OIC osudio priznavanje Jerusalema kao glavnog grada Izraela | Spor Izraela i Palestine, Rat u Siriji | Al Jazeera Balkans\nOIC osudio priznavanje Jerusalema kao glavnog grada Izraela\nOrganizacija za islamsku saradnju je istakla kako je protiv potkopavanja dvodržavnog rješenja spora izraela i Palestine.\nIz OIC-a odbijaju prihvatiti bilo kakav prijedlog za mirnim rješenjem koje nije u skladu sa zakonitim neotuđivim palestinskim pravimaAnadolija\nOrganizacija za islamsku saradnju - OIC poručila je u subotu kako osuđuje bilo kakav stav međunarodnih tijela koja podržavaju okupaciju Palestine, a također i američku odluku o priznavanju Jerusalema kao glavnog grada Izraela.\nSamit OIC-a u Meki je zaključno ustvrdio kako su učesnici protiv svih nezakonitih mjera Izraela koje za cilj imaju izmjenu teritorije u okupiranoj Palestini i Jerusalemu, a također i kako su protiv potkopavanja rješenja dviju država.\nPozvali su sve države članice da provedu "odgovarajuće mjere" protiv država koje premjeste svoje ambasade u Jerusalem.\nIz OIC-a, također, odbijaju prihvatiti bilo kakav prijedlog za mirnim rješenjem a koje nije u skladu sa zakonitim neotuđivim palestinskim pravima, navodi se u zaključku saopćenja.\nTakođer su naglasili važnost prikupljanja pomoći za budžet palestinske Vlade kako bi mogla nastaviti s radom.\nOsude djelovanja Irana\nDalje se navodi kako OIC neće prihvatiti nijednu odluku koja će izmijeniti pravni i demografski status sirijske Golanske visoravni, naročito odluku Sjedinjenih Američkih Država da prizna suverenitet Izraela nad tom okupiranom teritorijom.\nNa samitu u Meki OIC je osudio i djelovanje Irana u regiji.\n"Napadi bespilotnim letjelicama na naftne pumpne stanice [Saudijske Arabije], a koje su provele grupe koje uživaju podršku Irana, ne samo da prijete sigurnosti Saudijske Arabije i Zaljeva, već prijete i pomorskoj sigurnosti i globalnim naftnim zalihama", izjavio je saudijski kralj Salman, prenosi agencija Reuters.\nOrganizacija je osudila i "sabotažne operacije" protiv četiri broda u teritorijalnim vodama Ujedinjenih Arapskih Emirata.\nKako se navodi u saopćenju, ovi napadi su ugrozili međunarodnu sigurnost pomorskog saobraćaja.\nRast islamofobije u svijetu\nU saopćenju se navodi kako je OIC zabrinut i zbog porasta islamofobije u mnogim dijelovima svijeta.\nOrganizacija opisuje islamofobiju kao "savremeni vid rasizma i vjerske diskriminacije", koji nastavlja rasti širom svijeta.\nIzražena je bojazan i zbog, kako se navodi, nehumane situacije u kojoj se nalaze Rohinje muslimani u Mijanmaru.\nNa samitu u Meki je Organizacija za islamsku saradnju okupila 57 država iz Afrike, Azije i sa Bliskog istoka.\nOrganizacija za islamsku saradnju\nOIC traži konkretne korake protiv 'rasističkih zakona' Izraela\nOIC odbacio odluku Brazila o preseljenju ambasade u Jerusalem


Čović: Evo vam ABA i Evroliga, samo da sačuvamo živote!\nkk crvena zvezda aba liga nebojsa covic evo vam aba evroliga samo da sacuvamo zivote\n20. septembar, 00:46\n21.03.2020. / 16:38 16:38


Da li ćete koristiti svih 280 karaktera na Tviteru? – Centar za razvoj lokalnih medija\nTviter je u septembru lansirao tekst, ali ujedno i najveću promenu od nastanka ove društvene mreže, a to je produženje tvitova na 280 karaktera.\nPromena je napravljena kako bi korisnici mogli lakše da se izraze u svojim Tviter statusima, a da se opet zadrži brzina i svežina postova što je upravo ono što čini ovu društvenu mrežu jedinstvenom.\nTokom prvih dana testa mnogo ljudi je namerno težilo da iskoristi svih 280 karaktera, ali čim se ponašanje korisnika normalizovalo, korisnici su se vratili u svoje uobičajene navike. Zanimljivo je da je i upkos novoj mogućnosti većina korisnika i dalje kucala statuse ispod 140 karaktera, a samo je 1 odsto korisnika premašilo limit od 280 karaktera. Štaviše, 5 odsto korisnika je prelazilo broj od 140 karaktera, samo 2 odsto broj od 190, navodi se u saopštenju agencije Httpool, zvaničnog predstavnika kompanije Twitter za Srbiju.\nStoga se vaš tajmlajn neće značajno promeniti, a većina tvitova i dalje ne prelazi brojku od 190 karaktera. Istraživanja su pokazala da većina korisnika podržava promenu smatrajući da je mnogo opušteniji osećaj provoditi vreme na mreži ne razmišljajući o skraćivanju postova.\nInače, ograničenje na 140 karaktera ostaje samo u Japanu, Južnoj Koreji i Kini zato što su u pitanju jezici koji komuniciraju simbolima i korisnici koji ih govore su sve vreme imali mogućnost da se izraze više od drugih.


Od salama "Perutnine Ptuj" možete dobiti rak, ali proizvodi OVE kompanije su još opasniji! - alo.rs\nUVALJUJU NAM MESO KOJE SE U EU SPALJUJE Od salama "Perutnine Ptuj" možete dobiti rak, ali proizvodi OVE kompanije su još opasniji!\nAUTOR: E. A. DATUM I VREME: 09.02.2019. 18:03\nOva kompanija je jedna je od najvećih uvoznika mašinski separatisanog mesa (MSM).\nMeso prodavnica, Foto: Alo!/Rajko Ristić\nKompanija "Neoplanta" je samo tokom prošle godine uvezla najviše pilećeg MSM-a, a reč je o 3,5 miliona kilograma, bukvalno rečeno, smeća.\nUVALJUJU NAM GOMILU SMEĆA Ako decu hranite salamama ovog proizvođača, mogu da dobiju rak!\nNOVOSAĐANI SE VENČALI U PODZEMLJU TVRĐAVE Sanja i Goran rekli DA deset metara pod zemljom, tek će vas šokirati ono što su spremili za svatove (FOTO)\nSUSRET OD KOJEG NAVIRU SUZE NA OČI Porodica iz Beograda pronašla Emu posle tri godine! Uz veliku radost stigla i jedna tužna vest\nDrugim rečima, ono što se u Evropskoj uniji spaljuje, „Neoplanta“ uvozi i trpa u viršle, salame, kobasice i paštete.\nNeoplanta, Foto: Promo\nKako „Alo!“ nezvanično saznaje iz Uprave carine, „Neoplanta“ je samo za period od godinu dana uvezla tačno 3.498.121 kilogram pilećeg MSM-a, čime je izbila na prvo mesto domaćih proizvođača mesnih proizvoda koji su uvezli pileći mesni otpad. Radi se o količini koja je čak šest puta veća od one koju je u istom periodu uvezao „Zlatiborac“, a o čemu je „Alo!“ pisao.\n„Neoplanta“ uvozi ko pomahnitala\nKompanija „Neoplanta“, prema saznanjima „Alo!“, prva je od domaćih proizvođača mesnih proizvoda i po uvozu svinjskog mesa koje je za poslednjih godinu dana uvezla tačno 5.461.471 kilogram. „Neoplanta“ pored pilećeg MSM-a, uvozi i pileće meso, a tokom prošle godine uvezla je 662.052 kilograma piletine.\nNaime, salame, kobasice, viršle i paštete većine domaćih proizvođača sadrže veliku količinu mlevenih kostiju prepunih teških metala, antibiotika i hormona jer su napravljene od MSM-a. Proizvođačima u Srbiji uvoz takvog mesa najlošije kategorije i te kako se isplati, jer ga nabavljaju po daleko nižim cenama nego što plaćaju meso nešto boljeg kvaliteta. Ali, ono što je, zapravo, tragično jeste to što se taj takozvani mesni otpad u Evropskoj uniji ne stavlja čak ni u hranu za pse i mačke.\nTUGA U SRBIJI Beba umrla u bolnici, posle ovoga mogao se konstatovati samo "letalni ishod"\nNIŠ U CRNOM Tokom noći grip odneo nove žrtve! Među hospitalizovanima osmoro dece!\nIpak nas očekuje otopljenje: Pred nama je topao i sunčan, ali vetrovit dan, od utorka PREOKRET!\nOBOLELO VIŠE OD 3.800 OSOBA Prijavljena epidemija gripa u Nišu!\nGoran Papović, predsednik Nacionalne organizacije potrošača Srbije, kaže za „Alo!“ da je odavno poznato da se u parizere, viršle, kobasice i paštete u Srbiji stavlja sve sem čistog mesa. On navodi i da MSM, koji sadrže mnoge mesne prerađevine u Srbiji, u zemljama EU ide ili na spaljivanje ili u izvoz u zemlje poput naše.\n30 kg mesa Srbija troši po stanovniku godišnje\n38.000 tona MSM-a je, prema procenama, uvezla Srbija 2017.\n65 kilograma mesa Srbija je trošila po stanovniku 1990.\n650.000 tona mesa proizvodila je Srbija 1990.\n- MSM je najgora kategorija mesa. Tu završi sve ono što u zemljama EU spaljuju. To su samlevene i kožica, i trtica, i šija, hrskavica, pa čak i kosti. Najgore je to što se u mnogim delovima tela koji se melju zadržava mnogo toga štetnog što je životinja unela za života. MSM u zemljama EU ide na spaljivanje ili se izvozi u zemlje poput Srbije. Zapravo, više im se isplati da izvezu nego da još iz svog džepa daju novac za spaljivanje - ističe Papović.\nBranislav Gulan, član akademijskog Odbora za selo Srpske akademije nauka i umetnosti, kaže za „Alo!“ da MSM, kao meso najlošijeg kvaliteta, košta otprilike evro po kilogramu, ako ne i manje.\nTo znači da onaj proizvođač, koji meso najlošijeg kvaliteta stavlja u viršle, parizer, kobasice ili paštete, debelo zaradi. Recimo, pašteta koju proizvođač napravi od mesnog otpada jeftinija je od konzerve u koju je potom pakuje. Naravno, potom to sve prodaje po daleko višoj ceni nego što su ga zajedno koštali sirovina, proizvodnja i pakovanje.\nDnevni list „Alo!“ i narednih dana će se baviti proizvođačima mesa i mesnih proizvoda. Naime, kompanije o kojima je „Alo!“ pisao nisu jedini domaći proizvođač koji mesni otpad prodaje pod lažnom etiketom mesnih specijaliteta.\nBeba umrla u bolnici, posle ovoga mogao se konstatovati samo "letalni ishod"\nMladiću granata otkinula ruku! Uznemirujući prizori sa ulica u Parizu\nPorodica iz Beograda pronašla Emu posle tri godine! Uz veliku radost stigla i jedna tužna vest\n"Ovakvo ponašanje nećemo tolerisati"\nSanja i Goran rekli DA deset metara pod zemljom, tek će vas šokirati ono što su spremili za svatove (FOTO)\nPOZNATA SATNICA POLUFINALA LIGE ŠAMPIONA Barsa i Liveerpul 30. aprila, a Dušana Tadića u napadu na Totenhem gledaćemo...


Putni troškovi za Mevlana program\nURED ZA MEĐUNARODNU SARADNJU UNIVERZITETA U BIHAĆU OBEZBIJEDIO SREDSTVA ZA PUTNE TROŠKOVE UNUTAR MEVLANA PROGRAMA RAZMJENE ZA STUDENTE UNIVERZITETA U BIHAĆU\nObaviješteni ste da je objavljen Poziv za prijavu za učešće u Mevlana programu razmjene za akademsku 2016/2017 godinu, a sama prijava zainteresiranih kandidata se vrši u periodu od 23. do 27. februara 2016. godine. Prijava na Program razmjene vrši se u zavisnosti od uslova Poziva, on-line aplikacijom, odnosno slanjem putem Ureda za međunarodnu saradnju Univerziteta u Bihaću (neophodno provjeriti).\nKako unutar Mevlana programa stipendiranja nije predviđeno finansiranje putnih troškova za studente, Ured za međunarodnu saradnju Univerziteta u Bihaću je obezbijedio sredstva za iste putem prijave projekta prema Federalnom ministarstvu obrazovanja i nauke, koji je odobren za finansiranje.\nUred za međunarodnu saradnju Univerziteta u Bihaću


