Niski udarci visokom obrazovanju - Glas Srpske\nAleksandar Stojanović 05.03.2021 08:01\nBANjALUKA - Nova apelacija bošnjačkih delegata u Vijeću naroda RS kojom je zatražena ocjena ustavnosti dijela Zakona o obezbjeđivanju kvaliteta u visokom obrazovanju koji definiše ulogu republičke Agencije za visoko obrazovanje RS pokušaj je oduzimanja i osporavanja nadležnosti Srpske da sama uređuje i vodi oblast visoko obrazovanja.\nOvo je zaključak sagovornika “Glasa Srpske” povodom nove apelacije kojom je sedam bošnjačkih delegata u Vijeću naroda zatražilo ocjenu ustavnosti deset članova Zakona o kvalitetu u visokom obrazovanju kojim se reguliše uloga i nadležnost Agencije za visoko obrazovanje RS.\nMinistar za naučnotehnološki razvoj, visoko obrazovanje i informaciono društvo Srđan Rajčević rekao je za “Glas Srpske” da je vrlo simptomatično da bošnjački poslanici u samoj zakonodavnoj proceduri prilikom donošenja Zakona nisu ulagali nikakve amandmane.\n- To govori u prilog nastojanju da se uspostavi jedna praksa po kojoj se delegati za sva pitanja obraćaju Ustavnom sudu BiH, uzdajući se u provjerene metode više političkog, a manje pravnog odlučivanja. Delegatima je sporna sama uloga Agencije, koja je definisana kroz deset članova koji se žele osporiti ovim zahtjevom. To znači da se u pitanje dovodi sama nadležnost RS da se bavi osiguranjem kvaliteta na našim visokoškolskim ustanovama - ističe Rajčević.\n- Ukoliko bi Ustavni sud BiH stavio van snage navedene članove, jasno se iskazuje namjera protivpravnog otimanja izvornih ustavnih nadležnosti Srpske. Politika ponovo preuzima primat nad pravom, ali i u takvim uslovima borićemo se do posljednjeg atoma snage i koristiti sva pravna sredstva koja su nam na raspolaganju u odbrani naših nacionalnih interesa - istakao je Rajčević.\nČlan Upravnog odbora republičke Agencije za visoko obrazovanje Nevenko Vranješ rekao je za “Glas Srpske” da nije upoznat sa sadržinom apelacije, ali da je od ranije poznato da je Bošnjacima sporna nadležnost Srpske nad visokim obrazovanjem.\n- Mi imamo tu nadležnost, jer ona nikada nije u potpunosti prenijeta na nivo BiH. Mi smo pristali na taj Zakon o visokom obrazovanju, koji je zaista okviran i načelan, koji reguliše neki minimum procesa. Oni time žele da uspostave sistem koji je neodrživ, jer ne može se uspostaviti jedinstven sistem visokog obrazovanja i zbog kantona, na kraju krajeva. Oni sada koriste agenciju s nivoa BiH da degradiraju institucije entiteta, što je suštinska zamisao Bošnjaka - rekao je Vranješ.\nOn dodaje da je novi zakon uređen tako da bude u skladu sa evropskim obrazovnim prostorom i da se njime obezbjeđuje da diplome imaju jaču vidljivost i da je to ono što je zasmetalo Bošnjacima.\nDoskorašnji zamjenik direktora Agencije za visoko obrazovanje i obezbjeđivanje kvaliteta BiH Slobodan Stanić ističe za “Glas Srpske” da i Srpska treba da pokrene postupak pred Ustavnim sudom, jer nisu na zakonit način formirane tri agencije na nivou BiH.\n- Tu se, na našu sreću, desio jedan propust prilikom regulisanja tog pitanja i ja znam o čemu se radi. Srpska ima elemente da pokrene pitanje njihovog ukidanja. Pa ako ćemo se ćerati, ćeraćemo se! Ja sam apsolutno spreman da pomognem institucijama Srpske i da predstavim koje su to greške na osnovu kojih možemo da pokrenemo to pitanje i nadam se da će mi se obratiti - zaključuje Stanić.\nBošnjački delegati u Vijeću naroda u posljednjih godinu dana pokrenuli su više apelacija pred Ustavnim sudom BiH, a pokušavaju da ospore nadležnosti Srpske o pitanju šuma, poljoprivrede, evropskih integracija i regulisanja tehničkih propisa. Zbog takvog postupanja, predstavnici stranaka i stručnjaci u Srpskoj postavljaju pitanje opravdanosti postojanja Vijeća, te su pozvali na regulisanje nadležnosti ove institucije.


Feral Tribune dostupan za pretraživanje! | MC_ONLINE\nFeral Tribune dostupan za pretraživanje!\nPovodom digitalizacije Feral Tribune-a i debate o njegovoj ostavštini,\nkoja će se održati danas u Mediacentru Sarajevo, razgovarali smo sa\nmanagerom INFOBIRO-digitalnog arhiva, Draganom Golubovićem.\nMC: Odakle ideja da se na jednom mjestu, u digitalnoj formi, objedine sva izdanja kultnog Feral Trubune?\nD.G.: Početkom godine u razvojnom planu INFOBIRO-a bilo je zamišljeno da pokušamo u naš digitalni arhiv INFOBIRO da uvrstimo i određene publikacije sa područja bivše Jugoslavije. Feral Tribune je, svakako, bio jedna od publikacija koje smo željeli. Na nekoj od konferencija o medijima ideja da se digitalizuje Feral proširena je, sa idejom da se održi serija debata o naslijeđu ovog časopisa. Prije nekoliko mjeseci, direktor Mediacentra Boro Kontić je sa našim partnerima Mirovnim Inštitutom/Peace Institute iz Slovenije i predstavnicima Foundation Open Society Institute - Network Media Programa sve konkretizovao i danas imamo prvu debatu u Sarajevu i predstavljanje “digitalnog Ferala”.\nMC: U kojoj formi će korisnicima biti dostupan "digitalni Feral"?\nD.G.: Realizacija ideje “digitalnog Ferala” ima dvije razine. Do kraja godine imat ćemo “kašetu” sa digitalnim Feralom na DVD-ovima i ta “kašeta” će biti distribuirana u sve velike biblioteke širom bivše Jugoslavije. Druga razina je da će kompletan Feral biti arhiviran u INFOBIRO digitalni arhiv na www.infobiro.ba. U INFOBIRO-u Feral će biti dostupan za pretraživanje sa bilo koje tačke u svijetu putem interneta.\nMC: Kakav je, po vama, značaj ovog projekta za razvoj nezavisnog novinarstva na područjima bivše Jugoslavije? Kome je projekat namijenjen?\nD.G.: Značaj Ferala za profesionalno novinarstvo je izuzetno veliki. Novinari Ferala otvorili su cijeli niz priča, često su bili pod raznim pritiscima od raznoraznih skupina i na određen način nisu nikada “pognuli glavu” pred svim tim pritiscima. Za mene je istrajnost novinara Drage Hedla da dokaže da je član Sabora u Hrvatskoj bio involviran u ratne zločine počinjene na području Osijeka, što je kasnije i presuđeno na sudu u Hrvatskoj, izuzetan primjer novinarske istrajnosti i istraživačkog novinarstva. Digitalizacijom Ferala Tribune-a promijenjen je način čitanja ovog magazina, trenutno je preko 70% sadržaja potpuno pretraživo, i ovo znači da imamo mogućnost novog iščitavanja Ferala. Vjerujem da će za veliku skupinu istraživača, studenata novinarstva i drugih zainteresovanih online digitalni arhiv INFOBIRO biti mjesto putem kojeg će se ponovo iščitavati “tjednik hrvatskih anarhista, protestanata i heretika, koji su Bogu – mili a ni Vragu nisu mrski.”\nMC: Ko su bili partneri u projektu i da li je bilo teško dobiti saglasnost nekadašnjeg uredništva Ferala za ovakav projekat?\nD.G.: Kompletna ekipa Ferala pozdravila je ideju da se uradi digitalizacija Ferala Tribuna. Predrag, Zoran i Viktor uložili su zaista mnogo energije kako bi nam pomogli da što kvalitetnije uradimo naš dio posla. Partneri u projektu, pored nekadašnjeg uredništva Ferala Tribuna i Mediacentra Sarajevo, odnosno INFOBIRO digitalnog arhiva koji je zadužen za digitalizaciju Ferala, su i Mirovni Inštitut / Peace Institute iz Slovenije koji su zaduženi za organiziranje debata o zaostavštini Ferala. Kompletan projekat podržan je od strane Foundation Open Society Institute - Network Media Programa.


