požaru koji je sinoć izbio u prizemlju zgrade u Ulici Stevana Mokranjca na Detelinari, saznajemo u novosadskoj Hitnoj pomoći.\nDojavu o požaru u Ulici Stevana Mokranjca broj 8, vatrogasci su primili sinoć oko 20 časova i na mesto događaja odmah uputili 3 vozila sa 10 vatrogasaca.\n“Dolaskom na mesto događaja utvrđeno je da gore plastične cevi i ostali materijal za vodu u ostavi, u hodniku u prizemlju zgrade, površine oko 1 m2. Hodnik zgrade bio je zadimljen. Požar je ugašen sa jednim mlazom vode, sa 100 litara. Izvršeno je oddimljavanje hodnika pomoću ventilatora. Preventivno je pozvana ekipa Hitne pomoći zbog starijih stanara zgrade koji su bili na ulici”, rekao je Miroslav Ostojić iz Vatrogasno-spasilačke brigade Novi Sad.\nHitna pomoć tom prilikom zbrinula je stariju ženu zbog respiratornih problema.\n“Zbrinuta 82-ogodišnja baka, koja je usled preterane inhalacije dima morala da bude prevezena na Institut za plućne bolesti u Sremskoj Kamenici”, navela je dr Mirjana Bursać, portparolka Hitne pomoći.\nLekarska ekipa hitne pomoći je intervenisala i ranije tokom dana nakon udesa koji se oko 13,30 dogodio na Futoškom putu 6, u kojem je lakše povređena 27-ogodišnja žena. Ona je nakon zbrinjavanja na licu mesta prevezena je u Urgentni centar na dalje preglede.\nPrethodni tekstVremenska, agro i bioprognoza, 06.04.2017.\nSledeći tekstVoša ubedljivo do polufinala Kupa Srbije


08.08.2006, 12:30 #1\nJa licno mnogo volim da uprljam ruke na svojoj "masini" i da mu stalno nesto namestam\n08.08.2006, 12:41 #2\nja svoja kola jos nemam, ali znam da zamjenim svijecice i gume...mislim da je to sa moje strane dovoljno...par puta mi se desilo kad sam se vozila sa drugaricom da nam u nekoj vukojebini pukne guma, a nigdje nikoga da ti stane, tako je to moje "znanje " dobro doslo. jedino jos da naucim da mijenjam ulje, i sto se mene i kola tice, dovoljno je...\n08.08.2006, 12:48 #3\nUuu majstorija, na domacim kolima, pa jel ima ista sladje. Ima ona pesma od Hladnog piva - 101, to je prava stvar za sve vozace zastave.\nZnaci, sa bratom, kad god imam vremena i kad me pozove, rasturimo Yugica za pola sata, a onda ga sklapamo bar ceo dan . Na prethodnim kolima sam se bas zezao, znao sam onog malog golfa u sraf, nazalost ode u plamenu. Sada vozam auto kom je tek istekla garancija, ceprkam i po njemu, ali bez laptopa i kablova slabo sta se moze stvarno uraditi\n08.08.2006, 12:59 #4\nDa znas to bas nervira kod ovih novih makina...... bez laptopa,kablova i odgovarajuceg programa ne mozes bas mnogo da uradis\n08.08.2006, 14:49 #5\nSve i da me interesuje (a i ne interesuje me preterano ), ne mogu nista da cackam na kolima, sem ako nesto na brzinu treba da se sjebe ... e, to bi mi sigurno islo od ruke Mada, posto ovaj moj ne prestaje da drvi o kolima i popravkama na istim, ne bi me cudilo da posle nekog vremena naucim i generalku da uradim na ovoj mojoj kršini\nNe, price o popravkama, rezervnim delovima i svemu sto ide s tim u paketu me neopisivo smaraju Dakle, u mom slucaju, kljuc i gas\n08.08.2006, 17:17 #6\nNekad bilo! Kad god bi nesto zakrcalo na mom fordicu prvo bi mu ja uspostavljao dijagnozu, koliko uspjesnu\nA sad otvorim haubu, izbecim oci na onu plastiku od koje ne vidis nista i zatvorim ... mada (kucam u drvo) jos uvijek nisam imao nikakvih problema a i garancija je na snazi tako da ne prljam ruke.\n02.11.2006, 15:28 #7\nHmmm, uvek kazem da vozacu zastave(u mom slucaju yuga) treba diploma automehanicara jer uvek ima nesto da se cacka pa sam u skladu sa tim naucio dosta stvari oko redovnog odrzavanja znaci ono da zamenim ulje, filtere, svecice i jos dosta sitnih popravki.\nIskreno volim da se umastim do laktova i za mene nema boljeg osecaja nego kad znam da sam nesto sam odradio oko kola i da to sljaka savrseno!\n22.12.2006, 14:52 #9\n26.08.2009, 14:40 #10\nkod ovih novih makina...... bez laptopa,kablova i odgovarajuceg programa ne mozes bas mnogo da uradis\nI redovno ga održavam i nema glavobolje\n26.08.2009, 15:02 #11\nSklona sam istim majstorijama...samo što o autima relativno malo znam, ali ulje, svjećice, filtere, točak i tečnosti mijenjam kao velika.\nJedino mrzim kad trebam natjerati auto na tehničkom na onaj kanal. Kanal ne volem.\nPalo mi na um da sam odmalena odmaščivala i zamašćivala svašta...više sam prala ruke nitro razređivačem nego vodom.\n26.08.2009, 15:13 #12\n26.08.2009, 18:21 #13\nJbg...ja sam uvek voleo da sam neke stvari uradim jer sam se lično uverio da mnogi "majstori" veze nemaju i rade ofrlje.\nNema većeg zadovoljstva nego sam podesiti mašinicu da radi "kao sat" .\n28.08.2009, 23:55 #14\n30.08.2009, 12:30 #15\nSad je brat nastavio njegovim putem, pa neretko kad dodjem mrtva umorna sa posla,posteno ne udjem u kuci, cujem kako dreci da pogledam da li ima gresaka na vratima oko farbanja,da prenesem sa njim tek ofarbane haube ili da glumim dodavaca alatki nad kanalom dok on majstorise.\nI mada su oni uvek nesto majstorisali, ja sam uvek zadnja dolazila na red, kada je trebalo nesto raditi oko mog auta.\nSacekaj, vidis da imam posla\nNa te njihove reci sam ludela, pa sam krala znanje, polako.\nProletos sam sama opravila svoju vespu i osposobila je za voznju\nBice od mene majstor nekad\nmajstor, sam, svoj