Horarna astrologija: May 2010\nAstrologija prostog pogleda (astrologija prezodijačke ere)\nDavno pre nastanka solarnog Zodijaka, tokom II milenijuma p.n.e. vavilonski mag-sveštenik svakodnevno je tumačio nebeska znamenja samo na osnovu utiska koji bi na njega ostavljali nebeski fenomeni. Oslobođen imperativa bilo kakve matematičke i astronomske računice mogao je da zaključuje samo na osnovu osećaja koji bi se javljao posle posmatranja neba. Jedino što je zapisivao bili su fenomeni boja oreola Sunca, Meseca i pet planeta u vreme njihovih helijačkih stanica. U to vreme dan je počinjao zalaskom Sunca, a noći je pripadala prva polovina dana u skladu sa primarnom lunarnom astrologijom davnih vremena. Tek 1000 godina kasnije Sunce dobija primat kada se njegovoj prividnoj putanji dodeljuje centralna uloga u astrološkom predmetu (pojava solarnog Zodijaka). Pre epohe zodijačke astrologije (druga polovina I milenijuma p.n.e.), jedini alat tumača nebeskih znamenja bilo je njegovo oko. Prelaz između dana i noći, tačnije 2 sata pre sumraka i 2 sata pre svitanja, bili su periodi astrologovog rada jer su nebeski fenomeni tada najjasniji. Radni dan bi mu obično započinjao duboko u noć, tih par sati pre svitanja, kako bi uhvatio prvi oreol solarne svetlosti na istočnom horizontu i pratio njegov razvoj sve do 20 minuta pre izlaska Sunca, dok se sve dugine boje redom ne pojave u solarnom vizuelnom krugu. Svaka promena u ritmu njihovog pojavljivanja i svako odstupanje od uobičajenog intenziteta boje predstavljali su znak za narednih 24 časa, odnosno, za drugu polovinu dana (u zavisnosti da li je posmatran izlazak ili zalazak Sunca). Predmet posmatranja je bio i Mesec, naročito prvi lunarni krešendo (prva vizuelna pojava Meseca nekih 2-3 dana posle svake konjunkcije sa Suncem). Posmatrala se boja tog prvog lunarnog srpa, visina Meseca na nebu, da li krešendo prati pojava neke planete ili zvezde itd. Posebno su se posmatali periodi oko helijačkog zalaska i izlaska svake pojedinačne planete.\nOstaci ovih prvih astroloških "metoda" mogu se naći ponajviše kod Ptolomeja tamo gde govori o bojama eklipsi, kometama i značenju atmosferskih znakova. Svetlosno oreoli, te snopovi svetlosti koji prate većinu solarnih i lunarnih pomračenja, imaju poseban značaj. Oreoli tamnih i zagasitih nijansi nose lošu, Saturnovu simboliku koja govori o smrti, bolesti i nemaštini. Svetli svetlosni obodi, odnosno, obodi bele svetlosti nose benefičnu jupiterijansku simboliku prosperiteta i plodnosti. Crveni krugovi govore o sukobu, ratu, svađama i razaranjima u skladu sa marsijanskom bojom. Venerina simbolika krije se u žutim kružnicama svetlosti i znak su mirovnih sporazuma, sklapanja braka, napretka, pomirenja i dobitaka, u zavisnosti od pitanja. Ukoliko eklipsu okružuje svetlost nedefinisane boje ili raznobojna svetlost, onda imamo merkurovsku simboliku. Veličina oreola i "svetlosnog štapa" je od posebnog značaja jer sto je veća, veći je i "uticaj' odnosne planete na pitanje ili događaj. Kod posmatranja zalaska i izlaska Sunca važno je uočiti da li je Sunce na horizontu okruženo jasnim nebeskim prostorom, bez oblaka u širem krugu, ili je okruženje intenzivno obojeno, ili crveno i praćeno oblacima jer prva situacija govori o lepom i vedrom danu, a druga ukazuje na snažne vetrove koji će duvati iz smera najintenzivnije boje ili smera pratećih oblaka. Kiša i oluja predskazuju se na osnovu tamnih i pepeljastih solarnih oreola. Priču o prvom lunarnom krešendu Ptolomej zadržava u svojoj astrologiji i to se vidi kada govori o posmatranju Meseca tri dana pre i tri dana posle mlade lunacije, s tim što on pravilo proširuje i na ostale faze. Tanak i jasan Mesec u vreme posmatranja znak je lepog i vedrog vremena. Ukoliko je u fazi opadanja ili rasta Meseca, njegov nevidiljivi deo delimično vidljiv i ako je vidljivi deo istovremeno crvenkast, onda je to znak snažnih vetrova koji će duvati iz smera nagnutosti lunarnog srpa ili smera oblaka koji prekriva lunarni disk u vreme posmatranja. Posebno se analiziraju lunarni oreoli. Jasan svetlosni krug koji bledi prema obodima znak je lepog vremena. Ukoliko Mesec okružuju dva ili tri ovakva, onda će, najverovatnije, sedmicu faze obeležiti kišne oluje. Na vetrove ukazuju žućkasti i prekinuti oreoli, na snežne mećave magličasti i debeli. Iako Ptolomej vizuelnu astrologiju primenjuje uglavnom u prognozi vremenskih prilika, uputstva iz najranijeg perioda vavilonske astrologije govore da je ova metoda primenjiva na sva pitanja u smislu da se nebo i na ovaj način može konsultovati u trenutku kada nam pitanje padne na pamet. Boje koje prate nebeske fenomene su od suštinskog značaja pa kada se iste povežu sa odgovarajućom planetarnom simbolikom lako je dobiti jednostavan odgovor na bilo koje pitanje. "Da li će mi se on vratiti?" - da, ukoliko je pitanje praćeno pogledom ka Suncu koje zalazi u jasan i beličast horizont ili je u istom tom trenutku, sasvim slučajno, Sunce praćeno zalazećom Venerom, jasno vidljivom iza solarnog diska, dakle zvezdom Večernjačom. Odgovor će biti negativan ako Sunce prati Mars, ili je zalazak krvavo crven, ili pitanje pada na pamet u trenutku kada Mesec okružuju crveni oreoli. Varijacije su brojne, a princip jednostavan, bitno je samo da nam je nebeski vidokrug dovoljno jasan i širok.\nAstrologija prostog pogleda (astrologija prezodija...


2376 je pozivni broj telefonskog okruga za Stratoni. Za fiktivni broj telefona 9996724 i pozivni broj grada 2376, broj za pozivanje je 2376 9996724. A Stratoni se nalazi u Grčka.\nPrefiks pozivnog broja grada dodeljuje broj telefona pretplatnika određenoj lokaciji. Pored pozivnog broja grada, postoje i druge vrste prefiksa: prefiksi međunarodnih država, prefiksi pružalaca usluga mobilne telefonije i prefiksi raznih usluga. Oni se kombinuju tako da odgovaraju za nekoliko svrha. Prilikom pozivanja iz jedne države u drugu u slučajevima kada primalac poziva ima fiksnu liniju, prefiks države se kombinuje sa pozivnim brojem grada i brojem pretplatnika. Za fiktivni broj telefona 9996724, pozivni broj grada 2376 (Stratoni) i Državni pozivni broj 0030, broj za pozivanje je 0030 2376 9996724. Ako se poziv upućuje na mobilni uređaj, Državni pozivni broj se kombinuje sa prefiksom pružaoca mobilnih usluga i brojem pretplatnika. Ako se poziv upućuje pretplatniku u istoj državi, Državni pozivni broj se može izostaviti. U slučaju nacionalnih poziva sa jedne fiksne linije ka drugoj, pozivni broj grada se takođe može izostaviti u mnogim državama kada oba pretplatnika imaju isti pozivni broj grada. Naravno, pozivni broj grada se takođe mora birati, u ovom slučaju 2376, naročito u državama u kojima su pretplatnici u mogućnosti da zadrže isti broj telefona nakon preseljenja na drugu lokaciju ili u drugi grad.\nAko ste van Grčka i želite da pozovete osobu u Stratoni, pored pozivnog broja, treba vam i pozivni kod zemlje koju želite pozvati. Pozivni kod za Grčka je +30 (0030), pa ako ste u Srbija i želite da pozovete osobu u Stratoni, morate da dodate +30 2376 njegovom broju telefona. Nula ispred pozivnog broja telefonskog okruga je u ovom slučaju izostavljena. Za fiktivni broj telefona 9996724, pozivni broj grada 2376 (Stratoni) i Državni pozivni broj 0030, broj za pozivanje je 0030 2376 9996724.


Još jedna potvrda izuzetne saradnje sa Muzičkom školom iz Smedereva10.05.2016.\nU Smederevu, 8. i 9. maja, realizatorski tim Udruženja za podršku vaspitanju i obrazovanju "ODSTAR" iz Šapca, po šesti put je gostovao u Muzičkoj školi "Kosta Manojlović", čime je na najupečatljiviji način potvrđen izuzetan nivo saradnje ove škole sa Udruženjem.\nRealizovan je seminar sa programom "Odeljenjski starešina/vaspitač domu kao posrednik u konfliktima učenika" na način i sa efektima koji su u skladu sa činjenicom da ova ustanova već poodavno prihvata Udruženje kao deo mreže spoljašnje podrške nastavnicima ove škole i školi kao instituciji na koje uvek može da se računa.\nKvantitativni pokazatelji, vrlo visoke ocene u oba evaluaciona instrumenta, ne mogu u dovoljnoj meri da dočaraju atmosferu koja traje od početka do kraja zajedničkog druženja.\nPisane i video izjave, kao i galerija slika sa seminara, upotpunjuju utisak da samo pojedinac koji ne želi da prihvati ponuđeno u okviru do sada uveliko prihvaćenih i afirmisanih sadržaja i načina zajedničkog rada može otići nezadovoljan nakon završenog seminara.\nSve upućuje na to da će iz ove škole i nakon ove obuke stići primeri dobre prakse kao vrhunski dokazi kako se najveći broj zaposlenih iz ove škole odnose prema stručnom usavršavanju.\nIskreno se nadamo da će i sledeći gosti ovog kolektiva - već najavljena ekipa za eksternu evaluaciju, dodati i svoju oficijelnu potvrdu o kvalitetu rada ove, na profesionalnom planu izuzetno afirmisane obrazovne institucije.


Stožeromanija" i nedostatak verodostojnosti | Politički život\nVLADAN VUKOSAVLjEVIĆ O IZJAVAMA AJE JUNG U „KURIRU“: CRNO SRCE GNEVNE KRTOLICE\nPočetna strana > Rubrike > Politički život > "Stožeromanija" i nedostatak verodostojnosti\nGotovo da nema opozicione stranke koja sebe ne nudi ili preporučuje za stožer okupljanja opozicionih snaga u Srbiji. Kao da je u opozicionim redovima zavladala svojevrsna stožeromanija. Tako nas predsednik Demokratske stranke Dragan Šutanovac u razgovoru za Novi Magazin obaveštava da se ova organizacija sada politički pozicionira kao stožer okupljanja levog centra. On se na taj način samo pridružuje onim opozicionim strankama koje sebe i dalje, bez obzira na realnu političku snagu i uticaj, predstavljaju kao centar okupljanja građanskih, centrističkih, levih ili desnih političkih stranaka i pokreta.\nTeško je osporiti potrebu i težnju za ukrupnjavanjem opozicionih snaga, ali do njega se očigledno ne može doći ako svaka stranka (ili strančica) i stranački lider i liderčić smatraju da upravo oni predstavljaju jedini moguć stožerni i objedinjavajući faktor u opozicionom bloku bez obzira na svoju objektivnu političku snagu i težinu u našem političkom životu. Kako postati glavna tačka okupljanja i potvrditi svoje političko vođstvo u okrilju opozicionih redova je jedna od opsesivnih ideja i vodećih preokupacija onih naših političkih subjekata koje bi trebalo da stvore snažnu i delatnu alternativu vladajućoj koaliciji koja u svakoj prilici pokazuje svoje jedinstvo i vernost svome naprednjačkom vođi. I sve dok ne sagledaju svoju objektivnu političku snagu i organizacionu, kadrovsku i akcionu moć (ili nedostatak realne moći) opozicione stranke neće moći da izađu iz zatvorenog kruga u koji su svojom krivicom i dospele.\nKada nam se obraćaju „lideri“ opozicionih stranaka (koje ne mogu da pokriju niti jedan posto biračkog tela), stvara se utisak da oni predstavljaju moćne i mnogobrojne organizacije, a oni su u stvari samo groteskni generali bez vojske koji su izgubili osećaj za realna dešavanja i odnose političkih snaga u našem političkom životu.\nPre nekoliko dana je novoformirana Narodna stranka izdala saopštenje u kojem je rekla da će na svom Predsedništvu razmotriti mogućnosti i modalitete strategijske saradnje sa Draganom Đilasom. Čovek bi, nakon čitanja ovog saopštenja, pomislio da se radi o najmoćnijim političkim subjektima u Srbiji koji tek treba da dogovore oblike i modalitete saradnje, i to postepeno i bez neke žurbe kao da lokalni izbori u Beogradu nisu na pragu.\nOvakav način komunikacije pokazuje odsustvo elementarne političke i istorijske svesti da je objedinjavanje opozicije upravo na ovim izborima jedan od osnovnih preduslova za njihov politički opstanak. Umesto toga, „lideri „opozicionih stranaka mesecima vode pregovore o mogućnostima stvaranja opozicionih blokova i formiranja političkih kolona za učešće na ovim izuzetno važnim izborima.\nGubeći dragoceno vreme, naše opozicione stranke samo pokazuju da nisu spremne da se odreknu jalove borbe za vodeći položaj u opozicionim redovima i svoje delovanje podrede zajedničkom cilju, pobedi na predstojećim lokalnim izborima u Beogradu.\nZar izazov akcionog i izbornog objedinjavanja opozicije nije dovoljan motiv da se potisnu lične sujete i prevaziđe hronični nedostatak svesti o potrebi zajedničkog delovanja i povezivanja na beogradskim izborima. Jedino putem objedinjenog i usredsređenog delovanja može se prekinuti niz naprednjačkih izbornih pobeda, što bi pokazalo da njihov sistem vladavine počiva na krhkim osnovama. Zato nije slučajno da se oni bore za pobedu u svakoj mesnoj zajednici i lokalnoj samoupravi, jer jedino tako pokazuju da funkcioniše njihov sistem autokratske vladavine koji počiva na kultu nepogrešivog i svemoćnog vođe.\nIstoričar i funkcioner Socijalističke partije Srbije Predrag Marković je u pravu kada kaže da „sada je teško videti ličnost koja bi te zavađene i sujetne opozicione političare mogla da okupi a da to ne izgleda kratkoročni brak iz koristoljublja. Nije dovoljno imati samo ideju, potrebno je da čovek svedoči da može da bude nosilac neke politike.“ A upravo je nedostatak verodostojnosti i ubedljivosti u zastupanju određenih političkih ideja i organizacionih formi ono što danas najviše obeležava delovanje naše opozicije.\nDodatna otežavajuća okolnost je sadržana u nedostatku snažne intelektualne zajednice koja je u velikoj meri marginalizovana, uspostavljanu gotovo apsolutne medijske blokade ali i snažnijeg delovanja nevladinog sektora u odbrani osnovnih demokratskih vrednosti. Pri tome, ne treba prenebregnuti da više nema ni snažnog studentskog pokreta koji je svim protestima u vreme vladavine Slobodana Miloševića davao dodatnu snagu i smisao.\nSve su to činjenice koje govore u prilog zalaganju za neophodnost političkog objedinjavanja opozicije (partija, pokreta i grupa građana) jer jedino tako se može povratiti nada u mogućnost promena na demokratski način. Jer upravo su gubitak vere u osnovne principe demokratije i opšte rasprostranjeno ubeđenje da promene nisu moguće, kao i nepoverenje u aktuelne političke stranke i njihove „lidere“, najvažniji činioci koji dodatno marginalizuju opozicione snage u Srbiji.\nOvaj ograničavajući niz faktora može se prevladati ako se unutar opozicionih snaga stvara svest o neophodnosti objedinjavanja njihovog političkog delovanja kao osnovnog preduslova da se opozicija konačno oslobodi borbe za stožerni položaj i posveti konačno stvaranju programske alternative vladajućem autokratskom obliku lične vladavine.