Prostran: Ne prodavati zemlju PKB-a ispod 20.000 evra po hektaru - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Ekonomija » Prostran: Ne prodavati zemlju PKB-a ispod 20.000 evra po hektaru\nObjavljen oglas za prodaju imovine PKB-a po početnoj ceni od 104,5 miliona evra\nProstran: Ne prodavati zemlju PKB-a ispod 20.000 evra po hektaru\n„Cena poljoprivrednog zemljišta PKB-a ne bi smela da se prodaje za manje od 20.000 evra po hektaru“, kaže za Danas agroekonomista Milan Prostran ističući da njegovu struku najviše vređa kako se jeftino prodaje obradivo zemljište.\n8Piše: M. Obradović 10. avgusta 2018. 18.00\nFoto: FoNet Beoinfo\nPrema juče objavljenom oglasu u listu Politika država namerava da proda imovinu PKB-a, od čega 16.785 hektara obradive zemlje koja je krajem prošle godine procenjena na 208,5 miliona evra, stado koje je procenjeno na 17,3 miliona evra, objekte, opremu i udele u zavisnim društvima Ekolab, Institutu Agroekonomik i Veterinarskoj stanici PKB. Sve zajedno je ponuđeno po početnoj ceni od 104,5 miliona evra. Pre dve godine takođe je pokušana prodaja imovine na tenderu, ali se niko nije javio da kupi imovinu jedinog preostalog državnog poljoprivrednog kombinata po početnoj ceni od 154 miliona evra.\nPo proceni od 208,5 miliona evra hektar zemlje PKB-a se vrednuje po 12.420 evra, a ako bi sve otišlo po početnoj ceni, to znači da bi hektar bio plaćen oko 6.000 evra.\nŠto se tiče oko 1.700 zaposlenih u PKB-u, njima je ponuđen socijalni program od 450 evra po godini staža provedenog u ovoj firmi. Prema rečima Milisava Đorđevića, predsednika Samostalnog sindikata u PKB-u, prodaja za njih nije dobra vest, ali očekuje da će bar 1.000 ljudi morati da zaposli novi vlasnik.\n„Novi vlasnik će imati obavezu da zadrži poslovanje najmanje tri godine i to nam daje neku sigurnost. Ovde je živa stoka, neko mora stalno da bude tu, da je pomuze, nahrani… Oko hiljadu ljudi je vezano za taj proces proizvodnje mleka koji ne može da se prekine, tako da će i novi poslodavac morati veći deo ljudi da zaposli. S druge strane, ne znamo kakvi će biti uslovi kod novog vlasnika, jer mi ćemo praviti nove ugovore, ostajemo bez minulog rada, da li će prihvatiti kontinuitet sindikata“, kaže Đorđević dodajući da je ideja sindikata bila da se nađe strateški partner, a država da zadrži većinsko vlasništvo, jer poljoprivredno zemljište ocenjuju kao nacionalni strateški resurs.\nĐorđević podseća da je Vlada Srbije 2014. godine donela uredbu po kojoj je ograničila podsticaje za proizvođače mleka do tri miliona litara kvartalno, čime je faktički prestala da isplaćuje premije po litru mleka samo PKB-u.\n„Ova neustavna uredba nas je koštala oko 30 miliona evra do sada. Kao da je donesena da namerno osiromaši PKB“, kaže Đorđević.\nIz imovine PKB-a koja će ići na doboš izuzeto je oko 4.500 hektara građevinskog zemljišta blizu Beogradu. O kolikoj nesrazmeri u ceni po kojoj se PKB nudi govori i podatak da je Lidlu prodat jedan hektar za milion evra, a da je još nekim firmama prodato tri-četiri hektara po ceni od 600.000 do 700.000 evra po hektaru.\nKada se radi o ceni poljoprivrednog zemljišta Milan Prostran ističe da klimatske promene dovode do toga da će u bliskoj budućnosti obradivo zemljište biti sve skuplje. On navodi primere gde je u poslednjih osam-devet godina hektar u Bačkoj skočio sa 3.000 na 30.000 evra, a još su ekstremniji primeri u Holandiji, gde je cena hektara dostigla 63.000 evra, ili u Italiji, gde je u jednoj regiji cena dostigla vrtoglavih 108.000 evra po hektaru.\n„Cena ne bi smela da ide ispod 20.000 evra posebno zato što će se ono sigurno kasnije pretvarati u građevinsko i budući vlasnik će to polako preprodavati hektar po hektar. I kaže se da će morati da zadrže proizvodnju tri godine, a šta posle toga. Budući vlasnik će se rado kurtalisati stočarstva, ali mora se znati da je to zemljište oteto od močvare i da je kanalima za odvodnjavanje i stokom, odnosno stajnjakom održana njena plodnost. Ako bi prestalo stočarstvo, ono se opet može pretvoriti u močvaru“, upozorava Prostran.\nOn ukazuje i na okolnost da je decenijama PKB služio kao mesto na kom su se obučavali studenti Poljoprivrednog fakulteta i srednjih poljoprivrednih škola.\n„Kog vlasnika će biti briga za studenta Poljoprivrednog fakulteta u Zemunu koji sledeće godine slavi 100 godina? Sve velike zemlje imaju naučnoistraživačke centre sa svojim zemljištem i to je potrebno i Srbiji i Beogradu“, kaže on dodajući da privatizaciju PKB-a ne bi trebalo uopšte sprovoditi i da ne treba popuštati pod pritiscima MMF-a.\nLJubodrag Savić, profesor na Ekonomskom fakultetu u Beogradu, slaže se da ne treba prodavati PKB već tražiti strateškog partnera koji bi upravljao i koji bi doneo tehnologiju i pravio prerađivačke kapacitete, koje je PKB nekada imao, ali koji su privatizovani.\n„PKB ne treba prodavati jer je zemlja uvek bila strateški resurs. Drugo ta zemlja se nalazi na teritoriji tzv. trećeg Beograda i može se očekivati i dalje širenje grada na tu stranu pa će se onda vrednost zemljišta mogla utrostručiti ili upetostručiti. Takođe, država je ogromna sredstva uložila u isušivanje močvare, izgradnju kanala, infrastrukture, da bi mi sada to prodavali budzašto“, ocenjuje Savić prognozirajući da će novi vlasnik prestati sa stočarskom proizvodnjom, posejati pšenicu ili kukuruz i čekati da na primer Srbija uđe u EU i da cena zemlje skoči višestruko.\nPKB je u prošloj godini, prema finansijskim izveštajima, zabeležio gubitak od 2,1 milijardu dinara, a 2016. je završio u minusu od 1,3 milijarde dinara. S druge strane, nagomilao je dugova i obaveza od ukupno 9,6 milijardi dinara, od čega šest milijardi prema državi.\nEkonomista Milan Kovačević ističe da je prema knjigama na kraju prošle godine vrednost imovine PKB-a procenjena na oko pola milijardi evra.\n„Ovo se ni ne može nazvati privatizacijom, jer kada se proda imovina, to je kraj PKB-a. Meni nije jasno zašto se uvode restrikcije za ponuđače da mora imati najmanje 400 miliona evra prometa u poljoprivrednoj proizvodnji ili trgovini poljoprivrednim proizvodima. Valjda je cilj da se postigne što bolja cena, pa zašto onda ne dozvoliti i manjim firmama da konkurišu. Čini se da se nastavlja sa netransparentnim privatizacijama“, ocenjuje Kovačević.\nPKB, poljoprivreda, prodaja, zemljište\n10. avgusta 2018. u 20.09\nZa Hajduke i Haramabašu nije važna cena državnog zemljišta već samo koliko će biti za njih. A biće bogami, oho, ho!\n10. avgusta 2018. u 20.30\nGospodin Prostran je u pravu. Nadajmo se da PKB ne ide unapred dogovorenom kupcu za „tepsiju ribe“. Bolje bi bilo da grad Beograd preuzme Kombinat. I drzava moze biti uspesan gazda ako se odabere dobar i posten menadzment za agrobiznis. Takvih kadrova ima dosta u Srbiji.\n11. avgusta 2018. u 00.07\nBil Prostran malo u penziju? Nikad nista ostvario, nicim rukovodio, nikad bio u obavezi da nesto ostvari. Uvek na drzavnim jaslama. Sto ne ka?e da je PKB of prvog dana nerentabilan? Da je to teska banatska zemlja za koju je massey ferguson morao da lije spec.raonike i da tamo traktori trose i do 30% goriva vise. I da ovo nije ni Toskana (gde se navedeni iznosi placaju za VINOGRAD SA REGISTROVANIM VINOM) ni holandska zemlja oteta od mora\n12. avgusta 2018. u 07.17\nVi šešeĺjoidi i botići znate samo da pljujete i hejtujete svakog ko,za razliku od vašeg Antihrista,izađe javno sa istinitim i strucno potkrepljenim informacijama.I to iz oblasti u kojoj se i ne mora biti ikakav stručnjak već je dovoljno samo da posedujes zemlju ,bilo kakvu , pa da shvatiš koliko li je tek PKB jedno opšte dobro uvek bio.Al izgleda ne još dugo. A vas botove baš i briga za to,vi ionako mislite da sendviči rastu na drveću,podno Kopa.\n11. avgusta 2018. u 10.55\nNe samo zemlj,PKB nije trebalo niti treba da se na večito prodaju prirodna dobra (Zemljišno blago, Vodna blaga, Šumska ; Rudna idr opšta dobra države i sl.) već da se daju na korišćenje na odgov. vrem.period uz nakadu… Kad domaćim bogatašima i stranim kupcima prodamo i i na većito predamo opšta narodna koji je interes sirotinje da u slučaju agresije na državu brani privatnu imovinu domaćih i stranih sticaoca…Nema u svestskoj praksi unificiranog rešenja da nabrojana prirodna opšta dobra moraju biti u priv vlasništvu..,.ako je tako što Ameri i zapadni evropljani nisu 100% privatizovalo opšta dobra ::.U koju spadaju Zemljišna i vodna dobra (reke, jezera, mora i okeani i sl)..\n11. avgusta 2018. u 11.46\nmogli smo da dozvolimo prodaju zemlje strancima nakon ulaska u EU kao vecina novih clanica, ali nasi politicari imaju za cilj totalnu rasprodaju po snizenim cenama – akcija u supermarketu\nVRLO je blizu dan kada ce proci ovo ludilo, nemojte dozvoliti da i OVO uniste. Cega god se dotakli sve su uspeli da uniste, sada je potreban otpor da ne prodaju u bescenje ovo najvrednije zemljiste u BGD.\n11. avgusta 2018. u 20.31\nSvaki dan pratim vijesti o prodaji PKB.Obzirom da sam vlasnik zemlje koja je oteta tolike godine interesuje me kakvi su to strucnjaci koji zagovaraju prodaju PKB.Zar je moguce da\nti ljudi misle da narod ne zna sta je bolje.Kao vlasnik dijela te zemlje ne odustajem nego idem do kraja da dobijem svoju zemlju.Svi mi znamo sta znaci nesto svoje,sva prava su na strani vlasnika.