Trgni se, poezija! – Međunarodni beogradski festival poezije i knjige - BIBLIOTEKA GRADA BEOGRADA\nTrgni se, poezija! – Međunarodni beogradski festival poezije i knjige\nBGB je više godina unazad kao partner učestvovala u realizaciji Međunarodnog beogradskog festivala poezije i knjige Trgni se, poezija! Organizator festivala je organizacija za promociju poezije, književnosti, umetnosti i kulture čitafnja Treći Trg.\nFestival je osnovan 2007. godine u cilju afirmacije savremene poezije u Srbiji i približavanja poezije najširoj publici. Zalaže se za promovisanje najviših umetničkih vrednosti, mladih umetnika, interenjsovanja za kulturu drugih, humanog odnosa prema čoveku i gradu, slobodu misli, govora i umetničkog izražavanja, inkluziju osoba sa invaliditetom i osetljivih društvenih grupa.\nNa festivalu je do sada učestvovalo više od 200 uglednih pesnika iz preko 25 zemalja Evrope i sveta. Učesnici festivala su takođe i prevodioci, književni kritčari, likovni, vizuelni, multimedijalni i drugi umetnici čiji radovi su inspirisani poezijom.\nVeb sajt festivala: http://trecitrg.rs/festival-3\nPeriod realizacije: 2007-2018.


Beskućnik umro posle batina | Novosti.RS\nčetvrtak, 11. 07. 2019. u 07:24\nOsumnjičeni za ubistvo Janoša K. (58), Imre L. i Oršolja T., biće u četvrtak saslušani kod tužioca. Zločin se dogodio u napuštenoj kući, najverovatnije, posle svađe troje ljudi\nPROČITAJTE JOŠ - RASVETLjEN ZLOČIN U KANjIŽI: Zbog ubistva uhapšeni muškarac i devojka!\nKuća ispred koje je pronađeno beživotno telo Foto R. Šegrt\nMotiv ovog zločina za sada nije sasvim jasan, ali se pretpostavlja da su osumnjičeni Imre K. i stradali Janoš K. imali neke, samo njima znane, odranije neraščišćene račune. Prema nekim informacijama, osumnjičeni za ovo ubistvo Imre K. i Oršolja T. bili su u emotivnoj vezi.