Amerikanci nudili 6,5 milijardi: Evo kako je propao posao veka za SFRJ!\nGodine 1991. propao je posao veka između Jugoslavije i Sjedinjenih Američkih Država. SDPR i “Dženeral dinamiks” imali predugovor o proizvodnji oko 5.000 konstrukcija aviona G-4, koji je jednostavno oduševio Amerikance. Ali od posla nije bilo ništa.\nVođstva posvađanih republika SFRJ našla su se pred izborom u junu 1991. Da prekinu svađe i okrenu se ekonomiji, između ostalog i kroz izvoz tehnologije za proizvodnju aviona G-4 Americi, ili da budu ostavljeni sami sebi da se “pokolju” u balkanskoj krčmi.\nOvo je članovima Predsedništva SFRJ saopštio američki državni sekretar Džejms Bejker 21. juna 1991. u Beogradu. Šef spoljnih poslova SAD tada je rukovodstvu SFRJ potvrdio informaciju koju su ovi već imali: jedna od najvećih komapanija za proizvodnju vazduhoplova “Dženeral Dinamiks” iz Fort Vorta u Teksasu potpisala je ugovor o razumevanju sa našom državnom firmom SDPR o zajedničkom reprojektovanju i proizvodnji oko 5.000 konstrukcija vazduhoplova G-4, koji su u devetoj deceniji prošlog veka konstruisali jugoslovenski stručnjaci.\nAvion iz Žarkova ocenjen je kao favorit na konkursu JPATS za izbor novog školsko-borbenog aviona za obuku pilota koji je raspisalo američko RV 1990. i od 1995. trebalo je izbaciti oko 900 letelica za ovaj konkurs.\nKako je rukovodstvu SFRJ rekao Džejms Bejker, on je u Beograd “doneo” ček na 6,5 milijardi dolarauz uslov da razmirice rešavamo na miran način, bez mnogo “buke”. Ali, usledio je rat…\nO poslu veka koji nije realizovan, govori dr Nenad Gojković, tada šef marketinga i strateškog planiranja u SDPR i kreator projekta plasmana aviona G-4 u SAD, pod prvobitnim kodom “Sarajevo”. On pre svega ističe da nije bio sam u poslu koji je danas namerno zaboravljen.\n“Poklopile su se mnoge stvari u toj poslednjoj deceniji prošlog veka – počinje priču Gojković. – Raspisan je konkurs za izbor novog aviona u američkom RV za sve rodove vojske, a mi smo imali izvanredan avion. Ja sam napravio plan nastupa na tržištu SAD i u nekih 13 meseci postignut je neverovatan uspeh. Nažalost, sve je minirano nerazumnim postupcima političara”.\nOcenjujući koji su razlozi što je naš avion iznenada “uzleteo” za najvećeg favorita na konkursu US AIR FORCE, Gojković, pored kvaliteta same letelice, izdvaja nekoliko događaja koji su usledili u 13 meseci 1990. i 1991.\nAvion G-4 nominovan je za učesnika na konkursu 22. novembra 1989. u Pentagonu. Zahvaljujući agilnosti naših vojnih predstavnika, pre svega atašea pukovnika Dragana Ikonomovića, već maja 1990. na aerodrom u Batajnici su sletele dve grupe američkih elitnih pilota.- Prva grupa američkih pilota koji su testirali G-4 stigla je 6. maja 1990. Vodio ju je pukovnik Dejvid di Marči, načelnik odseka za nabavku školskih aviona, a sa njim je bio i načelnik programa za obuku pilota i načelnik taktičkog vazduhoplovnog odseka – nastavlja Gojković.\nOni su četiri dana leteli iz Beograda, Zadra, Podgorice. Imali su sva taktička gađanja vazduhoplovom i bili su prezadovoljni. Za njima je 10. maja u Beograd sleteo general Ouks sa još pet pilota, među kojima je bila i žena kapetan Linen Marten. Američki general je ljut stigao na Batajnicu. Naime, Italijani su ga držali dva sata u vazduhu (pilotirao je sam “boingom 707″), ne dajući mu da preleti u SFRJ ljubomorni što ide da testira G-4. Preleteo je tek pošto ih je izvređao. Ouk je leteo istog dana na G-4, a usledio je zajednički brifing.\n“Svi ovi vrhunski letači su bili prezadovoljni sa G-4, uz opasku da bi motor mogao biti jači. Kulminacija je nastupila kada je reč dobila kapetan Linen Marten – nastavlja Gojković. – Ona je otprilike rekla da je G-4 sposoban da napravi koliko hoćeš kovita u vazduhu i da se sam vrati u položaj za letenje. Ushićeno je kazala “kako su jugoslovenski konstruktori ludi kada su uspeli da naprave ovako nešto”.\nUsledio je aplauz i znalo se da je G- 4 “položio”.\nLet G-4 na vazduhoplovnoj izložbi u Fernborou u Engleskoj u avgustu 1990. ispao je najbolja reklama za G-4 u svetu vazduhoplovstva. Kako svedoči Gojković, naš pilot je morao da program završi pre roka jer je nastala gužva oko prevremenog uzletanja ruskog aviona. G-4 je ušao u oštar zaokret skraćujući let, ali mu se nije zabravila nosna noga, te je na sletanju pilot avion vodio na desnom i levom potkrilnom točku “vagajući ga” do kraja piste. Avion je potom pao na kljun. Udes je bio očigledan i bez posledica po pilota.\n“Gužva je nastala tek sutra, kada je isti avion ponovo uzleteo i leteo akro program kao da se ništa nije desilo – svedoči Gojković. – Dok su se naši u delegaciji svađali ko je kriv za “bruku”, u delegaciji “Dženeral Dinamiks”, koja je sve gledala, bili su oduševljeni jer su videli da avion može da se digne “iz pepela” za jednu noć.\nSaradnja sa “Dženeral Dinamiks” priča je za sebe. Početkom juna, pre odlaska u Jugoslaviju, Rojs Kaplindžer, bivši pukovnik pilot mornaričkog vazduhoplovstva koji je vodio pregovore u ime teksaškog proizvođača aviona, kada je video film o jugoslovenskoj fabrici aviona “Soko” pitao je da li je film pravljen u francuskoj fabrici. Nekoliko dana kasnije u Mostaru kuckao je prstima po avionskoj presi (“auto klavu”), ne verujući da posedujemo tako savremenu mašinu.\nKasnije, u decembru, najviša delegacija iz Teksasa bila je u VTI u Žarkovu i posle te posete direktor firme koja je u tom trenutku zapošljavala 130.000 ljudi i pravila tada i B-2, napisao je naređenje američkim inženjerima da se “ispitivanja koja se imaju vršiti u vazduhoplovnim programima ove firme ubuduće sele u Žarkovo u Jugoslaviju pošto je VTI na tehnološkom nivou, po kadrovima i opremi jednak, a u nekim segmentima čak i bolji, od Instituta u Torontu (tada broj 1 na američkom kontinentu).\nUkratko, VTI i “Dženeral Dinamiks” imali su zajedničke stručnjake koji su radili na reprojetku G-4 i zajednički avion je trebalo da poleti do 1994. Naime, u to vreme Amerikanci su završavali narudžbine za F-16 i kapaciteti su im bili slobodni.\nDelegaciju koja je pottisala memorandum o saradnji sa Amerikacima 18. febraura 1991. u Fort Vortu vodio je u ime SFRJ dr Nenad Gojković, a sa njim su bili pukovnik Jaroslav Šafarik, zamenik direktora VTI, i pukovnik Petar Stanić, pomoćnik vojnog atašea. Sa američke strane potpis je stavio Herbert Rodžers, potpredsednik kompanije.\n“Obilazili smo fabriku električnim automobilima, gde se sklapao F-16 i gde je radilo 30.000 radnika – seća se Gojković. – Oni tada nisu imali ništa više ni bolje od nas u “Sokolu”. Kada sam primetio “auto-klav” zamolio sam vozača da stane. Prišao sam mašini i pokucao po njoj baš kao Kaplindžer u Mostaru juna 1990. kada nije verovao da i mi ovako savremenu stvar imamo. Američki direktori, koji su bili u pratnji, čudili su se šta radim, a ja sam, kao za sebe, gledajuću u Kaplindžera, rekao na engleskom: “Gle, pa isti je kao naš”. Dobro je shvatio šalu.\nU Teksasu je tada dogovoreno da se na G-4 promeni motor američkim motorom “General Elektrica”, koji je bio duplo jači i sa 30 odsto manjom potrošnjom. Dogovoreno je da se u kabinu stavi elektronika sa F-16. Sve je overeno potpisom. Istog meseca Antun Tus je u SAD sa Kolinom Pauelom, načelnikom Združenog generalštaba američke vojske, dogovarao saradnju, ali rat je bio brži.\n“U aprilu 1991. ponovo sam se sreo sa američkim vojnim atašeom, pukovnikom Džinom Vinsentom” – seća se dr Gojković – i požalio mu se da ne znam šta će biti sa saradnjom jer se rat već “mirisao”.\nAmerički pukovnik bio je optimista:\n“Celu zbrku u vašoj zemlji srediće Volstrit – rekao je ataše Gojkoviću, najavljujući i dolazak državnog sekretara SAD Džejmsa Bejkera za jun.\nBejker je zaista došao i doneo ponudu od 6,5 milijardi dolara za start saradnje. Ispraćen je iz Beograda sa porukom da se “Amerikanci ne mešaju”. Članovi Predsedništva SFRJ očigledno nisu marili za Volstrit.\nU memoarima “Politika i diplomatija” Džejms Bejker posetu Beogradu 21. juna 1991. opisuje kao “svoj crni petak”. Opisujući kakve je sagovornike našao na Balkanu, pozvao se na reči tadašnjeg ambasadora SAD u Beogradu Vorena Cimermana, koji je ovo političko razdoblje u SFRJ opisao kao “takmičenje u nacionalizmu od vrha do dna”.\nSVEDOČANSTVO I POSVETA\nOko 15 fascikli koje govore o nerealizovanoj šansi SFRJ u Americi danas se čuvaju u arhivima Muzeja vazduhoplovstva. Interesanto da su ovi dokumenti potpuno “zaboravljeni”, a deo svedočanstva o svemu što se dešavalo, koje je napisao dr Gojković, čuva se u Muzeju vazduhoplovstva sa posvetom: “Nadam se da će ovo poslužiti da ne počinjemo uvek od nule, već da nastavimo gde su prethodne generacije stigle”.


Uskoro počinje Alternative film/video festival – Čupava Keleraba\n1. decembra 2019. 1. decembra 2019. LoCky\nDom kulture „Studentski grad“, Beograd\nAlternative film/video festival održaće se od 11. do 15. decembra u Domu kulture „Studentski grad“ na Novom Beogradu. Tema ovogodišnjeg festivala je Veliko ubrzanje, a prati je bogat petodnevni program. Najavljeno je preko 30 gostiju iz inostranstva, a biće prikazano preko 70 alternativnih filmova i video-radova iz celog sveta – inovativnih, eksperimentalnih, istraživačkih, avangardnih, ličnih, političkih… U takmičarskom programu su novi radovi Davorina Marca, dua Neozoon, Alana Brauna, Rodžera Horna, Saliz Hjuz, Aleksandrije Ajduković, Renate Poljak, i mnogih drugih, a u regionalnom, netakmičarskom programu Jug-jugoistok filmovi Igora Simića, Julije Lazarkove, Zorana Saveskog, Damira Čučića, Nike Novaka i Matevža Jermana…\nŽiri festivala odabraće filmove za Listu značajnih ostvarenja, čiji će autori imati priliku da dobiju rezidencijalni boravak u Akademskom filmskom centru Doma kulture „Studentski grad“ naredne godine.\nMEĐUNARODNI TAKMIČARSKI PROGRAM (abecedni red)\nAnd It Comes, Autumn – Davorin Marc, 3:55, Slovenia, 2018\nbearing – Greg Marshall, 2:43, Canada, 2018\nBelief – Yeonu Ju, 6:30, South Korea, 2019\nCasualty – Florian Cziesla, 11:30, Germany, 2019\nDisplacement – Guli Silberstein , 5:37, UK, 2019\nDreamland – Allan Brown, 13:13, Serbia/Canada, 2018\nEL MERAYA – Distruktur, 19:00, Egypt/Brazil/Germany, 2018\nEldorado – Salise Hughes, 4:06, USA, 2017\nFlânerie 2.0 – Chloé Galibert-Laîné, 11:13, France, 2018\nHackteria – Bob Miloshevic, 11:17, Serbia, 2019\nHOME – Alejandro Alonso, 12:00, Cuba, 2019\nhorizōn – sid iandovka/anya tsyrlina, Russia 7:15, 2019\nIbarska Highway – Aleksandrija Ajduković, 12:00, Serbia, 2019\nImago Mundi – Luisa Greenfield, 7:00, Germany, 2018\nImperial Valley (cultivated run-off) – Lukas Marxt, 14:00, Belgium, 2018\nInternational Voice Memo (Night) – Roger Horn, 1:55, South Africa, 2019\nLimbo – Laurent Van Lancker, 10:04, Belgium, 2018\nLIMEN – Kathryn Ramey, 12:06, USA, 2019\nLittle Lower Than the Angels – Neozoon, 13:00, Germany, 2019\nMelting Cities – APOTROPIA, 4:44, Italy, 2019\nMuybridges Disobedient Horses – Vasof Anna, 5:00, Austria, 2018\nNever Never Land – Michael Fleming, 9:15, Netherlands/USA, 2018\nNight Horse – Jeroen Van der Stock, 18:35, Japan/Germany, 2019\nPlaza Rakyat – Ong Sau Kai, 3:06, Malaysia, 2018\nScenes from the Periphery – Derek Taylor, 2:50, USA, 2019\nSEARCHING FOR THE PERFECT GENTLEMAN — AN INVESTIGATIVE JOURNEY – Lena Windisch, 9:55, Germany/Netherlands, 2019\nStill from afar – Eva van Tongeren, 18:06, Belgium, 2018\nThe last day of the luna moth – Guillaume Vallée, 4:52, Canada, 2019\nThe Pit – Jona Gerlach, 10:05, USA, 2019\nThe Skin is Good – Anja Dornieden & Juan David Gonzaléz Monroy, 12:00, Germany, 2018\nThe Stream VIII – Hiroya Sakurai, 6 00, Japan, 2017\nTraining – Maja Hodoscek, 6:21, Slovenia, 2019\nTransitions – Aurèle Ferrier, 12:48, Switzerland, 2017\nWHERE DO WE GO, Fruhauf Siegfried Austria, 4:00, 2018\nWindswept (Sapu Angin) – Belangtelon Initiative, 5:17, Indonesia, 2017\nWith Pain and Love – Martin Sulzer, 13:00, Germany, 2019\nW O W (KODAK) – Schmid Viktoria, 2:00, Austria, 2018\nYet Another Departure – Renata Poljak, 11:11, Croatia, 2019\nGradovi u kojima nisam bio – Damir Čučić, Hrvatska, 2019.\nNew Comfort Zone – Marina Genova, Bugarska, 2019.\nHUNTINGAMES [V] – La Société Spectrale, Albania, 2019, 7 min\nNije lako sa boginjama – Zoran Saveski, Srbija, 2019.\nReversal of Essence – Julia Lazarkova, Bugarska, 2019.\nIma li smrti posle života – Igor Bošnjak, Bosna i Hercegovina, 2018.\nIt’s Never Too Late to Learn About Levity – Igor Simić, Srbija, 2019.\nOstaci – Ispovesti duhovima – Niko Novak & Matevž Jerman, Slovenija, 2019.\nFilm, umetnost i pozorišteALTERNATIVE FILM/VIDEO, Alternative film/video festival, Dom kulture Studentski grad, film, najava, vesti