Hrvatska pred odlukom: Sankcije Rusiji ili ne – Balkan Breaking News\nHrvatski državni vrh će u ponedeljak razgovarati o „slučaju Skripalj“ i odlučiti na koji način će reagovati i pokazati solidarnost s Ujedinjenim Kraljevstvom, najavio je premijer Andrej Plenković.\n„Reč je o ozbiljnom problemu, većina država u ovom trenutku deli stav Ujedinjenog Kraljevstva“, rekao je Plenković novinarima u Briselu. On je, kako prenosi portal Dnevnik, rekao da nekoliko članica Evropske unije sada ima dve opcije za sankcije Rusiji.\nJedna je, kazao je, uskraćivanje gostoprimstva delu predstavnika Ruske Federacije u njihovim zemljama, a druga je mogućnost povlačenja ambasadora iz Moskve na konsultacije.\nPlenković je to saopštio nakon što je britanska premijerka Tereza Mej rekla da postoji mogućnost da je za napad na Skripalja i njegovu ćerku odgovorna Ruska Federacija, te dodao da su stigle i osude ostalih članica EU. Hrvatski premijer očekuje određene diplomatske poteze.\nInače, ova Plenkovićeva najava je došla dan nakon što je ruski predsednik Vladimir Putin, kako je saopštio Kremlj, telefonom razgovarao sa hrvatskom predsednicom Kolindom Grabar Kitarović, koja mu je tom prilikom ponovila poziv da poseti Hrvatsku i još jednom čestitala na reizboru za šefa države.\nKolinda Grabar Kitarović je prošlog oktobra, naime, boravila u zvaničnoj poseti Ruskoj Federaciji, kada je i pozvala Putina da uzvratno poseti Hrvatsku.\nPlenković je, međutim, juče veoma šturo komentarisao telefonski razgovor dvoje predsednika, Rusije i Hrvatske, navodeći da je najverovatnije reč o „prigodnom razgovoru“.\nPročitajte još: Osnivač Vocapa: Obrišite svoj profil na Fejsbuku (FOTO)\nNEZAMISLIV HOROR U LAS VEGASU: Najmanje 50 ljudi ubijeno, na stotine ranjenih bespomoćno leže, dok preživeli pokušavaju da… (UZNEMIRUJUĆI VIDEO)\nIranski general: DAIŠ je kreiran da bi napao Iran/ Iran je spriječio preuzimanje Sirije\nTako je kad se zvijezde bave politikom, ja ću biti domaćin dogodine


Ukrajina, Rusija, Amerika i NATO: Američka vojna pomoć stigla u Kijev – BBC News na srpskom – Čivijaš Radio Šabac\nUkrajina, Rusija, Amerika i NATO: Američka vojna pomoć stigla u Kijev – BBC News na srpskom\nOko 90 tona američke „smrtonosne pomoći“ stiglo je u Ukrajinu usred napete situacije na granici gde je Rusija nagomilala veliki broj vojnika.\nŠta su rekli Lavrov i Blinken?\nZa Blinkena, razgovori su bili „iskreni i sadržajni“, dok ih je i Lavrov opisao kao „iskrene“ uz dodatak da „imaju razuman dijalog“.\n„Nadam se da će emocije biti ublažene“, dodao je Lavrov.\nBlinken je upozorio svog ruskog kolegu na „ujedinjen, brz i ozbiljan“ odgovor ako Rusija izvrši invaziju.\nPosle razgovora, Blinken je rekao da će SAD dostaviti Rusiji pisani odgovor na njene bezbednosne poteze „sledeće nedelje“, posle čega se očekuje još jedan sastanak.\nNaveo je da su SAD spremne da traže moguća sredstva za rešavanje stvari oko kojih je Rusija zabrinuta, u duhu reciprociteta.\nAnalitičari su prethodno raspravljali o tome da bi ovo moglo uključiti veću transparentnost vojnih vežbi u regionu ili oživljavanje ograničenja na rakete u Evropi. Ova pravila su prethodno navedena u Ugovoru o nuklearnim snagama srednjeg dometa, paktu iz doba hladnog rata koji su SAD ukinule 2019. godine, nakon što su optužile Rusiju za kršenje sporazuma.\nBlinken je takođe pozvao Rusiju da zaustavi, kako je rekao, agresiju na Ukrajinu, rekavši da joj je gomilanje trupa dalo mogućnost da napadne Ukrajinu sa juga, istoka i severa.\nOn je rekao da su SAD iz iskustva znale da Moskva, koja je anektirala ukrajinski region Krima 2014. godine, takođe ima „opsežan priručnik“ nevojnih načina za ostvarivanje interesa, kao što su sajber napadi.\nPotvrdio je da će SAD nastaviti isporuku „bezbednosne pomoći“ Ukrajini u narednim nedeljama.\nAmerika je prošle godine poslala u Ukrajinu protivtenkovske vođene raketne sisteme, kao i malokalibarsko oružje i municiju.\nLavrov je opisao razgovore kao otvorene i korisne, ali je optužio NATO da radi protiv Rusije.\nOn je ponovio stav Moskve da „nikada nije pretila ukrajinskom narodu“ i da ne planira da napadne Ukrajinu.\nOptužio je ukrajinsku vladu da koristi „državni terorizam“ protiv pobunjenika na istoku i „sabotira“ mirovne sporazume iz Minska o tamošnjem sukobu.\nRazgovori dvojice diplomata usledili su samo dan pošto je Rusija predstavila planove za pomorske vežbe u kojima će učestvovati više od 140 ratnih brodova i više od 60 aviona, što se smatra demonstracijom snage.\nTakođe u četvrtak, SAD su saopštile da su ruski obaveštajci regrutovali sadašnje i bivše zvaničnike ukrajinske vlade da nastupe kao privremena vlada i sarađuju sa ruskim snagama u slučaju invazije.\nAmeričko ministarstvo finansija uvelo je sankcije dvojici sadašnjih ukrajinskih članova parlamenta i dvojici bivših vladinih zvaničnika optuženih da su bili deo zavere.


TotalCar.rs » Pospani vozači opasni su kao i pijani\nBezbednost, novo, vozači\nSvima je jasno koliku opasnost po bezbednost saobraćaja predstavlja vožnja pod dejstvom alkohola, a da li ste znali da je podjednako opasno kada za volan sednete neispavani?\nU američkoj studiji upozorava se i da pospani vozači ređe “skeniraju” put ispred svog automobila i imaju usporenije reakcije u poređenju da odmornim, kao i da povremeno sklapaju oči od umora.\nPariz 2016: Hyundai i30\nDallara Stradale – lepotan sa 400 konja i 855 kg\nContinental kaže da autonomna vozila neće stići pre 2030.