Nova vlada Angele Merkel - 9 muškaraca i 6 žena | N1 Srbija\nNova vlada Angele Merkel - 9 muškaraca i 6 žena\n11.03.2018. |19.22 |\nDevet muškaraca, šest žena i jedna šefica – to je četvrti kabinet Angele Merkel. Nemačka štampa opširno komentariše sastav Vlade koja ima više novih lica nego prethodne i ishod je mukotrpno načinjenog kompromisa.\n"Sve je novo u trećoj velikoj koaliciji u eri Angele Merkel: u demohrišćanskoj uniji i SPD došlo je do neuobičajeno mnogo personalnih promena na kraju višemesečnog procesa sastavljanja Vlade. Deset novajlija, tri promene resora. Samo dvoje ministara i šefica Vlade ostali su na svojim mestima", piše list Velt, a prenosi Dojče vele.\nNajstarija pridošlica će ove godine navršiti 69 godina. Dvoje novih ministara su još u svojim tridesetim. Troje dolazi iz Severne-Rajne Vestfalije, troje iz Bavarske, prenosi list.\nGabrijel neće biti član nove nemačke vlade\nMerkel: Za Evropu je važno da Nemačka ima funkcionalnu vladu\nU sredu, 14. marta će u Bundestagu biti izabrana četvrta vlada Angele Merkel. To je nastavak koalicije Demohrišćana i Socijaldemokrata do kojeg je došlo posle skoro pola godine natezanja i koalicionih pregovora.\nDve najjače političke grupacije su na izborima u septembru ukupno osvojile 14 odsto manje glasova nego 2013. godine, što je posebno teško palo SPD-u.\nAngela Merkel Nemačka kabinet\nKoliko plaćaju nemačke klinike za medicinske radnike s Balkana? 12.12.2019.\nMože li se u Nemačkoj jeftino kupiti dizelaš? 24.11.2019.\nA gde su im doktori nisu nešto školovani kao naši.\nAko bude suštinska društvena odgovornost u politici onda je napredak.\nMi imamo više ministarstava i funkcionera a da bude tragikomedija niko ničemu ne služi, niti sme nešto da uradi po svojem nahođenju.


Poker Srbija: Naš Ognjen Šekularac Na Finalnom Stolu 2013 WPT Prague Main Event-a!\nNaš Ognjen Šekularac Na Finalnom Stolu 2013 WPT Prague Main Event-a!\nU Pragu je i dalje puno akcije, stiglo se do završnice 2013 WPT Prague Main Event-a, a pretposlednji dan je počeo sa 21 igračem da bi nakon tri nivoa igre samo šest igrača ostalo u trci za pobedu. Vodeću poziciju drži Vasili Firsau sa 2.491.000. Ovaj Belorus je već imao uspeha na WPT event-ovima. On je bio drugi na WPT Grand Prix de Paris u oktobru i tom prilikom osvojio €230.000, a sad je na dobrom putu da ostvari još bolji uspeh u češkoj prestonici.\nZa petama mu je Andrey Shatilov koji ima stek od 2.427.000 a sledi ga nemački igrač Julian Thomas. Naš Ognjen Šekularac je započeo pretposlednji dan eventa kao čip lider, a u finalni dan će ući kao četvrti sa stekom od 1.275.000. U igri su ostali još Valeri Savov i Gintaras Simaitis.\nOsvajač WSOP narukvice 2013 Roger Hairabedian je bio bubble boy. Francuski veteran je izgubio veliki pot kada je sa ručnim sedmicama naišao na kraljeve koje je imao Simaitis nakon što je bord doneo A-6-5-3-K. Ubrzo je eliminisan kada je njegovih A-T bilo nedovoljno protiv ručnih kraljeva Valeri Savov-a. Britanac Ryan Spittles počeo je dan kao šesti po broju čipova, ali nije uspeo da se izbori za samu završnicu. U odlučujućoj ruci imao je A-T a Hairabedian ručne desetke, tako da je Spittles je kući odneo $24.944. Šestorica finalista imaju garantovanu zaradu od $52.297 a pobedniku će pripasti $283.827.\nFinalisti 2013 WPT Prague Main Event-a i njihov chip-count:\n1. Vasili Firsau - 2.491.000\n2. Andrey Shatilov - 2.427.000\n3. Julian Thomas - 1.354.000\n4. Ognjen Šekularac - 1.275.000\n5. Valeri Savov - 934.000\n6. Gintaras Simaitis - 666.000