Šortsevi i Kupaći :: 011SHOP\nŠortsevi i kupaći sa srpskim nacionalnim obeležjima.\nBermude Srbija (vezen grb) - melange\nBermude Srbija (vezen grb) - plave\nŠorts - kupaći stripe (beli)\nŠorts koji možete nositi svakodnevno, ili se kupati u njemu. Sašiven je od nepromočivih materijala, koji se suše za veoma kratko vreme tako da ćete nakon kupanja i kratkog boravka na suncu biti potpuno suvi. Šorc ima dva džepa koji se mogu zatvoriti rajsferšlusom, kao i mrežastu postavu. Na nogavici je izvezen Srpski grb, a sa strane su ušivene crveno, plavo, bele pruge.\nŠorts - kupaći stripe (crni)\nŠorts - kupaći stripe (plavi)


Taksisti ukidaju sve popuste - Akta.ba\n21.12.2018. 09:01 / Izvor: Nezavisne novine\n"Zbog povećanja troškova taksisti su se našli u teškoj situaciji, zbog čega su bili prisiljeni na ovaj korak", rekao je Purišić.\n"Prije uvođenja akciza na gorivo pojedini taksi prevoznici donijeli su odluku da koriguju popust, tako da su oni koji su nudili od 50 odsto smanjili popust na 30, a oni koji su imali 30 odsto smanjili na 20 odsto", rekao je Purišić.\n"Kako vrijeme odmiče shvatamo da ćemo morati raditi bez popusta, jer mjesečno gubimo i po nekoliko hiljada vožnji", rekao je Purišić.\n"Donijeli smo odluku da od 21. decembra do 15. janura iduće godine radimo bez popusta, a onda ćemo da vidimo da li će to dovesti do opadanja prometa i da li ćemo imati računa ili ćemo biti prisiljeni da vratimo popust", rekao je Purišić.\nNa teritoriji grada ima 265 taksi vozila. Darko Vučić, predsjednik Udruženja "Euro taksi", kazao je da ovo udruženje nudi 10 odsto popusta i da je saglasan s odlukom o njegovom ukidanju.\nBoris Tomić, direktor "Patrol taksija", kazao je da ovaj taksi tokom cijele godine ima uvijek istu cijenu od 1,90 KM po startu i 1,20 KM po pređenom kilometru.\nEURO TAXI Istočna Ilidža\nBULEVAR MEŠE SELIMOVIĆA 1 71123 Istočna Ilidža


A. J. 19. februara 2021. 11:11\nU Srbiji ujutru ponegde slab mraz, po kotlinama kratkotrajna magla, a u toku dana u većem delu pretežno sunčano.\nNa severu, istoku i jugoistoku umereno oblačno.\nVetar slab i umeren, na jugu Banata povremeno jak, jugoistočni. Najniža temperatura od -4 do 4, najviša od 8 do 12, u Timočkoj Krajini 5 stepeni, saopštio je Republički hidrometeorološki zavod.\nU Beogradu ujutru u okolini kratkotrajna magla. U toku dana pretežno sunčano. Vetar slab i umeren, jugoistočni. Najniža temperatura od 1 do 4, najviša 12 stepeni.\nS obzirom na takvu prognozu, po kojoj nam se vraćaju maltene prolećne temperature, svi se pitaju hoće li nam se zima vratiti?\nMeteorolog Nedeljko Todorović navodi da, uprkos tome, i dalje ne može da se tvrdi da je zimi došao kraj, ali da proleće polako kuca na vrata. „Tamo od nedelje, pa nadalje, veći deo naredne sedmice, biće još više temperature, negde oko 15, 16, možda čak i 17 stepeni“, rekao je Todorović tokom gostovanja na RTS. Dodao je da poslednjih dana februara sledi pad temperature koji će verovatno trajati i tokom prvih dana marta, ali da je pitanje koliki bi bio taj pad temperature.\n„Ja mislim da ne bi trebalo da bude neki značajan pad da bude opet zime i hladnoće u tom smislu“, naveo je Todorović i dodao da izgleda da bi, po nekom ritmu smene toplih i hladnih perioda, do još jednog pada temperature moglo da dođe između 10. i 15. marta.\nMeteorolog je istakao da klimatološki gledano od 1. marta ulazimo u proleće. Todorović je podsetio i da je prosečan datum poslednjeg snega 23. mart i da je moguće da sneg padne i posle tog datuma.


Komšić: Za mene je Kosovo nezavisna država, to je već završen posao » Herceg-Bosna\nKomšić: Za mene je Kosovo nezavisna država, to je već završen posao\n“Nema dogovora, ali imam pravo na svoj lični stav. Neću uvijek govoriti ono što je dogovoreno, jer nas je troje u Predsjedništvu BiH, ne znači da mi trebaju ovlaštenja Predsjedništva da bilo šta kažem. U svojim diplomatskim postupcima moram se pridržavati nekih pravila koja vrijede u BiH. Ponavljam, za mene je Kosovo nezavisna država To je već završen posao, samo je pitanje kada će ga drugi u regionu prihvatiti”, kaže Komšić.\n“Ali bez obzira za šta se oni dogovore, ne može postojati presedan za rješavanje problema, kako je navedeno na Zapadnom Balkanu, a naročito u Bosni i Hercegovini”, rekao je Komšić.


Ovim pravilnikom propisuje se obim, geografska pokrivenost i kvalitet pružanja usluga univerzalnog servisa, kao i zahtevi u pogledu obezbeđivanja jednakih mogućnosti za korišćenje usluga osobama sa invaliditetom, uzimajući u obzir stepen razvijenosti javnih komunikacionih mreža i raspoloživost javno dostupnih elektronskih komunikacionih usluga u Republici Srbiji.\nOsnovne usluge univerzalnog servisa saglasno Zakonu o elektronskim komunikacijama (u daljem tekstu: Zakon) su:\nPristup javnoj komunikacionoj mreži na fiksnoj lokaciji se odnosi na ispunjenje svakog razumnog zahteva korisnika na teritoriji Republike Srbije za pristup javnoj komunikacionoj mreži, radi korišćenja javno dostupnih telefonskih usluga, na jednoj fiksnoj lokaciji korisnika, odnosno na mestu njegovog prebivališta ili boravišta.\nKorišćenje javno dostupnih telefonskih usluga iz stava 1. ovog člana obuhvata mogućnost upućivanja i primanja lokalnih, međumesnih i međunarodnih poziva, komunikaciju putem telefaksa i funkcionalni pristup internetu.\nPristup iz stava 1. ovog člana ostvaruje se posredstvom najmanje jednog operatora, koji je određen za pružaoca usluga univerzalnog servisa, u skladu sa Zakonom.\nPristup javnoj komunikacionoj mreži i korišćenje javno dostupnih telefonskih usluga iz st. 1. i 2. ovog člana obezbeđuje se na tehnološki neutralnoj osnovi.\nFunkcionalni pristup internetu iz stava 2. ovog člana podrazumeva protok podataka koji nije manji od onoga koji se može ostvariti putem dial-up pristupa.\nRadi realizacije pristupa iz člana 3. ovog pravilnika, operatoru koji je određen za pružaoca usluga univerzalnog servisa, dodeljuju se opsezi brojeva geografske numeracije, u skladu sa Planom numeracije, na način predviđen Zakonom.\nUsluge iz člana 3. ovog pravilnika pružaju se sa istim kvalitetom svim korisnicima iste elektronske komunikacione mreže.\nAgencija meri kvalitet usluga u skladu sa ETSI preporukom EG 201 769-1, na način propisan Zakonom i podzakonskim aktom kojim su bliže uređeni parametri kvaliteta javno dostupnih elektronskih komunikacionih usluga i sprovođenje kontrole obavljanja delatnosti elektronskih komunikacija.\nPristup uslugama obaveštenja i javnim telefonskim imenicima obuhvata mogućnost korisnika javno dostupnih telefonskih usluga na celoj teritoriji Republike Srbije da:\n1) od operatora javno dostupnih telefonskih usluga dobiju ažurne informacije o pretplatnicima čiji su podaci uneti u telefonski imenik, koji vode u skladu sa Zakonom;\n2) dobiju ažurne informacije o pretplatnicima javno dostupnih telefonskih usluga u Republici Srbiji, posredstvom najmanje jednog javno dostupnog sveobuhvatnog telefonskog imenika.\nPristup uslugama obaveštenja i javnim telefonskim imenicima iz stava 1. ovog člana obezbeđuje putem telefonskog servisa za obaveštenja, kao i putem telefonskih imenika u elektronskom obliku, posredstvom interneta, ili u štampanom obliku.\nPristup uslugama obaveštenja i javnim telefonskim imenicima iz stava 1. ovog člana obezbeđuje se i sa javnih telefonskih govornica.\nKorišćenje javnih telefonskih govornica obuhvata mogućnost upućivanja i primanja lokalnih, međumesnih i međunarodnih poziva, upućivanje besplatnih poziva službama za hitne intervencije, kao i pristup uslugama obaveštenja i javnim telefonskim imenicima.\nJavne telefonske govornice postavljaju se na javnim mestima, u skladu sa razumnim potrebama korisnika na određenom geografskom području, naročito u smislu prostornog razmeštaja, broja i pristupačnosti za osobe sa invaliditetom.\nProstorni raspored javnih telefonskih govornica u najvećoj mogućoj meri, odgovara prostornom rasporedu stanovništva na određenom geografskom području.\nKorišćenje javnih telefonskih govornica iz stava 1. ovog člana obezbeđuje se na tehnološki neutralnoj osnovi.\nBesplatno upućivanje poziva službama za hitne intervencije (policija, vatrogasna služba, hitna medicinska pomoć), odnosno objedinjenom centru za pristup službama za hitne intervencije, odnosi se na mogućnost svih korisnika javno dostupnih telefonskih usluga na teritoriji Republike Srbije da bez naknade upućuju pozive ka službama za hitne intervencije i objedinjenom centru za pristup službama za hitne intervencije.\nMogućnost upućivanja besplatnih poziva iz stava 1. ovog člana obezbeđuje se i sa javnih telefonskih govornica, i to bez ubacivanja kovanica ili kartica u aparat.\nJednake mogućnosti za pristup javno dostupnim telefonskim uslugama, uključujući upućivanje poziva službama za hitne intervencije, uslugama obaveštenja i javnim telefonskim imenicima, obezbeđuju se za osobe sa invaliditetom primenom sledećih posebnih mera:\n1) uvršćivanjem terminalne opreme prilagođene za korišćenje osobama sa različitim vrstama invaliditeta (oštećenja sluha, vida itd) u ponudu operatora, koji su određeni za pružaoce usluga univerzalnog servisa, u skladu sa Zakonom;\n2) prilagođavanjem telefonskih govornica za pristup i korišćenje osobama sa invaliditetom.\nJednake mogućnosti za pristup javno dostupnim telefonskim uslugama, uključujući upućivanje poziva službama za hitne intervencije, uslugama obaveštenja i javnim telefonskim imenicima, obezbeđuju se za socijalno ugrožene korisnike primenom sledećih posebnih mera:\n1) odobravanjem popusta na uvođenje prvog priključka za pristup uslugama iz člana 3. ovog pravilnika;\n2) odobravanjem popusta na mesečnu pretplatu za osnovne usluge i određeni obim saobraćaja.\nPosebne mere iz stava 2. ovog člana daju se u vidu posebne ponude tarifnih paketa ili individualnih usluga.\nSocijalno ugroženi korisnici, u skladu sa zakonom i ovim pravilnikom, jesu:\n1) korisnici dodatka za pomoć i negu drugog lica po propisima kojima se uređuje socijalna zaštita;\n2) lica sa telesnim, intelektualnim, mentalnim, senzornim, govorno-jezičkim, socio-emotivnim, višestrukim smetnjama u razvoju i funkcionisanju - korisnici prava i usluga po propisima kojima se uređuje socijalna zaštita, čije potrebe za negom i materijalnom sigurnošću prevazilaze mogućnosti porodice;\n3) korisnici prava na novčanu socijalnu pomoć po propisima kojima se uređuje socijalna zaštita;\n4) pružaoci usluge porodičnog smeštaja po propisima kojima se uređuje socijalna zaštita;\n5) korisnici prava na dečiji dodatak po propisima kojima se uređuje finansijska podrška porodici.\nUslove u pogledu obezbeđivanja pristupačnosti osobama sa invaliditetom iz stava 1. ovog člana, kao i popuste i uslove za pružanje usluga iz stava 2. ovog člana, uređuje Agencija, u skladu sa Zakonom.\nDanom stupanja na snagu ovog pravilnika prestaje da važi Pravilnik o određivanju početne grupe usluga univerzalnog servisa ("Službeni glasnik RS", broj 55/09).