Tijana Radić trener ženske Kadetske selekcije Srbije u džudou – TV Kikinda\nTijana Radić trener ženske Kadetske selekcije Srbije u džudou\nTijana Radić džudom se bavi od malena. Uspehe je nizala gotovo od prvih dana i već tada je znala da jednog dana želi da bude trener. Nakon uspešne sportske karijere, niza medalja sa domaćih i inostranih takmičenja, Tijana je postala deo trenerskog tima kikindskog Džudo kluba „Partizan“. Dobri rezultati i u ovom segmentu rada preporučili su je i da bude trener ženske kadetske džudo reprezentacije.\n-Dobar je osećaj dostići ovako nešto. U džudou sam od malih nogu i želela sam još od tad da budem u vrhu ovog sporta. Sada sam to ostvarila i jako mi je drago zbog toga, prvenstveno jer predstavljam svoj klub, svoju decu i samu sebe.\nPored dobrih takmičarskih rezultata, Tijanu je za ovu funkciju kvalifikovala i stručna sprema i to što je trener jednog od najuspešnijih džudo klubova kakav je kikindski „Partizan“. Raspored njenih obaveza sada je donekle promenjen.\n-Što se tiče mog posla u reprezentaciji kao trenera, uglavnom mi je zadatak da budem deo evropskih kupova i priprema koje su aplicirane od strane Džudo saveza Srbije. To traje od 5 do 10 dana. Vodi se veći ili manji broj dece, sve zavisi od tipa takmičenja.\nVeliki je izazov uskladiti obaveze u reprezentaciji i u klubu, ali to ovoj sposobnoj mladoj dami itekako polazi za rukom, a uz to ima i dobru podršku.\n-Uspevam i zahvalila bih se kolegama na razumevanju i zato što su tu da uskoče i menjaju mene na treninzima kada imam reprezentativne obaveze. Da nije njih, ne bih mogla da budem tu gde sam. Kolegijalnost je ključ svega.\nKao i svaki sportista, Tijana ima želju da usavrši sebe i da devojčice koje trenira budu što uspešnije.\n-Što se tiče ličnih ambicija, volela bih da se zadržim na poziciji na kojoj sam sada. Ne bih volela da se bavim juniorima ili seniorima. Sebe sam pronašla u radu sa kadetima, prvenstveno zato što imamo mnogo dece tog uzrasta. Mislim da ih dočekuju dobri rezultati i da se nalazim na poziciji na kojoj želim da se zadržim.\nTeško je predvideti šta će budućnost doneti, ali naša sagovornica ističe da će učiniti sve što je u njenoj moći da opravda poverenje Džudo saveza Srbije i da će u kadetskom timu stvoriti snažnu osnovu za rad i napredak budućih džudo šampionki.\n← 32 sugrađana završila obuku rumunskog jezika, u RPK Osmomartovski koncert učenika Muzičke škole →


SASTANAK OPĆINSKOG NAČELNIKA SA PREDSTAVNICIMA JKUP „KOMUNALIJE“ VELIKA KLADUŠA - Općina Velika Kladuša\nSASTANAK OPĆINSKOG NAČELNIKA SA PREDSTAVNICIMA JKUP „KOMUNALIJE“ VELIKA KLADUŠA\nSLOŽENO STANJE UNUTAR KOLEKTIVA\nTeška materijalna situacija, loši uslovi za rad i narušeni međuljudski odnosi, bila je glavna tema razgovora Općinskog načelnika Admila Mulalića i predstavnika JKUP „Komunalije“ iz Velike Kladuše. Predstavnici „ Komunalija „ su upoznali Načelnika sa problemima u kojima se našao ovaj kolektiv. U otvorenoj diskusiji izneseni su prijedlozi odgovarajućih rješenja za prevazilaženje novonastale situacije.\nNačelnik Mulalić naglasio je da menadžment mora unaprijediti međuljudske odnose sa uposlenicima, što predstavlja jedan od preduslova uspješnog razvoja preduzeća. Na kraju sastanka zaključeno je da se u skorije vrijeme ponovno održi sastanak na kojem bi se izvršila analiza poduzetih aktivnosti.


02.08.2021 / 15:30 Politika - Predsjednik SDA\nU Sarajevu je počela redovna sjednica Predsjedništva SDA, a prije njenog početka medijima se obratio lider SDA Bakir Izetbegović.\nKako je kazao, neke od tema o kojima će danas biti govora su aktuelna politička situacija u BiH obilježena odlukama visokog predstavnika Valentina Inzka i reakcijama iz RS-a, ali i neka unutarstranačka pitanja, dovršetak procesa rekonstrukcija kantonalnih odbora...\nNa pitanje novinara šta će promijeniti dolazak novog visokog predstavnika Christiana Schmidta u BiH, Izetbegović je bio pesimista za prvih mjesec dana.\n- Mislim da u prvih mjesec dana neće ništa biti posebno, a onda će ovakvom politikom političari u RS da dovedu do toga da se sudare s institucijama BiH, međunarodnom zajednicom, Vijećem za implementaciju mira (PIC), Uredom visokog predstavnika (OHR). Nadamo se da će odustati prije nego dođe do smjena o kojima se govori - rekao je lider SDA.\nNaglasio je da u BiH mora biti mir, stabilnost, ne mogu se negirati zločini, genocid niti se suprostavljati presudama Haškog tribunala..\n- Ovo je civilizovana zemlja. Nadam se da će nakon avgusta to svi shvatiti i da ćemo krenuti putem stabilizacije, mira - dodao je Izetbegović, te se osvrnuo na Schmidta:\n"Gospodin Schmidt je jedan političar koji ima ogromno iskustvo i ne možemo govoriti o tome kako izgleda i kakav utisak ostavlja, zna se tačno ko je i šta je gospodin Schmidt. Jedan odlučan i uspješan njemački političar koji iza sebe ima civiliziran svijet, zemlje PIC-a, OHR".


Super Liga Srbije🇷🇸⚽\nProleter-Novi Pazar [ D1+ ] @1.55 ▪ Radnički KG.-Metalac [ ug 2+ ] @1.29 ▪Ukupna kvota: @2.00 ...Pročitaj više\nDa pokusamo danas\nSlaba ponuda, jucerasnji dubl pao, Brage nije pobedio... Danas ostajemo u Svedskoj, mec Stokholm Inter-Gefle PIK 2(2.20) 2(2.75) Gefle je lider, imaju sest pobeda i poraz, u dobroj formi gostuju ekipi Intera, ako zele napasti promociju moraju i ovakva gostovanja. Inter je kod kuce odigrao tri utakmice i izgubio dve, dobivsi samo Tim Toren, koji je ...Pročitaj više\nAPP tripl D2+&G2+ i još par tiketa\nPozdrav svima. Singapur 13:45 Tanjong Pagar - Balestier Khalsa . Obzirom da očekujem dosta golova , isforsirao ovaj meč na nekoliko tiketa . Na profilnoj slici pojurio ih 1&GG u fiksu a preostale 3/5 na pobede uz GG . Uslikano da se vidi ev. dobitak na moj ulog. Na iste mečeve išao i sa malim kvotama . Tanjong Pagar i GAIS tim 2+ , Valmiera ...Pročitaj više\nEnce - Copenhagen flames 1 1.40\neast finals 2022\nBurazerri, pa igramo li basket? Moj prelozi za večeras su Tatum poeni 28,5+, Hero poeni 15,5 +. Mislim da je za Boston bez Horforda u reketu i povratkom Smarta, Tatum opcija. Mlađani Hero je dokazao da može kvalitetno odigrati plejof i obzirom da mislim da Butler neće ponoviti 40+ Hero je tu. ...Pročitaj više\nPomoooć oko bet365\nDa li neko zna šta je sve potrebno za otvaranje bet365 naloga iz Bosne tj uplaru depozita? Uplaćivanje preko kartice ne funkcioniše, da li je potrebno otvoriti devizni račun pa preko njega vršiti uplatu depozita? ...Pročitaj više\nDobitna kombinacija za danas glasi...\nKoge-Jamerburg 1(1.35) Brage-Dalkurd 1(1.65) Ukupno 2.23 Koge odavno opstao, Jamerburg odavno ispao. Gosti van svog terena imaju sest vezanih poraza, Koge ma svom terenu, pet utakmica bez poraza. U Svedskoj Dalkurd je bez datog gola u gostima, Brage trenutni lider, trebali bi ih dobiti bez problema. ID 150325031 ...Pročitaj više\nJel Sarajevo đe je nekad bilo?\nFinale kupa Bosne i Hercegovine, veoma važan meč za oba tima, jer preko nacionalnog prvenstva nisu izborili plasman u Evropu, pa im je ova utakmica veoma značajna. Sarajevo je na mesto šefa struke do kraja sezone postavilo poznato lice Dženana Uščuplića. Trenutni cilj je osvajanje Kupa BiH, problematično nakon remija u derbiju sa Željom i ...Pročitaj više\nBurazzer: Blagoje Jovović\nBarselona i Kil bliži su plasmanu u polufinale rukometne Lige šampiona poslje prvih mečeva četvrtfinala u Flenzburgu i Parizu. Duel Pari Sen Žermena i Kila je derbi ove runde, ali su Sveci oslabljeni neigranjem danskog bombardera Mikela Hansena koji je završio sezonu zbog povrede. Bez ubojitog šutera, šanse pariskih Milionera su znatno manj ...Pročitaj više\nDanas se igra ono glavno u Beogradu a atmosfera je sjajna. Na ulicama već sinoc se mogao primetiti veliki broj stranaca a danas su nastavili da pristižu te očekujemo spektakl u obe utakmice polufinala. Pokušaću da dam malu opservaciju za oba meča. 1) Olympiakos-Anadolu Efes se sastaju od 18h i otvaraju današnji dan. Ove sezone u međusobnim ...Pročitaj više


Gligorića je Nadzorni odbor ŽRS imenovao za vršioca dužnosti na period do dva mjeseca, nakon čega bi trebalo da bude raspisan konkurs za izbor novog direktora, na koji, kaže Gligorić, nije siguran da li će se prijaviti. On i pored imenovanja ostaje u klupama Narodne skupštine RS, gdje je pet godina poslanik DNS-a. Sanja Čakarević/Nezavisne\nTagovi: slavko gligoriczeljeznice republike srpske


Koje su upravne nadležnosti Suda BiH?\nSud BiH je nadležan da odlučuje po tužbama protiv konačnih upravnih akata, odnosno kada se radi o šutnji administracije, institucija Bosne i Hercegovine i njenih organa, javnih agencija, javnih korporacija, institucija Distrikta Brčko i drugih organizacija utvrđenih zakonom države Bosne i Hercegovine, donesenih u vršenju javnih ovlaštenja. Također, u nadležnosti Suda je da: ocjenjuje zakonitost pojedinačnih i opštih izvršnih upravnih akata donesenih na osnovu državnog zakona pri vršenju javnih dužnosti organa vlasti Bosne i Hercegovine, za koje zakonom nije predviđeno sudsko ispitivanje; rješava imovinske sporove između države i entiteta, između države i Distrikta Brčko, između entiteta, između entiteta i Distrikta Brčko, između institucija Bosne i Hercegovine koje su povezane sa vršenjem javnih ovlasti; rješava sukob nadležnosti između sudova iz entiteta, sudova entiteta i sudova Brčko Distrikta Bosne i Hercegovine, te između Suda Bosne i Hercegovine i bilo kojeg drugog suda; odlučuje o ponavljanju postupka u sporovima.\nKo rješava upravne sporove prema Zakonu o upravnim sporovima BIH?\nUpravne sporove rješava Upravno odjeljenje Suda Bosne i Hercegovine. O upravnim sporovima Sud rješava na nejavnoj sjednici. Zbog složenosti sporne stvari ili ako inače nađe da je to potrebno radi boljeg razjašnjenja stanja stvari, Sud može odlučiti da se održi usmena rasprava.\nKad se može voditi upravni spor?\nUpravni spor može se voditi samo protiv konačnog upravnog akta. Konačni upravni akt, u smislu ovog zakona, jeste akt kojim nadležna institucija (institucije Bosne i Hercegovine, u smislu ovog zakona, su: ministarstva Bosne i Hercegovine i njihova tijela, javne agencije, javne korporacije, institucije Brčko Distrikta Bosne i Hercegovine i druge organizacije utvrđene zakonom države Bosne i Hercegovine koje vrše javna ovlaštenja, koja su Ustavom Bosne i Hercegovine određena u nadležnost Bosne i Hercegovine,) rješava o izvjesnom pravu ili obavezi građanina ili pravnog lica u nekoj upravnoj stvari.Upravni spor se može voditi kada se upravnim aktom rješava statusno pitanje državnog službenika.\nKako Sud rješava upravni spor?\nKoji su vanredni pravni lijekovi u upravnom sporu?\nKako se rješavaju sporna pitanja u upravnim sporovima koja nisu regulisana Zakonom o upravnim sporovima BiH?\nZa pitanja o postupku u upravnim sporovima koja nisu regulisana Zakonom o upravnim sporovima BiH shodno će se primjenjivati odgovarajuće odredbe zakona kojim je uređen parnični postupak.\nKoje su nadležnosti Suda BIH prema Zakonu o parničnom postupku BiH?\nUpravno odjeljenje Suda BIH-parnični referat je nadležno za rješavanje imovinskih sporova (parnični postupak) između države Bosne i Hercegovine i entiteta, između države i Brčko Distrikta Bosne i Hercegovine, između entiteta, između entiteta i Brčko Distrikta i između institucija Bosne i Hercegovine koje vrše javna ovlaštenja.Odredbe ovog zakona primjenjivat će se i u imovinskim sporovima proisteklim iz štete koja je nastala pri vršenju poslova organa uprave Bosne i Hercegovine, drugih institucija Bosne i Hercegovine i službenih lica tih organa i institucija, te sporovima zbog povrede prava iz radnih odnosa.\nKako se pokreće parnični postupak pred Sudom BiH?\nParnični postupak pokreće se tužbom. Tužba mora sadržati: osnovu za nadležnost Suda, određen zahtjev u pogledu glavne stvari i sporednih potraživanja (tužbeni zahtjev), činjenice na kojima tužilac zasniva tužbeni zahtjev, dokaze kojima se utvrđuju te činjenice, naznaku vrijednosti spora, pravni osnov tužbenog zahtjeva i druge podatke koje mora imati svaki podnesak. Sud nije vezan za pravni osnov tužbenog zahtjeva. Sud će postupiti po tužbi i kad tužilac nije naveo pravni osnov tužbenog zahtjeva.\nU kojem obliku Sud donosi odluke u parničnom postupku?\nSud donosi odluke u obliku presude ili rješenja. O tužbenom zahtjevu Sud odlučuje presudom, a u postupku zbog smetanja posjeda rješenjem. O svim drugim pitanjima Sud odlučuje rješenjem. Odluka o troškovima u presudi smatra se rješenjem.\nRedovni i vanredni pravni lijekovi na odluku u parničnom postupku?\nŽalba je redovan pravni lijek u parničnom postupku.Protiv presude donesene u prvom stepenu stranke mogu podnijeti žalbu u roku od 30 dana od dana donošenja presude, odnosno ako se presuda dostavlja u skladu s odredbama ovog zakona o dostavi, 30 dana nakon dostave prepisa presude, ako u ovom zakonu nije određen drugi rok. U mjeničnim i čekovnim sporovima taj rok je 15 dana.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Društvo :: "Transplantacioni program ispit zrelosti"\nHRAPOVIĆ 19. 07. 2019. 15:45 >> 15:44 0\nTransplantacioni program ispit je zrelosti za crnogorski zdravstveni sistem i čitavo društvo, i on ne može biti održiv bez donacija organa, kazao je ministar zdravlja Kenan Hrapović.\nOn je u parlamentu odgovarao na pitanje poslanika Zvonka Vukovića u kojoj mjeri je Ministarstvo zdravlja zadovoljno efektima primjene Zakona o uzimanju i presađivanju ljudskih organa u svrhu liječenja, i koja je dalja strategija kako bi taj segment zdravstvene zaštite, zauzeo mjesto u sistemu javnog zdravstva.\nHrapović je kazao da uspješnost transplantacionog programa nije ispit zrelosti samo za crnogorski zdravstveni sistem, već za čitavo društvo jer je donorstvo moguće smo u aktivnoj interakciji društva i zdravstva.\n“Bez donacija organa nema održivog transplantacionog programa”, poručio je Hrapović u parlamentu.\nOn je kazao da je sad na snazi zakon koji podrazumijeva pretpostavljenu saglasnost, što znači da su svi donori, osim ukoliko za života kod izabranog doktora ne kažu da to ne žele da budu.\nMinistarstvo je, kako je naveo Hrapović, predložilo izmjene Zakona o uzimanju i presađivanju organa u svrhe liječenja, kojima je uređeno uzimanje organa od umrlog na osnovu njegove saglasnosti koju daje kod izabranog doktora.\nPrema njegovim riječima, glavna novina u izmjenama Zakona odnosi se na primjenu donorskih kartica.\n“Poštovaće se volja osobe koje kod izabranog ljekara da saglasnost da, u slučaju moždane smrti, njegovi organi budu korišteni u svrhu transplantacija. Njegova donorska kartica to potvrđuje. U tom slučaju, porodica ne daje posljednju riječ”, kazao je Hrapović.\nKako je dodao, ostaje i dosadašnja mogućnost da osoba kod izabranog ljekara kaže da ne želi da bude donor i njegova volja se mora poštovati.\n“Za sve koji se za života ne izjasne ni za, niti protiv donorstva, u slučaju njihove moždane smrti, porodica daje posljednju riječ”, rekao je Hrapović.\nU cilju sprječavanja svih oblika zloupotreba, kako je istakao, novim zakonom se propisuje vođenje registara svih saglasnosti za uzimanje organa, kao i izjava o njihovom opozivu ili izmjeni i registara davalaca organa.\nHrapović je rekao da predložena rješenja omogućavaju povećanja broja osoba koje će zaživotno, potpisivanjem donorske kartice dati pristanak da u slučaju moždane smrti njegovi organi budu korišćeni u svrhu liječenja, kao i povećanja broja transplantiranih organa osobama kojima je to jedini način liječenja.\n“Promjena svijesti građana u sinergiji sa kvalitetnim zakonskim rješenjima može dovesti do istinskih pomaka u transplantacionoj medicine”, ocijenio je Hrapović.\nKako je rekao, kao polazna osnova treba da posluži da je u Kliničkom centru Crne Gore utvrđena moždana smrt kod 47 osoba u posljednjih nekoliko godina, a da su samo dvije porodice dale saglasnost za doniranje organa.\nOdgovarajući na pitanje poslanice Demokratskog fronta, Ljiljane Đurašković o napadima na ljekate, Hrapović je rekao da kada je u pitanju uzvišena ljekarska profesija, Ministarstvo čini sve da standard i uslovi ljekara budu bolji.\nOn je kazao da pitanje napada na ljekare podrazumijeva reakicije više institucija i čitavog društva i javnosti.\n„Stav Vlade je jasno definisan na sastanku predstavnika Ministarstva pravde, Ministarstva zdravlja, Vrhovnog suda, Višeg državnog tužilaštva , Uprave policije i ljekara Kliničkog centra Crne Gore a to je da direktori zdravstvenih ustanova kada se desi incident, odnosno napad na zaposlene u zdravstvenim ustanovama odmah i bez odlaganja podnose prijave protiv počinioca takvih djela“, kazao je Hrapović.\nTakođe je, dodao je on, definisana obaveza direktorima zdravstvenih ustanova da pojačaju službe zaštitara u ambulantama za koje procjene da postoji mogućnost da se dese napadi na zaposlene kao i obaveza ugradnji video nadzora na takvim mjestima.\nTo se, kako je rekao, posebno odnosi na Klinički centar, Dom zdravlja u Podgorici i Zavod za hitnu medicinsku pomoć.\n„Uprava policije da sa posebnom pažnjom i u najkraćem roku procesura napade, da pravosudni organi reaguju blagovremeno i u skladu sa zakonskim propisima“, poručio je Hrapović.\nKako je kazao, nijedan ljekar, nijedan zaposleni u zdravstvenim ustanovama ne smije da bude žrtva bilo kojeg nasilja, u bilo kojem mjestu i u bilo koje vrijeme.\n„Najhumanija profesija i oni koji su svoj život posvetili brizi o drugima, zaslužuju najbolji tretman u društvu a oni, koji iz bilo kog razloga, ispoljavaju nasilje, moraju biti adekvatno procesuirane i dobiti odgovarajuće sankcije“, poručio je Hrapović.\nOn je osudio sve dosadašnje napade na ljekare i rekao da očekuje da ih u narednom periodu više ne bude.\nHrapović je, odgovarajući na piranje poslanika Suada Numanović, saopštio da je ove godine za primarnu stomatološku zdravstvenu zaštitu opredijeljeno 4,5 miliona eura, million više u odnosu na prošlu godinu.\n“Od iznosa predviđenog budžetom za prvih pola godine fakturisano je 2,1 miliona eura, što predstavlja 47,65 odsto do sad fakturisanih usluga”, naveo je Hrapović.\nOn je rekao da je Fond za zdravstveno osiguranje zaključio ugovore sa 177 privatnih stomatoloških ambulanti za pružanje stomatoloških usluga, 11 za pružanje ortodontskih i sa četiri ambulante za pružanje i jednih i drugih usluga.\nKenan Hrapović Transplantacija