Isplivale P*RNO FOTKE Bokija 13 i poznatog srpskog političara?! Policija našla i snimke u pevačevom telefonu, evo O KOME se radi?! - alo.rs\nAUTOR: Srpski telegraf/ Alo.rs/ N.M. DATUM I VREME: 17.08.2019. 10:54 - 17.08.2019. 11:03\nUz prepisku, nađene i eksplicitne fotografije intimnog druženja, kao i dva video-snimka.\nBojan Jovanovski, Foto: Instagram\n* U telefonu Bokija 13 policija je pronašla šokantnu prepisku sa jednim srpskim političarem\n* Pronađene su čak i eksplicitne fotografije i snimci njihovog intimnog druženja\n* Radi se o srpskom političaru koji često putuje i objavljuje slike sa različitih destinacija, a pre nekoliko meseci na društvenim mrežama objavio je fotografiju upravo iz Skoplja\nU telefonu uhapšenog makedonskog pevača, voditelja i bivše rijaliti-zvezde Bokija 13 policija je pronašla šokantnu prepisku sa jednim srpskim političarem, piše jedan beogradski list.\nSRBIJA NA VRHU UGLEDNE LISTE! Proglašeni smo za najatraktivniju zemlju po jednoj VEOMA VAŽNOJ stavki! Još jedno veliko priznanje Vučiću!\n"ŠTO PRE SRBIJA I BRNABIĆ PRIHVATE TU ČINJENICU, TO BOLJE ZA NJIH" Haradinaj prozvao premijerku. Ona mu nije ostala dužna\nVUČIĆU STIŽU ČETIRI LETEĆA ČUDA! Šalju ih iz Rusije, a izgledaju kao da dolaze iz budućnosti! (FOTO)\nPronađene su čak i eksplicitne fotografije njihovog intimnog druženja i one su sada u posedu istražnih organa u Skoplju, koji utvrđuju da li veza voditelja i srpskog političara ima veze sa aferom ''reket'', koja danima trese Makedoniju.\nVAŽNO! Predsednik Vučić je upravo emitovao snimak i nikad iskrenije, saopštio građanima Srbije: Neka nam je sa srećom!\n- Policajski inspektori koji su uhapsili Bokija 13 i oduzeli mu telefon bili su bukvalno šokirani kada su videli čega sve ima u njemu. Između ostalog, pronađen je ogroman broj poruka koje je voditelj razmenio sa političarem iz Beograda, kao i dva video snimka, pored mnogo fotografija.\nOTKRIVENO! SVE SE ZNA! Evo ko gura Srbiju i Republiku Srpsku u NATO!\nŠTITEĆI UBICU SRBA, PLJUNULI STE NA SVOJ OBRAZ! Pljušte osude za sraman potez Makedonaca\n- U jednoj od tih poruka Boki 13 najavljuje da će u najskorijem roku doći u Srbiju i da jedva čeka da se vide, a političar mu odgovara da je on nestrpljiv i da se što pre sastanu - navodi izvor.\nBoki 13, Foto: Printscreen\nRadi se, inače, o srpskom političaru koji često putuje i objavljuje slike sa različitih destinacija, a pre nekoliko meseci na društvenim mrežama objavio je fotografiju upravo iz Skoplja.\nU Makedoniji je afera ''reket'' danima glavna tema, nakon što je Boki 13 uhapšen, pošto je od jednog biznismena uzeo milion evra kao deo sume od osam miliona evra, za koju bi mu izdejstvovao da se obustavi postupak protiv njega. Italijanski mediji objavili su čak i snimke odnošenja novca.\nDAČIĆ JUTROS KONAČNO SAOPŠTIO SRBIJI "Džon Bolton mi je otvoreno rekao šta će biti sa Kosovom!", usledio ŠOK u emisiji! - Dve države ZAMRZLE PRIZNANJE!\nNa snimcima se čuje i glas glavne makedonske tužiteljke Katice Janeve, koja je u međuvremenu podnela ostavku, a makedonski mediji objavili su mnogobrojne dokaze o bliskim vezama Bokija 13 sa premijerom Zoranom Zaevim, potkrepljene zajedničkim fotografijama.\nUradite ovu jednostavnu stvar i ostvariće vam se sve želje!\nSrpska pravoslavna crkva i vernici danas slave dan sećanja na Svete Otroke. To je legenda o sedam mladića koja je bila veoma poštovana u starom hrišćanskom svetu, ali je vremenom zaboravljena i danas gotovo niko ne zna za ove svetitelje.\nBoža Spasić, bivši obavešatajac, objašnjava da je za Bokija 13 sve posao, nema tu ljubavi.\nPACOLI NEMA NI STIDA NI SRAMA! Optužio Srbe za napad na konzulat Prištine u Kopenhagenu\n- Naša javnost pamti da je pre deset godina Boki na našem prostoru bio medijska zvezda. U ono doba mi nismo imali u Beogradu takvu ličnost. I već tada je privukao pažnju raznih obaveštajnih službi, shvatili su da se preko njega može i ucenjivati i približiti političarima.\nMiloševića su ubili oni koji su ga isporučili Hagu\nVeliko slavlje u kući Čedomira Jovanovića (FOTO/VIDEO)\nČanak najavio novu "Oluju" i proterivanje Srba iz Crne Gore!\nPogledajte šta su radili dok su bili na vlasti, cela Srbija je ovo gledala u udarnom terminu! (VIDEO)\nPoslanici u panici posle razotkrivene švaleracije, supruge im trkeljišu telefone!\nKarići i Marići uživali na JAHTI! Dok jedan par razmenjuje nežnosti, on se nervira jer ne zna gde mu je žena! (FOTO)\nPodržao je izgradnju pasarele upravo onakve kakva je danas izgrađena sa umetničkom skulpturom\nŠalju ih iz Rusije, a izgledaju kao da dolaze iz budućnosti! (FOTO)\nHaradinaj prozvao premijerku. Ona mu nije ostala dužna\nProglašeni smo za najatraktivniju zemlju po jednoj VEOMA VAŽNOJ stavki! Još jedno veliko priznanje Vučiću!\nUbijali smo Srbe, nevernike i pse! Ono što je rekao o svom sinu još je crnje (FOTO)\nOdržan prošireni kolegijum, rukovodioci ustanove saglasni u jednom (VIDEO)\nPreminuo legendarni glumac, junak filma "Goli u sedlu"! (FOTO)\nKraj stezanju kaiša, prelaze na američki sistem! Berlin na ivici recesije, ovo će pogoditi mnoge Srbe!\nOno što su sad uradili sa zastavom lažne države ZGROZILO je Srbe na Kosovu! Policija radi na slučaju!\nSREĆAN KRAJ POTRAGE Pronađena devojčica (13) iz Kragujevca koja je nestala 20. marta\nSKANDAL KOJI JE TRESAO JAVNU SCENU Bila je zvezda Pinka, rodila je dete oženjenom čoveku, a on se posle vratio ženi, nestala je iz javnosti i danas izgleda bolje nego ikad! (FOTO)\nNAKON ŠTO JE PODNETA KRIVIČNA PRIJAVA Sandra Afrika otkrila detalje poznate policiji: "Vozila sam u pidžami 116 na sat, nisam htela da se svađam"\nRUKAVICA U LICE RONALDU Lukaku je bolji od njega!\nVEST KOJA JE ODJEKNULA KAO BOMBA! Sandra Afrika konačno progovorila o svađi sa zgodnom "Uragankom" Ivanom Nikolić, a dotakla se i Volkova!\nHITNA KRATKA NAJAVA RHMZ U toku neće će padati i sneg, izdato upozorenje\nSVET ĆE ZNATI ZA POPADIĆE I PEVAČA Serija "Srećni ljudi" i Džej ispiracija Netfliksu za seriju, gledaće ih ljudi širom planete!\nOVO SU SVI ČEKALI! Relja Popović konačno progovorio sve o povratku Elitnih Odreda za kojima su ludele generacije!


Gojković: Oni koji vode hajku neka dođu i pojedu sve što tvrde da smo naručili - Beta\nGojković: Oni koji vode hajku neka dođu i pojedu sve što tvrde da smo naručili\n"To je neprimerena kampanja protiv skupštine i svih poslanika i očekivala sam da svi zajedno reagujemo na to, jer svako malo dete kada pročita šta se piše može videti da javne nabavke vode zajedničke službe Srbije i da skupština nikakvih saznanja ni dodirnih tačaka nema sa tom nabavkom", rekla je Gojković na sednici parlamenta odgovarajući na pitanje poslanika Nove stranke Zorana Živkovića.\nOna je kazala da "ima sumnje" ko je inicirao čitavu hajku i da će sa tom osobom razgovarati kada dođe u parlament.\n"Ovi koji vode hajku neka dođu i neka pojedu sve to o čemu se piše da smo mi naručili i da mi jedemo i da se bahatimo. Slobodno evo mi ćemo platiti svi zajedno te ručkove. Slobodno neka dođu i neka se posluže tim buđavim sirevima", rekla je Gojković.\nOna je negodovala i zato što skupštinska informativna služba nije reagovala na medijske natpise po kojima ispada, kako je navela, da se u Skupštini "samo sedi, jede i bahati se".\n"Dosta je bilo sa takvim odnosom prema parlamentu u medijima, da ne pišu o nama šta radimo, nego stalno neke budalaštine izmišljaju i afere koje ne postoje", dodala je Gojković.\nGojković je rekla i da je "molila boga" da neko od poslanika pokrene to pitanje kako bi ona mogla da da odgovor.\nOvi koji vode hajku neka dođu i pojedu sav taj buđav sir, mi ćemo platiti\nB92 (55) N1 Info (47) Mondo (46) RTS (8) RTV (4) Danas (3)\nSkupština Srbije javne nabavke Maja Gojković\n“Očekuje se da transformacija KBS lako prođe u skupštini”\nDrže ih u zatvoru bez osnova! Evropa ne reaguje!\nKršenje međunarodnog prava: Advokat: Srbi osumnjičeni za ubistvo Ivanovića u nezakonitom statusu pritvorenika


Rabljeni Nibbi kompaktni traktori oglasi na prodaju - Hrvatska - Mascus Hrvatska\nVi ste ovdje: Mascus Hrvatska > Komunalni strojevi > Kompaktni traktori > Nibbi\nRabljeni Nibbi kompaktni traktori na prodaju\nPregledaj oglase rabljene Nibbi kompaktni traktori na prodaju diljem Europe. Najnoviji oglasi se stavljaju na vrh. Da sortirate ove rabljene Nibbi kompaktni traktori kliknite na dugume, kao što su marka, godine, cijena, vrijeme korištenja, država. Kako bi pregledali bilo koje rabljene kompaktni traktori na prodaju kliknite na link.\nNibbi 80cm Kost for Mak 4 og 5Opća stanje (1-5): 3\nNibbi Mak 16 9 hk bensin - 100 cm fejemaskineOpća stanje (1-5): 3, Broj prijašnjih vlasnika: 1, Vrsta goriva: Benzin, Snaga motora: 9, Pogon: 2 WD, Mjenjač: Brzina\nNibbi MAK 4 med fejemaskineOpća stanje (1-5): 2, Snaga motora: 12\nNibbi mak16 M. kostOpća stanje (1-5): 3, Snaga motora: 16\nOvdje je kompletna lista polovnih Nibbi kompaktni traktori za prodaju. Mozete da dodate strane među svoje omiljene strane ili upoređujete zanimljive proizvode klikom na polja za potvrdu pored polovnih/og Nibbi kompaktni traktori koji su Vam zanimljive, uz korišćenje opcija koje se nalaze iznad. Ako zelite da promjenite pretragu, vratite se na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”.\nIzaberite brend, model, cijenu i/ili lokaciju da vidite dostupne mašine u kategoriji Nibbi kompaktni traktori.\nMascus je najveće trzište na internet za kupoprodaju polovnih mašina u kategoriji Nibbi kompaktni traktori i druge opreme za uređenje bašti i peizaznu arhitekturu. Ukoliko imate bilo koje pitanje vezano za kupoprodaju traktora, kosilica, dimnjičare, oprema za zaštitu I obradu zemlje, mašina za obradu, ili druge opreme za uređenje pejzaza , molimo Vas kontaktirajte Mascus RS.


Tuča na derbiju: Šta je Kalinić rekao na saslušanju | Košarka\nTuča na derbiju: Šta je Kalinić rekao na saslušanju | Mondo Portal\n21. april, 23:28\nTuča na derbiju: Šta je Kalinić rekao na saslušanju 37 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n17.05.2019. / 08:08\nIzvor mondo.rs 17.05.2019. / 08:08\nGlumac Milan Kalinić saslušan je u četvrtak u Višem tužilaštvu u Beogradu, zbog incidenta na meču ABA lige.\nŠta kaže Kalinić o incidentu\nKalinić je, prenosi "Kurir", rekao da je samo pokušao da pomogne prijatelju, direktoru marketinga Zvezde Marku Pavloviću, kojeg je napao Dalibor Dado Krkanović.\n"Kolega Aleksandar Radojičić i ja bili smo pozvani da kao VIP gosti prisustvujemo utakmici. Ušao sam u halu i pošao ka crvenom kauču, gde je trebalo da sedimo, međutim tamo je sedeo čovek u crvenom kojeg nisam poznavao. Kada je Pavlović došao, tražio mu je da pređe na svoje mesto, ali je on ustao i počeo da psuje, a onda ga i udario. Marko je počeo da gubi svest, nije pružao otpor, a taj čovek ga je i dalje udarao. Želeo sam da pomognem prijatelju i krenuo sam ka njemu, da odvojim napadača. Uhvatio sam ga za jaknu i navukao mu je preko glave, ne sećam se da sam ga udario," rekao je Kalinić.\nGlumac je dodao i da se, nakon incidenta, čuo sa Krkanovićem koji mu je rekao da mu je žao zbog incidenta i medijske pažnje koju je izazvao.\nKalinić se zbog ovog incidenta sumnjiči za nasilničko ponašanje.\nmilan kalinić ABA liga tuča\n17.05.2019. / 21:20\nKoliko je ovo smesno...\n17.05.2019. / 17:09\nNa grudima sponzor INSTITUCIJE!\n17.05.2019. / 17:04


10 najboljih hotela na destinaciji Ornavaso, Italija (od RSD 9.992)\nPretražite hotele u gradu Ornavaso\nUnesite željene datume da biste videli najnovije cene i ponude za hotele na destinaciji Ornavaso\nOrnavaso – 4 hotela i smeštaja\nMergoco (U blizini grada Ornavaso)\nObjekat Magica Vercio se nalazi u naselju Mergoco. U ponudi je smeštaj sa pogledom na jezero, besplatnim WiFi internetom, sezonskim bazenom na otvorenom, fitnes centrom i zajedničkim salonom. This was an absolute magic retreat and the hosts were incredible! The place was outstanding and the facilities an absolute dream and clean! I wish we could have stayed longer but many thanks for this absolutely fantastic experience and retreat- we come back for sure! An 11 out of 10 points to give - simply for this outstanding hospitality, the amazing view, the truly wonderful host and the outstanding and clean place!\nPrikaži sve hotele u gradu Ornavaso i okolini\nNiskobudžetni hoteli u gradu Ornavaso\nPogledajte još neke odlične smeštaje u gradu Ornavaso, kao npr. niskobudžetne hotele.\nHoteli sa parkingom u gradu Ornavaso\nSmeštaji za odmor u gradu Ornavaso\nHoteli u blizini znamenitosti Nacionalni park Val Grande\nHoteli u gradu Streza\nPronađite više hotela u gradu blizu destinacije Ornavaso.\nHoteli u gradu Orta San Đulio\nHoteli u blizini znamenitosti Boromejska ostrva\nPretražite i uporedite hotele u blizini znamenitosti Boromejska ostrva, popularne lokacije nadomak destinacije Ornavaso.\nHoteli u blizini znamenitosti Žičara Monte Tamaro\nHoteli blizu aerodroma Aerodrom Milano Linate\nHoteli u regiji Pijemont\nHoteli u regiji Italijanski Alpi\nNe morate da boravite samo na destinaciji Ornavaso, istražite i oblast Italijanski Alpi.\nHoteli u gradu Verbanija\nHoteli u gradu Baveno\nHoteli - Ornavaso\nOstvarite veliku uštedu u gradu Ornavaso


NAJNOVIJI PODACI Još 96 slučajeva zaraženih koronom u Srbiji, preminulo troje | Novosti.rs\nU REPUBLICI Srbiji do 15 časova 4. septembra 2020. godine registrovano je ukupno 31.772 potvrđenih slučajeva kovid 19.\nOd poslednjeg izveštaja testirani su uzorci 10.833 osobe, od kojih je 96 pozitivno. U poslednja 24 sata preminule su 3 osobe\nDo 15 časova u Republici Srbiji na korona virus testirano je ukupno 966.563 osoba, koje su ispunjavale kriterijume definicije slučaja.\nNa respiratorima je trenutno 39 pacijenata.\nKORONA PONOVO BUKTI: U Francuskoj zatvorene 22 škole\n04. 09. 2020. u 11:40\nUkupan broj preminulih je 721.