Izvor: Radio 021, 17.Jul.2019, 22:26\nKako je YouTube prvenstveno namenjen gledanju videa, korisnici su do sada bili prinuđeni da paralelno koriste nekoliko muzičkih aplikacija zajedno sa YouTubeom. Ovome će uskoro doći kraj, jer je od danas svim korisnicima >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio 021 << u Srbiji dostupan YouTube Music.\nAdvertiser-Serbia.com: YouTube Music dostupan u Srbiji: Vaš lični vodič kroz svet muzike\nDanas: YouTube Music dostupan u Srbiji\nB92: "Ona hipsterska pesma sa zviždanjem": YouTube Music od danas dostupan u Srbiji


Sakrivanjem podataka o ključnim privatizacijama se podstiče korupcija\nNalazite se ovdje:Početna»Privatizacija»Sakrivanjem podataka o ključnim privatizacijama se podstiče korupcija\nPrivatizacija, Saopštenja za medije, Transparentnost i konflikt interesa 05/05/2015\nCrnogorska Vlada proglasila je tajnom privatizacije niz preduzeća koja su u državnom vlasništvu, čime je otvoren prostor da ih daleko od javnosti lakše rasproda ispod svake tržišne vrijednosti i bukvalno pokloni sumnjivim licima i kompanijama, koje ili nemaju dovoljno kapitala za stvarna ulaganja ili se sumnjiče za kriminalne radnje.\nNaime, Savjet za privatizaciju i kapitalne projekte je početkom ove godine donio nezakonitu odluku kojom je aktuelne i buduće privatizacije 13 preduzeća proglasio tajnom, a na listi su kompanije poput „Montenegro Airlinesa“, Instituta „Simo Milošević“, hotelskih grupa „Budvanska rivijera“ i „Ulcinjska rivijera“, zatim „Novi duvanski kombinat“ i „Montenegro Defence Industry“, te „Pošta Crne Gore“.\nPod obrazloženjem da dokumentacija za ove privatizacije „sadrži podatke čijim bi objavljivanjem nastupile štetne posledice po bezbjednost i interese Crne Gore, tajnom je proglašen i čitav pregovarački postupak Vlade i italijanske firme A2A u vezi novog ugovora o upravljanju „Elektroprivredom Crne Gore“, koji treba da bude usaglašen do jula ove godine.\nPrema spornoj odluci Savjeta, period tajnosti je pet godina, tokom kojih će pristup dokumentaciji moći da ostvare isključivo članovi tenderskih komisija i samog Savjeta, čime je faktički iz kontrole pomenutih privatizacija u potpunosti isključena Skupština Crne Gore, odnosno njena Komisija za kontrolu i praćenje procesa privatizacije. Upravo je iz te Komisije, neposredno prije donošenja sporne odluke Savjeta za privatizaciju, najavljeno da će se baviti aktuelnim privatizacijama.\nMANS je za većinu privatizacija koje su proglašene tajnom ranije tražio dokumentaciju po osnovu Zakona o slobodnom pristupu informacijama, a nedavno smo Upravnom sudu podnijeli i tužbu kojom tražimo poništene nezakonite odluke Savjeta za privatizaciju.\nOblast privatizacije je jedna od najosjetljivijih na korupciju, a brojna crnogorska preduzeća u protekle dvije decenije rasprodata su u bescjenje, dok su hiljade radnika završile na ulici. Novi vlasnici ne samo da nijesu uložili u kupljene firme, već su nerijetko pokazali da im je jedini motiv bio da dodju do nekretnina, koje su kasnije preprodavali po enormnim cijenama.\nPored toga, prodaje svih velikih preduzeća, od „Telekoma Crne Gore“, preko „Kombinata aluminijuma Podgorica“ do dokapitalizacije Elektroprivrede Crne Gore, obilježene su skandalima i sumnjama u korupciju, a crnogorski građani i danas osjećaju pogubne posledice tih Vladinih odluka kroz povećanje poreza, uvođenja različitih taksi, smanjenje penzija ili zamrzavanja plati.\nU tom smislu, i najnovija Vladina odluka da preostala državna preduzeća privatizuje iza zatvorenih vrata navodi na osnovanu sumnju da je njen ključni motiv dalje rasparčavanje vrijednih resursa uz što manje prisustvo javnosti. Tako smo već svjedoci da je „Montenegro Defence Industry“ prodat firmi iza koje stoji osoba osumnjičena za šverc oružja.\nNadalje, Savjet trenutno pregovara sa sumnjivim konzocijumom o prodaji Instituta „Simo Milošević“, koji se dovodi u vezu sa kontroverznim sprskim tajkunom Bogoljubom Karićem, koji je u egzilu u Rusiji. Takođe je odlučio da Hotel „Park“ u Herceg Novom proda domaćem tajkunu Čedomiru Popoviću, iako je u istom gradu već upropastio nekada vrijedno turističko preduzeće „Južni Jadran“.\nSve ove privatizacije su oglašene tajnom, a kada se ima u vidu da su u toku pregovori o novom upravljačkom ugovoru za EPCG, ili najava privatizacija vrijednih resursa kakvi su „Budvanska rivijera“, „Ulcinjska rivijera“ i „Pošta Crne Gore“, jasno je koliko su pogubne odluke koje se upravo „pakuju“ iza zatvorenih vrata Savjeta za privatizaciju.\nOvakvo grubo nepoštovanje Zakona o slobodnom pristupu informacijama čini crnogorski proces privatizacije još više osjetljivim na korupciju i organizovani kriminal, a upravo je nedovoljna transparentnost privatizacije jedna od onih zamjeki koje se iz godine u godinu ponavljaju u izvještajima o napretku Crne Gore na putu ka Evropskoj uniji.\nSpornu odluku je potpisao Aleksandar Tičić, sekretar Savjeta za privatizaciju i kapitalne investicije, funkcioner DPS-a koji je optužen u aferi „Košljun“ i protiv kojeg se trenutno vodi sudski postupak.\nBudvanska rivijera Institut "Dr Simo Milošević" MDI Montenegro Airlines Montenegro Defence Industry Privatizacija Ulcinjska rivijera Vlada Crne Gore\nPredhodni članakJP Morsko dobro\nSlijedeći članak Privatizacija vojne kompanije MDI i dalje tajna


Šta očekuje zapadni Balkan: SAD riješile Makedoniju, slijedi BiH\nFoto: Ilustracija | Šta očekuje zapadni Balkan: SAD riješile Makedoniju, slijedi BiH\nDejan Šajinović 31.01.2019 07:20\nBANJALUKA - Nakon što je riješen dugogodišnji spor između Makedonije i Grčke u vezi s imenom te zemlje, mnogi analitičari osnovano pretpostavljaju da će se SAD, koje su odigrale ključnu ulogu u tom procesu, sada okrenuti rješavanju ostalih problema na Balkanu.\nNaime, smatra se da su dva preostala problema dijalog Beograda i Prištine, odnosno rješavanje statusa Kosova, te BiH, stari američki projekat, koji je krunisan Dejtonskim sporazumom, čedom američke administracije, koji su kasnije nadograđivale i podržavale i republikanske i demokratske administracije.\nKako nam je rečeno, u američkom fokusu bi prvo trebalo da se nađe Srbija, koju i republikanski i demokratski establišment u Americi smatraju ključnom zemljom na Balkanu za suzbijanje za njih neželjenog ruskog uticaja u regionu. Oni smatraju da, strateški gledano, BiH u ovom trenutku nema veliki značaj, ali da shvataju da je rješavanje "srpskog pitanja", odnosno veza Srba i Rusije, djelimično vezano i za problem BiH.\n"Srbija je za Ameriku važnija, ali je BiH formalno bliže NATO-u. Postoje razmišljanja da se do Srbije može doći preko BiH, zaobilaznim putem", rekao nam je jedan dobro upućeni sagovornik iz Vašingtona.\nMiloš Šolaja, direktor Centra za međunarodne odnose iz Banjaluke, slaže se da se rješavanjem pitanja Makedonije može očekivati jače angažovanje u vezi s BiH i ostalim zemljama u regionu, posebno kada su u pitanju evroatlantske integracije.\n"Sasvim je sigurno da će i EU zahtijevati brže i snažnije sprovođenje dogovorenih politika na zapadnom Balkanu, prvo prema Makedoniji, ali svakako i prema ostalim zemljama. Što se tiče BiH, tu će sigurno biti jače insistiranje u vezi s evroatlantskim integracijama koje bi sigurno išle i brže da nije bilo otpora iz RS", kaže Šolaja za "Nezavisne". Predviđa da će biti snažniji pritisak na institucije u BiH da se unaprijedi diskusija o tome šta NATO znači za BiH.\nKurt Basener, američki analitičar iz Savjeta za politiku demokratizacije i dobar poznavalac američke politike na Balkanu, kaže za "Nezavisne" da je rješavanje imena Makedonije bilo dugoročan prioritet američke politike, ali da se prilika pojavila odlaskom Nikole Gruevskog, bivšeg makedonskog premijera. Smatra da je američka politika pod predsjednikom Donaldom Trampom zauzela nacionalno orijentisan politički kurs, koji se odražava i na Balkanu. Navodi primjer prijedloga podjele Kosova između Beograda i Prištine, što bi, kako on kaže, mogao biti opasan presedan za BiH.\n"Geopolitički takmičarski mentalitet u SAD, ali i EU daje balkanskim vladarima više mogućnosti da se odupru jačem uvođenju vladavine prava u svojim državama. Rusija je u regionu problem ne zato što nudi građanima svoje društveno uređenje, nego zato što nudi crne audije političkim klikama", smatra on. Dodaje da u američkoj spoljnoj politici prema Balkanu nema strateške vizije, već da se ona već duže nalazi na autopilotu.\n"Međutim, i prije Trampa veoma malo se radilo na bilo kakvoj dugoročnoj strategiji s bilo koje strane Atlantika", rekao je on.\nInače, američki mediji spekulišu da je Ves Mičel, sada već bivši prvi čovjek Stejt departmenta za Evropu, prije nekoliko dana podnio ostavku upravo zbog Trampa i njegove ruske politike, te da će nakon skorog odlaska njegovog zamjenika u penziju Amerika ostati bez ključnih ljudi u Stejt departmentu koji se bave Evropom.


» VAZDUHOPLOVNA ENCIKLOPEDIJA » Do početka I Svetskog rata » Armand-Jean-Auguste Deperdussin\n1 Armand-Jean-Auguste Deperdussin Sre Jul 11, 2012 1:46 am\nSvestrani Belgijanac. Rođen kao Armand Deperdusin, karijeru je započeo ka kabare-pevač, a onda je od pozajmljenog novca napravio sebi bogatstvo na uvozu svile za velike robne kuće. U vazduhoplovstvo je ušao nakon istorijskog leta preko La Manša od strane Blerioa 1910. i velikog sajma aeronautike u Rheimsu.\nIko tehnički neuk, intuicija ga je vodila ka odabiru pravog čoveka za njegov biznis. Zaposlio je Louis Bechereau talentovanog inžinjera, koji će mu 1913.godine konstruisati letilice za najpoznatije trke toga doba.\nDeperdussin, Patent, 19 Nov., 1909, pp.1,2\nNajpoznatiji je jednokrilac monocoque konstrukcije sa specifičnom konstrukcijom koja omogućuje čvrstinu i pouzdanost. Postavio je troslojnu platnenu oplatu na izduženu konostrukciju. U avion je ugradio rotirajući motor Gnome od 140KS.\nUspesi na trkama, doprineli su njegovoj slavi i bili pogodno tlo za pravljenje unosnih ugovora sa francuskom vladom, kao i sa ruskim tržištem. Nemirni duh i raskolašan život uvode ga u sumnjive poslove, pa je 5.avgusta 1914.uhapšen, a 30.marta 1917. osuđen za prevare, falsifikovanje i dr. Osuđen je na 5 godina zatvora i na novčanu kaznu od 32.000.000 FF.\nRevolt države je bio toliki, da ni ratna situacija, kao i njegova umešnost u biznisu nisu mogli da mu pomognu da se izvuče iz zatvora.\nUpravni odbor firme angažuje Louisa Bleriot, da preuzme firmu, koji je sa talentovanim inžinjerom Bechereaua, stvprio vrhunski lovac I svetskog rata: SPAD VII.\nDa spomenemo neke od uspeha aviona, koji su izašli iz fabrike “Société de Production des Appareils Deperdussin”, koja je osnovana još 1910.godine.\n-\tPrvi uspeh odnosi se na osvajanje „Gordon Bennett coupe“ 9.septembra 1912.godine sa pilotom Jules Védrines.\nRaspon krila: 7,35 m\nPovršina krila: 14 m2\nTežina u polijetanju: 400 kg\nMotor: 35 HP Anzani\nPropeler (prečnik): 2,50 m\nBrzina: 70 km / h\nDeperdussin A, Clerget 50hp., Pilot René Vidart, kružna trka po Evropi, 18.jun-2.jul 1911.\n2 Re: Armand-Jean-Auguste Deperdussin Sre Jul 11, 2012 2:28 am\n1913 je bila važana godina za Deperdussin. Osvojio je prvo izdanje Schneider kupa, Monaco, 16.aprila 1913, letevši prosečnom brzinom od 72 km / h.\nDeperdussin A, Gnôme 50hp., Pilot, Vergnieault\nZatim je osvojio Gordon Bennett kup u Reimsu 29. septembra iste godine, a kasnije je postavio novi brzinski svjetski rekord: 203,850 km / h. Iste godine, 27.oktobra, Eugene Gilbert je osvojio Coupe de la Deutsch Meurthe. I pored tih uspeha firma je prestala s radom krajem godine s hapšenjem njenog osnivača.\nDeperdussin A, 1911, Anzani\nDeperdussin A, 1911\nDeperdussin A, 1911, 3 seater\nDeperdussin A, 1911. Noting 3 and 4 pasenger speed records.\nDeperdussin A, Gnôme 50hp., Pilot. Marius LaCrouze,