ZET: izmjene u prometu od 19 sati zbog probe programa koji prati svečani mimohod | ZNA.hr\nZET: izmjene u prometu od 19 sati zbog probe programa koji prati svečani mimohod\nZET najavljuje izmjene u javnom prijevozu od 19 sati večeras, za kada je planirana proba izvođača kulturno umjetničkog programa koji će biti izveden tijekom svečanog mimohoda u povodu Dana pobjede i domovinske zahvalnosti u zoni raskrižja Ulice grada Vukovara i Ulice Hrvatske bratske zajednice.\nZa tramvajski će promet biti zatvorena Ulica grada Vukovara na dijelu od Avenije Marina Držića do Savske ceste, ali će se Savskom u nastavku prema jugu voziti bez ograničenja. Linije 3 i 5, za vrijeme obustave prometa Ulicom grada Vukovara, vozit će preko Glavnog kolodvora, dok će linija 13 biti preusmjerena na Savski most.\nNewer PostČestitka gradonačelnika Milana Bandića za Dan pobjede i domovinske zahvalnosti i Dan hrvatskih branitelja\nOlder PostMimohod spreman, ministar Kotromanović poziva građane da podupru pobjedničku vojsku


Staklar, staklorezac, Kličevac :: Daibau.rs\nSTAKLAR, STAKLOREZAC, KLIČEVAC\nTražim dobrog stakloresca: Skupili smo i proverili stakloresce, koji rade u mestu Kličevac i okolini. Pošaljite potražnju i zainteresovani stakloresci će vas kontaktirati za pregled, predračun i ponude.\tPreporučen staklorezac Kličevac, koji može da uradi:\tmontaža termopan stakla, staklena vrata, staklene kabine za kupanje, stakleni stolovi, sigurnosno staklo, vatrootporna stakla, staklo u kuhinji, ogledala po narudžbini, brušenje stakla, kuhinjsko staklo po povoljnoj ceni, staklorezački poslovi, i ostale povezane poslove će se sigurno naći i za vas.\tviše\n15 NAJBOLJI REZULTATI ZA STAKLORESCI KLIČEVAC


Bar: Gardašević stabilno; Mogući motiv ubistva nastavak obračuna kriminalnih grupa :: Hronika\n01.11.2019. 17:22 ➔ 17:43\nBar: Gardašević stabilno; Mogući motiv ubistva nastavak obračuna kriminalnih grupa\n„Pacijent je nakon operacije smješten na Odjeljenje intenzivne njege. On je zadobio dvije prostrijelne rane u predjelu trbuha, jedan metak ga je pogodio u grudni koš, a jedan u nogu“, saopštio je on.\nViše osoba privođeno je zbog incidenta koji se u avgustu dogodio u restoranu „Savoja“, ispred kojeg je danas ubijen Jovan Klisić i teško ranjen Velizar Gardašević.


Uloga pregovaranja u suprotstavljanju savremenom terorizmu | Pregovarač\nUloga pregovaranja u suprotstavljanju savremenom terorizmu\nUPOTREBA PREGOVARANJA U SUPROTSTAVLJANJU TERORIZMU\nTerorizam je postao društveni fenomen. Nikada ranije nije bilo tako raširen i tako opasan za stabilnost država i međunarodni poredak. To su svojevremeno bili sporadični incidenti, dok se danas sve češće radi o organizovanom međunarodnom terorizmu, koji ima ne samo prekogranične, regionalne, već i globalne dimenzije. Teroristički napad na SAD 11. septembra 2001. godine i spektakularno uništenje Trgovinskog centra u NJujorku, koje je odnelo preko 3.000 života, doneli su objavu globalnog rata terorizmu. Do tada neviđena koalicija zemalja udružila se u ratu protiv terorizma širom sveta, a naročito protiv Avganistana i Iraka koji su označeni kao glavni nosioci međunarodnog terorizma.\nStanovište mnogih država je da nema pregovora sa teroristima. Šta je doprinelo takvom stavu? U globalnom kontekstu stvorena je veza između pregovora sa teroristima i odnosa između SAD-a i SSSR-a u periodu hladnog rata. Generalno, gledište spoljne politike SAD-a je bilo da nije pametno voditi pregovore sa SSSR-om, jer lideri država jedni u druge nemaju poverenja, a samim pregovaranjem pokazuju svoju slabost prema suprotstavljenoj strani. Ova politika je bila kritikovana i sa pregovaranjem se započelo dolaskom predsednika Niksona. Međutim, to je bilo neiskreno pregovaranje sve do perioda detanta, koji je počeo krajem 60-tih i poklapa se sa uzdizanjem međunarodnog terorizma i labavije politike prema SSSR-u koji se smatrao razlogom za napredak terorizma kao instrumenta protiv ekspanzije osvajanja sa zapada. Nakon toga, desilo se da se čvrsta politika nepregovaranja na relaciji Istok-Zapad prenela i na terorizam i pregovori u ovoj oblasti su anatemisani.\nCilj pregovaranja je da svi učesnici, u izvesnom smislu, budu pobednici. Kad je reč o međunarodnim sukobima ili o sukobima sa teroristima, mnogi prenaglašavaju objektivnu suštinu konflikta, smatrajući da strana u sukobu može ili da pobedi ili sve izgubi. Uravnoteženi pristup analizi konflikta iziskuje uzimanje u obzir i subjektivne dimenzije, koja proističe iz nerazumevanja suprotstavljenih strana. Odnos država prema terorističkim organizacijama nije uvek zasnovan na objektivnoj proceni njihovog delovanja i opasnosti, već je često rezultat, trenutnih, krajnje pragmatičnih političkih interesa.\n3.1. Mere za suprotstavljanje terorizmu\nOpšte mere koje se preduzimaju u cilju sprečavanja i suzbijanja terorizma mogu biti unutrašnjeg i međunarodnog karaktera, odnosno unutrašnje i međunarodne mere. Države i međunarodna zajednica pokušavaju da koriste razne instrumente u suprotstavljanju savremenom terorizmu.\nUnutrašnje mere mogu biti političkog, pravnog i operativnog (obaveštajnog, kriminalističkog i vojnopolicijskog) karaktera, odnosno preventive, represivne i borbene mere.\nUnutrašnje mere političkog karaktera podrazumevaju promene u sistemu države i društva. Protiv terorističkih aktivnosti mora se, najpre, boriti samim sistemom države i društva, njegovom snagom, kvalitetom, vitalnošću, demokratičnošću koja se nalazi u njegovoj osnovi, pravnom državom, daljim razvojem sloboda i prava građana, te učvršćivanjem tih odnosa u svim oblastima društvenog života. Ukoliko je demokratsko društvo etički, ekonomski i organizaciono jače i stabilnije – ukoliko se ono oseća odgovornijim za proces zaštite društva i ukoliko se smanjuje mogućnost javljanja terorističkih aktivnosti. Mere političkog karaktera podrazumevaju i usvajanje kvalifikacija o terorističkom karakteru pojedinih organizacija, koordinaciju aktivnosti svih državnih i društvenih kapaciteta za suprotstavljanje terorizmu.\nSa pravnog stanovišta mere se odnose na propisivanje i poštovanje odgovarajućih unutrašnjih pravnih normi. Represivne aktivnosti predstavljaju ukupnu kaznenu politiku koju država sprovodi u suprotstavljanju terorizmu. Represivne mere su takođe bitne jer države u svojim zakonodavstva inkriminišu terorističke akcije i druge njihove aktivnosti, pa se na osnovu unutrašnjeg zakonodavstvima stvara mogućnost i obaveza da se svaka država na svojoj teritoriji bori protiv terorizma. Za uspešno suprotstavljanje terorizmu neophodno je prilagođavanje pravnih propisa savremenim tendencijama i pretnjama koje se pred državu postavljaju.\nUnutrašnje mere u operativnom smislu vezuju se za obaveštajni, kriminalistički i vojnopolicijski aspekt delovanja. U preventivnim antiterorističkim aktivnostima daje se poseban značaj obaveštajnim službama i agencijama. Obaveštajni aspekt podrazumeva prikupljanje, procenjivanje i analitičku obradu informacija o delovanju terorističkih organizacija radi informisanja državnog rukovodstva, infiltraciju i stvaranje operativnih pozicija među teroristima, kao i vrbovanje članova terorističke organizacije na saradnju. Kriminalistički aspekt se svodi na dokazivanje i krivičnopravni progon terorista na nacionalnim teritorijama, ali i na sprečavanju svih oblika organizovanog kriminala koji je u funkciji finansiranja terorističkih aktivnosti. Prevencija terorizma najčešće se sagledava u svetlu tzv. preventivne kriminalistike, tj. pojačane budnosti nadležnih organa, koji treba da otkriju potencijalne teroriste pre nego što oni izvrše delo. Međutim, bilo bi nerazumno insistirati samo na preventivnom delovanju, zanemarivši naučna istraživanja, metode, tehnike borbe i konkretnu, organizovanu akciju protiv terorističkih organizacija. Vojno-policijski aspekt delovanja, odnosno borbene antiterorističke mere podrazumevaju vojno-policijske protivterorističke operacije kroz angažovanje specijalizovanih vojnih i policijskih jedinica u direktnom suprotstavljanju delovanju terorističkih grupa. Dejstvo ovih snaga u velikoj meri zavisi od prikupljenih obaveštajnih podataka, pre svega, o organizaciji, brojnosti, lokaciji, grupisanju, naoružanju, namerama terorista, saradnicima, kao i o drugim ličnim podacima i karakteristikama.\nMeđunarodne mere podrazumevaju donošenje međunarodnopravne regulative (konvencije, deklaracije i rezolucije), kao i njihova nacionalna ratifikacija i sprovođenje, saradnju država i njihovih službi na osnovama međunarodnopravnih propisa i bilateralnih sporazuma, kao i razmenu obaveštajnih podataka u između država i pomoć angažovanjem specijalizovanih jedinica. Organizacija UN je donela niz antiterorističkih konvencija i rezolucija. Prvi praktični koraci u međunarodnom organizovanju su relativno novijeg datuma, a učinilo ih je telo koje više ne postoji. Reč je o Birou za unifikaciji krivičnog prava i rezultatima njegovih pet konferencija.\nPrva konferencija Biroa za unifikaciju krivičnog prava, održana u Varšavi 1927. godine, značajna je jer je uspostavila kriterijum za međunarodna krivična dela, a takvim delima kvalifikuju se akti u kojima sredstva koja se koriste mogu ugroziti opštu bezbednost. S tim u vezi se ukazuje na kategorije zločina koje predstavljaju pokušaj izvršilaca da sruše postojeći društveni poredak. Naravno, ovaj kriterijum je primenjiv i na one koji nisu teroristi, ali to ne devalvira njegov značaj za međunarodnu krivičnopravnu kvalifikaciju terorizma. Narednih pet konferencija su se bavile neposredno pitanjem terorizma. Upravo u tom periodu jasno se pojavio sam termin terorizam, a u dokumentima konferencija izražen je trend koji pokazuje evoluciju ideje terorizma, gde se korišćenje mera (izazivanje požara, poplava, uništavanje građevina, uništavanje komunikacija, zagađenje voda, uzrokovanje bolesti) jasno označava kao izazivanje opšte opasnosti.\nSledeći značajan korak u evoluciji ideje o terorizmu kao međunarodnom krivičnom delu učinjen je donošenjem Konvecije Društva naroda iz 1937. godine koja je prihvatila isti prilaz pitanju terorizma kao i konferencija u Kopenhagenu. Treba pomenuti i doprinos koji je dao Komitet stručnjaka Društva naroda u čijim se, mada nespretnim formulacijama, nadzire početak razmišljanja da neki teroristički akti, poput nekih drugih krivičnih dela, ne ugorožavaju samo nacionalne već i univerzalne vrednosti, te da ih iz tih razloga treba smatrati aktima međunarodnog terorizma i kao takve zajednički goniti. Od posebne vrednosti je, svakako, i Nacrt Pravila koja se odnose na zločine protiv mira i bezbednosti čovečanstva koje je pripremila Komisija za međunarodno pravo, a koja su prezentovana na VI zasedanju UN 1954. godine, gde se terorizam jasno tretira kao međunarodno krivično delo.\nRezolucijama Saveta bezbednosti UN (1373 od 28. septembra i 1377 od 12. novembra 2001. godine) koje su donešene u okviru glave VII Povelje UN, i koje jasno ukazuju na to da akti međunarodnog terorizma predstavljaju jednu od najozbiljnijih pretnji međunarodnom miru i bezbednosti u XXI veku, države članice UN su pod obavezom da između ostalog, obezbede da lica koja su počinila teroristički akt budu privedena pravdi. Jedna od novijih međunarodnih konvencija koja je značajna za suprotstavljanje međunarodnom terorizmu je i Konvencija Saveta Evrope o prevenciji terorizma. U njoj su se, između ostalog, države potpisnice saglasile o međunarodnoj saradnji u prevenciji, odgovornosti zakonskih entiteta, ustanovljavanju nadležnosti za terorističke akte, izručenju ili suđenju izvršiocima i sl.\nOva dokumenta su obavezala države potpisnice da u svojim nacionalnim zakonodavstvima regulišu obaveze u borbi terorizma. Neke su to učinile, neke veoma površno, a samo mali broj vlada je doneo posebne zakone kojima se sankcioniše savremeni terorizam.\nBrojni skupovi i sastanci na najvišem nivou, konvencije, rezolucije i razne aktivnosti na suzbijanju terorizma trebalo je da onemoguće različite oblike terorističkog delovanja. Međutim, to je vrlo teško, ako ne i nemoguće ostvariti. Još uvek nije izgrađen jedinstven sistem za procenu terorističkih dela, što za posledicu, ima nepostojanje efikasnog sistema za kontrolu i suzbijanje međunarodnog terorizma. Iako postoji opšta saglasnost da terorizam mora da se onemogući, različiti interesi značajnih činilaca međunarodne zajednice to ne dozvoljavaju.\nProblem savremenog terorizma nametnuo se UN internacionalizacijom terorističkih aktivnosti i učestalim napadima na vrednosti za koje je UN primarno zainteresovana. Među međunarodnim pravom zagarantovanim pravima i slobodama ljudi postoje, između ostalih, pravo na život, slobodu od straha, i još čitav niz principa koji se obzirom na mnoge terorističke akcije očigledno krše. Među najvećim vrednostima u sistemu međunarodnog prava je život ljudskog bića. Celokupna oblast međunarodnog humanitarnog prava bavi se ublažavanjem posledica oružanih sukoba kako bi se zaštitili ljudskih životi, upravo u situacijama, za koje nas istorija opominje, u kojima je dosad ljudski život u suštini najmanje vredeo. Nažalost, najmanje međunarodnih dokumenata obavezuje na preventivno delovanje, a skoro svi tretiraju posledice, što ne vodi ka konačnom rešenju problema.\nDosadašnjim aktivnostima ovaj problem nije rešen, ali put za njegovo rešavanje međunarodnim angažovanjem moguć je postupnim rešavanjem pojedinih njegovih pojavnih oblika, prvenstveno potpunim opredeljenjem država u sprovođenju već donetih međunarodnih akata.\nJedno od bitnih pitanja je: da li je potrebno i opravdano zbog terorizma sužavanje sloboda i prava građana i žrtvovanje nekih prava garantovanih međunarodnim dokumentima (Povelja Ujedinjenih nacija, Univerzalna deklaracija o ljudskim pravima (1948), Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima (1966) i sl)? Kada se pokrene pitanje terorizma i ljudskih prava, treba imati u vidu koliko i koja ljudska prava pogađa terorizam i da li je radi efikasnije borbe protiv terorizma opravdano preduzimati mere koje znače sužavanje određenih prava i sloboda građana (mere koje preduzimaju SAD prilikom ulaska stranih državljana u Ameriku). Događaji od 11. septembra 2001. godine ostavili su ogromne posledice i seriju otvorenih pitanja ne samo političke i bezbednosne prirode već i etičke. Po međunarodnom pravu jasno je da napori za miroljubivo rešenje moraju da prethode svakom sukobu. Pošto SAD nisu pokazale nikakav napor da razreše bilo koju mogućnost budućih terorističkih napada na miroljubiv način, vojna dejstva koja su usledila, sa stanovišta međunarodnog prava, nisu legitimna, naročito jer su njima ugroženi i oni koji nemaju nikakve veze sa izvršenim terorističkim aktom (građani Avganistana ili Iraka). Međunarodno pravo ne poznaje i ne priznaje legitimitet osvetoljubivih ratova (odmazde) i preventivne samoodbrane. Stoga osvetoljubivi rat protiv terorističkih napada ne može da bude priznat kao legitimni čin samoodbrane. Zahteva se da se sa tačnošću utvrde oni koji su odgovorni (za teroristički akt) i da se smatraju za jedine mete legitimnog napada. Protivterorističke aktivnosti moraju biti diskriminišuće i proporcionalne.\nNova saznanja iz oblasti pregovaranja i međunarodnih odnosa otvaraju mogućnost da se još jednom preispitaju mere za suprotstavljanje terorizmu i mogućnosti korišćenja veština pregovaranja, kao jedne od mera, za sprečavanje i suzbijanje terorističkih aktivnosti.\n3.2. Dosadašnja iskustva u pregovaranju sa teroristima\nBez obzira na stav da se sa teroristima ne pregovara, u dosadašnjem iskustvu postoje primeri gde su se sa teroristima vodili pregovori iz različitih razloga. Vlasti su često prinuđene da pregovaraju sa teroristima, naročito kada su u pitanju situacije držanja talaca. Vlade pregovaraju sa teroristima u nastojanju ili da ih privole da odustanu od namere i predaju se ili, ako su pod kontrolom države, odnosno u zatvoru, da sarađuju u otkrivanju terorističke mreže i namera drugih terorista. Ovo je veoma specifična vrsta pregovora jer je na jednoj strani država, a na drugoj pojedinci ili organizacije koje su nepriznate, ali kojima pregovarački status daje sila ili pretnja njom.\nSa teroristima se ranije pregovaralo o davanju amnestije. Vlasti su nudile teroristima kombinaciju bezbedne predaje, amnestije ili smanjenja kazni za prethodna krivična dela, nagrada i garancija bezbednosti za njih ili članove njihovih porodica. Smisao ovakvih nagodbi je bilo smanjenje broja terorista i slabljenje njihove organizacije. Ovakve mere među teroristima stvaraju nepoverenje i sumnjičavost. Amnestija predsednice Akino na Filipinima imala je za posledicu krvave čistke među samim pobunjeničkim i terorističkim grupama. Dve amnestije u Kolombiji su dale različite rezultate: prva je uspela, druga nije. Kod prve amnestije bilo je dosta terorista koji su bili spremni da se predaju, dok kod druge nije. Posle prve amnestije najvažnije terorističke grupe (M-19 i FARK) su zaoštrile bezbednosne mere, i na drugu amnestiju su odgovorile krvavim napadima, u nameri da nateraju vladu da opozove amnestiju. Dakle, teroristi su, poučeni iskustvom prve amnestije, primenili taktiku da oslabe drugu. I pored toga, ovakve mere države pokazuju nameru da se situacija reši i drugim sredstvima osim silom, kao i da se prekine ”začarani” krug nasilja koji se stvara kada se na nasilje odgovara nasiljem.\nKidnapovanje radi političke ucene iznosilo je 7,9% svih terorističkih akcija u poslednjoj deceniji XX veka i još uvek se smatra važnom opcijom terorističkih organizacija. Kidnapovanje i držanje talaca su česti oblici terorističkog delovanja, u kojima teroristi postavljaju zahteve i traže za oslobađanje otetih određenu akciju vlasti. Neki put je u pitanju finansijska ucena, ali u slučajevima političkog, ideološkog ili verskog terorizma najčešći zahtev je oslobađanje njihovih saboraca uz garanciju sopstvenog bezbednog odlaska u azil ili promena vladine politike koja ugrožava njihove ciljeve. Kada su čečenski teroristi držali taoce u moskovskom pozorištu Dubrovka ispostavili su zahtev vlastima Rusije da u roku od sedam dana prekinu vojne operacije i povuku svoje snage iz Čečenije.\nZa razliku od držanja talaca kada vlasti mesto događaja drže pod kontrolom, kod kidnapovanja lokacija terorista nije poznata i lično se osećaju bezbedni. To su situacije sa visokim ulozima na obe strane, koje dobijaju ili gube na vrlo dramatičan način. Na strani vlasti dilema je izuzetno teška: ne pristati na zahteve terorista i dozvoliti da taoci budu likvidirani ili popustiti i ohrabriti buduće terorističke akcije. Situacija je tim složenija i delikatnija što se pregovori o taocima moraju voditi na licu mesta, pod jarkim reflektorima javnosti. U dosadašnjem iskustvu se pokazalo da vlasti lakše pristaju na zahteve koji se odnose na novčanu ucenu, bezbedan odlazak ili azil nego na oslobađanje zatvorenika ili političke zahteve. Iskustvo pokazuje da vlasti lakše popuštaju u slučajevima držanja talaca, nego kidnapovanja. Bez obzira što vlasti negiraju da će pregovarati sa teroristima, postoje propisi koji unapred utvrđuju uslove kada se i ko sa teroristima može pregovarati. Zakon o borbi protiv terorizma Ruske federacije u član 14. ”Pregovaranje sa teroristima” kaže: ”Pri sprovođenju protivterorističkih operacija u cilju očuvanja života i zdravlja ljudi, materijalnih vrednosti, a takođe i proučavanja mogućnosti presecanja terorističke akcije bez primene sile dopušta se pregovaranje sa teroristima. Samo lica, koja je specijalno ovlastio za to rukovodilac operativnog štaba za rukovođenje protivterorističkom operacijom mogu da pregovaraju sa teroristima”.\nKad su teroristi uhapšeni, vlast ima dobru priliku da pregovara sa njima, nudeći im umanjenje kazne u zamenu za informacije. Najpoznatiji slučaj te vrste je italijanski Pokajnički teroristički zakon, koji mnogi smatraju ključnim u uspešnom obračunu sa Crvenim brigadama između 1970. i 1978. godine. Uspeh je iznenadio mnoge, jer su Crvene brigade smatrane ideološki najopredeljenijim od svih glavnih italijanskih terorističkih grupa i najnepomirljivijim u odnosu na bilo kakvu saradnju sa državom. U ovom slučaju radilo se o klasičnoj zatvoreničkoj dilemi. Prvo, zakon je dao široke mogućnosti specijalnom tužiocu da napravi ogromnu razliku u tretmanu onih koji su spremni da sarađuju (oslobođenje od izdržavanja kazne ili minimalne kazne, uz zaštitu od odmazde) i maksimalnih kazni zaprećenih onima koji odbijaju saradnju. Drugo, bila je onemogućena bilo kakva komunikacija među zatvorenicima. Treće, možda i najvažnije, međusobno poverenje uhapšenih bilo je na vrlo niskom nivou. Naime, Crvene brigade su od relativno male grupe ideološki čvrsto opredeljenih istomišljenika, koji su izrasli u veliku i složenu organizaciju koja je regrutovala i sasvim marginalne članove društva u odnosu na opšte ciljeve. Neki od tih pripadnika su bili prosto nasilnici, dovedeni da obavljaju prljave zadatke. Drugi su navodno bili zavisnici od droge, u svakom slučaju, ideološki ciljevi su za pridošlice značili mnogo manje nego za one iz prvobitnog jezgra. Stoga su uhapšeni članovi, uključujući one najortodoksnije, bili svesni toga da postoji velika mogućnost da drugi pritvoreni svedoče protiv njih. Imali su značajan podsticaj da sarađuju. Kad je veliki broj pripadnika Crvenih brigada bio u zatvoru, klupko je počelo ubrzano da se odmotava.\nPregovori između suprotstavljenih strana mogu se voditi u cilju smanjenja tenzija ili pokušaja rešavanja političke krize. U praksi, demokratske vlade ipak vode pregovore sa teroristima. Britanska vlada održava tajne kanale sa IRA iako je nakon toga IRA tokom 1984. godine izvršila napad u kome umalo nisu stradali članovi kabineta premijerke Margaret Tačer. Tokom 1987. godine Španska vlada je pregovarala sa separatističkom grupom ETA, a samo šest meseci nakon toga grupa je ubila bombom 21 kupca u supermarketu. Terorizam je često u funkciji ometanja i blokiranja pregovora o mirnom rešavanju sporova. Teroristi nastoje da efektnom i dramatičnom akcijom diskredituju pregovarače iz sopstvene nacije i poboljšaju poziciju protivnika pregovaranja na drugoj strani. Kad god bi pregovori između Palestinaca i Izraelaca poboljšali šanse za uspešan ishod, protivnici pregovaranja, militantne palestinske organizacije, izazvale bi krvav incident koji bi dovodio u pitanje snagu i iskrenost palestinskih pregovarača i ugrožavao poziciju izraelske vlade koja bi se ionako sa velikim rezervama odlučivala za pregovore. Nakon potpisivanja sporazuma u Oslu, nastavila se ista igra. Napadi su doveli do oštrih mera prema Palestincima, uključujući i kolektivno kažnjavanje zatvaranjem granica između Izraela i Gaze i Zapadne obale. Izraelski premijer Netanjahu zahtevao je da Arafat pohapsi ekstremiste. Da je Arafat pristao, palestinci bi smatrali da je podlegao izraelskom pritisku. Kad nije pristao, optužen je da podržava terorizam. Organizatori napada su uspeli (bilo kako da je Arafat odlučio) da potkopaju mirovne pregovore i ojačaju tvrdokornu desnicu u Izraelu. Kada je DŽordž Buš u leto 2003. godine organizovao mirovne razgovore između izraelskog premijera Šarona i prvog palestinskog premijera Mahmuda Abasa (koga su smatrali umerenim) i predložio mirovni plan, novi teški incidenti su doveli do prekida pregovora, Abasove ostavke i izraelskih pretnji da će proterati Arafata.\nPored svega navedenog, iako se sa teroristima i do sada pregovaralo, većina pregovora je bila iznuđena, odnosno, pregovaralo se samo kada nije preostala druga opcija ili kada su druge opcije već isprobane (upotreba sile, ekonomske sankcije, pretnje i sl.). Primera radi, dugogodišnji sukobi oko Severne Irske daju pregled različitih metoda i načina pokušaja da svaka od suprotstavljenih strana dođe u što bolju poziciju radi ispunjavanja svojih ciljeva. Engleska osvajanja Irskog ostrva počela su u XII veku i englesko-irske borbe su nastavljene narednih 700 godina, uz mnoge ustanke i krvave represije. Irski ustanak na uskršnji ponedeljak 24. aprila 1916. godine nije uspeo, ali nije bio ni uzaludan. Pobuna je trajala šest dana i ugušena je uz velike represalije britanske vojske. Britanske represalije podstakle su ponovno buđenje nacionalne svesti i povratak starih aspiracija i osećanja što je dovelo do stvaranja Irske republikanske armije (IRA). Irski parlament proglasio je nezavisnost u januaru 1919. Godine. Ustav Slobodne Irske Države, u statusu britanskog dominiona, koja je obuhvatala 26 okruga na jugu, donet je 11. septembra 1922. Godine. Severna Irska je ostala deo Ujedinjenog Kraljevstva. Ovakvo stanje IRA nije htela da prihvati, već je započela ogorčenu borbu protiv britanskih vlasti.\nPregovori koji su u maju 1920. godine počeli između nacionalista i britanske krune završeni su 6. decembra 1921. godine sporazumom kojim je 26 provincija sa juga dobilo samoupravu (u okviru britanske imperije), dok je 6 severnih provincija ostalo pod neposrednom vlašću Londona. Dok je većina Iraca, zamorenih trogodišnjim krvoprolićem, prihvatila činjenično stanje u očekivanju da će u zemlji nastupiti duži period mira, IRA je sporazum odbacila, ocenjujući ga kao izdaju nacionalnih interesa. Aprila 1922. godine IRA ponovo prelazi u napad i to bez podrške i solidarnosti stanovništva. Od strane katoličke hijerarhije biva optužena da je svojim aktivnostima za nekoliko godina nanela više štete Irskoj nego što su je naneli Britanci u toku decenija dominacije. IRA je tada poražena i u dužem vremenskom periodu nije igrala značajniju ulogu. Na osnovu plebiscita, donet je krajem 1937. godine novi ustav kojim je uspostavljena suverena država Irska. U decembru 1948. godine Irska je proglašena Republikom i napustila Komonvelt, britanski parlament je to prihvatio, ali je ostao na tome da je područje koje obuhvata šest okruga u Alsteru na severu ostrva i dalje deo Ujedinjenog Kraljevstva, iako Irska to nije priznala. Severna Irska je dobila svoj parlament i vladu. Ona bira 18 poslanika za Donji dom. Vlade Irske su se zalagale za mirnu reunifikaciju čitave Irske i sarađivale sa Britanijom u borbi protiv terorističkih grupa.\nSredinom 60-ih godina, IRA dobija novi polet ulaskom većeg broja intelektualaca, koji su doprineli širenju tradicionalnog jezgra sastavljenog od radnika, seljaka, zanatlija i ponekog studenta. Da bi ponovo zadobila narodnu podršku IRA se uključuje u pokrete koji se bore za građanska prava katoličke manjine u Severnoj Irskoj – zahtevajući jednakost sa protestantima. Razdor između katolika-republikanaca i protestanata-unionista, koji su za zadržavanje britanskog suvereniteta, bivao je sve zaoštreniji i krvaviji, naročito posle 1969. godine kada su počeli ozbiljni sukobi. Oživljavaju ponovo stare težnje katoličke manjine za nezavisnošću od Britanije i ujedinjenje sa maticom, ali uporedo sa tim jača i otpor protestantske većine, koja ne želi da se odrekne privilegija obezbeđenih pod okriljem britanske krune. Politički dominantne u pokrajini bile su stalno dve unionističke partije – Alsterska unionistička partija i izrazito probritanska Demokratska unionistička partija (DUP). Tome treba dodati i jako britansko vojno prisustvo. Kada su prve Britanske vojne trupe stigle u Belfast i Londonderi u avgustu 1969. godine, nisu bile dobro pripremljene za obavljanje zadataka koji su bili pred njima. Osim što su bile opterećene političkim nesporazumima, trupe su sa malo ili bez ikakve pripreme poslate da održavaju red i mir u gradovima. Ove trupe su malo bile obaveštene o funkcionisanju policije, i zbog toga su bili skloni da u svaku opasnu situaciju ulaze kao u borbu sa neprijateljem. Ovi vojnici su prethodno bili stacionirani na Rajni gde su obučavani da unište svakog sovjetskog vojnika koji bi pokušao invaziju. Ovi vojnici smatrali su da na isti način treba da unište svoje neprijatelje Irce, zbog čega su zabeležene mnoge preterane reakcije sa njihove strane. Unutar IRA dolazi do rascepa na dve struje: jedna koja je zahtevala da se odma krene sa gerilskim akcijama, i drugu, koja se zalagala za političku akciju. Tako dolazi do podele IRA na dva krila: političko – zvanično (Official) i vojno – privremeno (Provisional). Britanske trupe i alsterske snage bezbednosti, skupa sa snagama unionističke milicije, vodile su intenzivne ulične borbe sa Irskom republikanskom armijom (IRA), oružanim krilom Irske republikanske nacionalističke partije Šin Fejn.\nIRA je često vršila terorističke bombaške napade, ubistva i pokušaje atentata na britanske funkcionere, uključujući i premijerku Margaret Tačer. Mnogo umereniju središnju poziciju među katolicima ima Socijaldemokratska laburistička partija (SDLP), koja zastupa pomirljiviji republikanizam. Jedna jedina partija, mala Partija alijanse, pokušava da premosti provaliju između dve zajednice. Strane u sporu su, eksplicitno ili implicitno, vlade Republike Irske i Ujedinjenog Kraljevstva, mada se one javljaju i u ulozi posrednika. Dok je političko krilo IRA obustavilo oružane akcije 1972. godine nakon negativne reakcije javnosti na ubistvo britanskog vojnika, vojno krilo nastavlja bitku za povlačenje Britanaca i ujedinjenje Irske. Od 1973. do 1978. godine politika Britanske armije drastično se menja. Britanska armija naučila je lekciju iz prethodnih grešaka. Umesto da posmatra Alister kao ratnu zonu, Britanska armija je prihvatila ulogu podrške policiji. To više nisu bili vojnici, već ogranak policijskih snaga. U tom periodu, bilo je nebrojeno mnogo pokušaja da se posreduje u konfliktu i strane navedu na nalaženje mirnog rešenja. Sporazum iz 1973. godine izgledao je najbliže tom cilju, ali su ga i republikanci i unionisti odbili. Sukob se zaoštrava između IRA i protestantskih grupa koje su koristile iste metode borbe, u kojima su najviše stradali civili. Dok se za broj žrtava protestantskih grupa ne zna pouzdano, vojno krilo IRA je priznalo u 1978. godini 81 ubistvo i 455 eksplozija, a 1979. godine 113 ubistava i 422 eksplozije.\nZnačajan pokušaj rešenja krize došao je posredovanjem Opsalove komisije i od najambicioznije inicijative dvojice britanskih sekretara za Severnu Irsku, Bruka i Mejhjua, koja je bar dovela do razgovora svih činilaca, uključujući i Šin Fejn, što je izgledalo da bi moglo biti osnova za sveobuhvatno mirovno rešenje. U decembru 1993. godine, premijeri Irske i Ujedinjenog Kraljevstva su potpisali okvirni sporazum o mirovnom planu za rešenje problema Severne Irske. Posle mnogo predpregovaranja i korišćenja specijalnih kanala, IRA je u avgustu 1994. godine objavila unilateralni prekid vatre i izjavila da je voljna da pregovara o budućnosti sporne teritorije. Nekoliko nedelja kasnije, alsterska unionistička milicija se takođe saglasila da prekine oružane napade. Politika snaga bezbednosti, koja je u međuvremenu evoluirala, pomogla je da se situacija smiri. Politika policije i vojske koja je usmerena na očuvanje mira bila je mnogo efikasnija od ubijanja terorista. Samo najekstremniji teroristi su pokušavali da osujete mirovne sporazume, a većina njih je izgubila podršku javnosti. Direktni i javni pregovori između britanske vlade i Šin Fejna su počeli u decembru iste godine i odmah su otvorili pitanje da li Šin Fejn mora da preda oružje u zamenu za učešće u pregovorima. Britanska vlada i unionisti su insistirali da se oružje preda pre početka pregovora, a Šin Fejn i IRA da se prvo mora postići napredak prema rešenju pre nego što se oružje preda.\nPregovori su se vukli više od godinu dana oko pitanja redosleda razgovora i mogućnosti da IRA povede oružanu borbu. Predstavnici Šin Fejna bili su isključeni iz rasprava o povlačenju oružja i zbog toga su mnoge frakcije u Šin Fejnu bile protiv daljih pregovora, jer nisu verovale u dobre namere druge strane. Glavni međunarodni posrednik u razgovorima DŽordž Mičel ugledni bivši američki senator, pokušavao je da održi pregovore, ali u tome nije uspeo. Američka administracija je nastojala da olakša pregovore, imajući posebno u vidu savezništo sa Velikom Britanijom, ali i činjenicu da je veliki broj Amerikanaca irskog porekla. Klinton je u novembru 1995. godine posetio Severnu Irsku. Pre toga je primio u Beloj kući Geri Adamsa, lidera Šin Fejna, ali nije uspeo da izdejstvuje kod Britanaca učešće Šin Fejna u pregovorima. Kako su pregovori više zapadali u ćorsokak, sve je izglednije bilo obnavljanje oružanih sukoba i nasilja, na šta je Šin Fejn još u novembru 1994. godine upozoravao. Primirje je prekinuto u februaru 1996. serijom bombaških napada na ciljeve u Engleskoj, od kojih je najdramtičniji bio na londonske dokove, ipak, ni IRA ni unionistička milicija nisu obnovili oružane napade u samoj Severnoj Irskoj. U junu je izvršen bombaški napad u Mančesteru, koji je pripisan IRA, a u oktobru je detonirana bomba od 250 kg. u britanskoj vojnoj bazi u Belfastu. Unionistička milicija je žestoko uzvratila i svaki dijalog je prekinut. Došlo je do nereda, razaranja i eksplozija u mnogim gradovima, posebno u Londonderiju i Belfastu. Kad su obe strane shvatile da sve to ne vodi dobrom, u junu 1996. su obnovljeni pregovori u Belfastu, uz učešće svih strana i posredovanje i predsedavanje DŽordža Mičela. On je posredovao u ličnom svojstvu, tj. kao eminentna ličnost, ali uz nedvosmislenu podršku američke administracije. Na samom početku, pregovori su bili ugroženi bombaškim napadom u Mančesteru. Mičel je nastojao da minimizira značaj ovog incidenta, kao i drugih kasnijih slučajeva nereda i nasilja. Početkom 1997. godine, on je održao seriju razgovora sa liderima umerenijih partija o problemu predaje oružja kao uslova za učešće Šin Fejna u pregovorima. Međutim, i Britaniji i Irskoj su predstojali izbori u prvoj polovini godine, tako da su se pregovori samo formalno vodili, da demonstriraju političku volju za održavanje mirovne inicijative. U isto vreme, Mičel je nastojao da ubedi Šin Fejn da IRA treba da obnovi prekid vatre. Vreme za suštinske pregovore došlo je posle pobede Laburista na izborima u maju 1997. godine i izbora u Irskoj mesec dana kasnije. Pokazalo se još jednom da je vladama najlakše da se upuste u delikatne i rizične pregovore na početku svog mandata. Nova britanska vlada sa premijerom Toni Blerom, 1998. godine počinje nove pregovore direktno sa Šin Fejnom. IRA je obnovila prekid vatre. Mičelov pistup da se pregovori makar i formalno održavaju i u periodima nasilja i akutnih kriza, pokazao se ispravnim, jer se nije moralo počinjati ispočetka. Veliki psihološki i politički podsticaj pregovorima je bilo postizanje sporazuma o Južnoj Africi, gde je nasilje imalo daleko veće razmere. Sem toga strane u sukobu su najzad shvatile da će ih produžavanje nasilja samo marginalizovati u pregovaračkom procesu.\nPosle intenzivnog pregovaranja, u aprilu 1998. godine, na Veliki petak, pregovori su uspešno okončani. Obnovljena je samouprava u Severnoj Irskoj i ustanovljena Skupština od 108 poslanika. Irska i Velika Britanija su odustale od svojih ustavnih nadležnosti prema Severnoj Irskoj. Refenrendum u maju 1998. godine i izbori za novu skupštinu Severne Irske, u junu iste godine, potvrdili su ubedljivom većinom postignuti sporazum. Ipak, do problema je došlo u implementaciji, pre svega oko razoružanja. Konačno, 23. oktobra 1999. godine IRA je uništila svoje arsenale oružja. London je 2. decembra 2002. godine preneo vlast na Skupštinu Severne Irske. Britanija je raspisala dugo odlagane parlamentarne izbore u Severnoj Irskoj za 26. novembar. Glasači je trebalo da izađu na birališta u maju, ali je Britanija otkazala izbore, pošto je prosudila da obećanja IRA o prekidu nasilja nisu dovoljna da bi se obezbedila stabilnost postizborne vlade. Na godinu dana je zamrznut rad parlamenta, koji je ustanovljen mirovnim sporazumom iz 1998. godine. Do toga je došlo nakon što su britanski orijentisani protestanti odbili da učestvuju u vladi Severne Irske zajedno sa partijom Šin Fejn, političkim saveznikom rimokatoličke IRA, dok se ta gerilska formacija ne razoruža. London i Dablin proveli su nedelje u nastojanjima da isposreduju sporazum Šin Fejna i Partije unionista, Dejvida Trimbla, kako bi bili organizovani izbori.\nTokom 2005. godine, jedna od najstarijih terorističkih organizacija, odlučila je da se po sopstvenoj odluci razoruža. IRA je u saopštenju pozvala sve svoje aktiviste da predaju oružje i u promociji političkih i demokratskih programa učestvuju isključivo na miran način. „Verujemo da sada postoji drugačiji način da postignemo svoje ciljeve i završimo sa britanskom vlašću u našoj zemlji“, piše u saopštenju IRA. Zvanično je proglasila kraj svoje oružane kampanje protiv britanske vlasti u Severnoj Irskoj, što ne podrazumeva i odustajanje od ciljeva ove organizacije: “Svim članovima preporučujemo da učestvuju u razvoju čisto političkog i demokratskog programa isključivo u mirovnom smislu. Članovi ne smeju da se uključuju u bilo kakve druge aktivnosti”. Rukovodstvo IRA-e takođe preporučuje svojim predstavnicima da se uključe u rad Nezavisne međunarodne komisije za razoružavanje kako bi završili proces koji dokazuje da su odustali od oružja i to na način koji kao cilj ima da uveri javnost, ali i da se završi što je pre moguće.\n3.3. Opšti stavovi o pregovaranju sa teroristima\nDok se veštine pregovaranja sa uspehom koriste u oblasti međunarodnih odnosa u delu koji se tiče suprotstavljanja terorizmu su veoma zapostavljene. Na zapostavljenost ove oblasti posredno utiče i stav vlasti da pregovaranje sa teroristima pokazuje slabost države i da će se ta slabost iskoristiti za nove napade na državu i društvo. Politika većine država je da se ni u kom slučaju ne pregovara sa teroristima, niti da im se čine bilo kakvi ustupci. Ova praksa nije donela mnogo uspeha jer se pokazalo da su zemlje koje su najtvrđe zagovarale stav o nepregovaranju, ujedno i najugroženije po pitanju terorizma.