Održan sastanak BH bloka: Evo šta je dogovoreno - Narod.ba\nOdržan sastanak BH bloka: Evo šta je dogovoreno\nPolitika 25. Marta 2019.\nPredstavnici SDP-a i Naše stranke koji su imenovani u zajedničko radno tijelo će se sastati već iduće sedmice kako bi intenzivno nastavili rad na formalizaciji političkog saveza BH blok. Danas je u 12 sati u prostorijama SDP-a održan sastanak BH bloka kojem su prisustvovali predstavnici SDP-a i Naše stranke. Predstavnici su se dogovorili da krenu […]\nPredstavnici SDP-a i Naše stranke koji su imenovani u zajedničko radno tijelo će se sastati već iduće sedmice kako bi intenzivno nastavili rad na formalizaciji političkog saveza BH blok.\nDanas je u 12 sati u prostorijama SDP-a održan sastanak BH bloka kojem su prisustvovali predstavnici SDP-a i Naše stranke.\nPredstavnici su se dogovorili da krenu u izradu političko-programskog manifesta koji će služiti kao osnova ne samo za razgovore s političkim organizacijama zainteresovanim za pristupanje ovom savezu, nego i s nevladinim organizacijama i građanima.\nOdlučeno je, takođe, da se krene u izradu pravilnika o radu u BH bloku kako bi buduće odluke saveza bile donesene demokratski i zajednički implementirane.\nPredstavnici SDP-a i Naše stranke koji su imenovani u zajedničko radno tijelo će se sastati već iduće sedmice kako bi intenzivno nastavili rad na formalizaciji političkog saveza BH blok, piše “Depo.ba“.\nIzvor: Haber.ba / Depo


Fudbalska reprezentacija Italije plasirala se u finale EURO 2020 jer je u dramatičnom polufinalu na "Vembliju", posle 1:1, savladala Španiju boljim izvođenjem jedaneasteraca - 4:2.\nTragičar "furije" bio je njen junak iz ovog meča, Alvaro Morata, koji je uspeo da u 80. minutu golom izjednači posle vođstva koje je rivalu doneo mladi Kijeza, ali je on u četvrtoj seriji, poput Lokatelija i Olma u prvoj, propustio da realizuje penal jer mu je loš šut odbranio Donaruma, pa je preciznim udarcem Žoržinja ekipa Roberta Manćinija prošla do završne borbe za trofej.\nU njoj će se boriti sa pobednikom meča Engleska - Danska, koje igraju u sredu od 21 sat po srednjeevropskom vremenu.\nAlvaro Morata na meču Italija - Španija\nVažnost utakmice ume da "veže noge" mnogim igračima, a kako ovo nisu bili ni oni stari "azuri" ni veterani "furije" na koje su se ljubitelji sporta godinama unazad navikli (već velikom većinom nove snage obe "fudbalske zemlje"), isprva je sve delovalo previše oprezno za velika očekivanja navijača.\nAli, i u takvom početku naziralo se ono što će obeležiti ovaj duel na "Vembliju": Španci su daleko bolje kontrolisali loptu, a Italijani maestralnom odbranom sprečavali da im gol bude ugrožen koliko bi to bio slučaj sa mnogim drugim rivalima.\nMladi Pedri je sjajno organizovao ofanzivne akcije Španije po levoj strani, "azuri" pokušavali da brzim proigravanjem Insinjea ugroze suparnika iz kontri, ali kako je vreme odmicalo, tako je postalo jasno da je "furija" ta koja je bolje ušla u ovaj duel.\nJer, osim pogođene stative posle naknadno ozvaničenog ofsajda, te pogađanja ruba prečke u 45. minutu, i to neobećavajućim udarcem iz "mrtvog ugla" - Italija nije imala nijedan jedini drugi udarac u celom poluvremenu. Sa samo 37% poseda i činjenicom da je golman Donaruma imao više dodira s loptom od svih saigrača iz veznog reda i špica, bilo je jasno da Roberto Manćini mora da promeni nešto da bi nadmudrio Luisa Enrikea.\nI, promenio je. Videlo se to odmah po povratku timova iz svlačionice.\nInsinje više nije samo čekao loptu na krilu. Niti bi njegovi saigrači pokušavali predugo da grade akcije, ili da nadmudruju španske veziste driblinzima i kratkim dodavanjima.\nFederiko Kijeza slavi gol na meču Italija - Španija\nItalijani su se prebacili na dubinska proigravanja svojih ofanzivnih igrača, šaljući lopte i lob-dodavanjima iza leđa suparničke odbrane, i između zonskih pozicija rivala, a to im je i donelo prednost.\nJedna takva brza akcija umalo je proigrala Insinjea, ali španski defanzivci koji su mu izbili loptu - nisu uspeli da se priberu na vreme kada je ona stigla do mladog Federika Kijeze koji je u tom 60. minutu sjajnim udarcem iskosa s leve strane u dalji ugao doneo "azurima" vođstvo - 1:0.\nEnrike je tada video da mu nema druge nego da ubaci dugo osporavanog Alvara Moratu, ali mu je poručio da se drži desne strane terena, umesto da se rve sa stamenim Kjelinijem. I, Morata ga je slušao. Dok nije rešio da zaobiđe Kjelinija.\nUčinio je to u sjajnoj akciji u 80. minutu, kada je sa veoma zapaženim Danijem Olmom duplim pasom nadmudrio celu odbranu "azura", a potom i smireno poslao loptu iza leđa nemoćnog Donarume.\nKako u finišu drugog poluvremena, i pored obostranih pokušaja, nije bilo novih pogodaka, na red su došli produžeci. A u njima je Španija najpre delovala svežije, spremnije i rešenije. Baš kao što je Italija bila koncentrisanija kada je bila najveća "frka".\nI, izdržavši najveće nalete suparnika, Manćinijevi izabranici su, uz rezervni napadački tandem Beloti - Berardi, počeli da veoma prete u drugih dodatnih 15 minuta. Domeniko Berardi je sam imao tri šanse za tri minuta, no kako nije uspeo da ih kruniše pogotkom, baš kao što su neuspešne bile i akcije na drugoj strani terena, penali su postali neminovnost.\nĐanluiđi Donaruma brani odlučujući penal Alvaru Morati na meču Italija - Španija\nA u njima... Posle pomenutih obostranih promašaja na startu, uključujući i onaj Olma, koji je tokom meča uz Pedrija bio najopasniji igrač "furije", Moratin kiks - odnosno dora intervencija Đanluiđija Donarume koji ga je "pročitao", ispostavilo se kao ključan detalj. Žoržinjo je smireno izveo penal, produžio nepobedivi niz ovih "azura" na čak 33 meča (27 pobeda, šest remija) i, što je najvažnije - Italija je prošla u finale.\n"KADA JE LOKATELI PROMAŠIO PRVI PENAL..." Junak Italije, Federiko Kijeza, otkrio kako su "azuri" dobili Špance u drami!\nEvo i kako je dramatično prvo polufinale EURO 2020 proteklo uz Blicsportov blog uživo:\nKRAJ! Italija - Španija 1:1, penalima 4:2\nFudbalska reprezentacija Italije slavi ulazak u finale EURO 2020\n4:2 - Žoržinjo daje gol, Italija je u finalu EURO 2020!\n3:2 - OSTAJE isti rezultat, Morata nije realizovao penal! Junak je postao tragičar - gađao je desno, a Donaruma se baš tamo bacio i odbranio mu šut!\n3:2 - Bernardeski postiže gol, vodi Italija!\n2:2 Tijago Alkantara, poput Bonućija, vara golmana - Španija izjednačuje za kraj treće serije!\n2:1 - Iskusni Bonući šalje loptu u desni ugao, golmana u suprotni - opet vodi Italija!\n1:1 - Moreno pogađa za Špance, nerešeno posle dve serije!\n1:0 - Andrea Beloti donosi prednost Italiji!\n0:0 - Ostaje 0:0 u penalima, jer je Španac Dani Olmo poslao loptu preko gola!\n0:0 - Lokateli nije iskoristio penal za Italiju! Unaj Simon mu je odbranio šut kojim je gađao dole levo!\nEmotivne scene pred penale. Kapiteni Kjelini i Đordi Alba se "svađaju", nasmejani, gde će se šutirati penali, da li pred tribinom na kojoj je više Itailjana ili onoj na kojoj je više Španaca, golmani Donaruma i Simon zagreljeni... Ali, sada kreće mnogo ozbiljnija stvar.\nPenali odlučuju! Posle 120 minuta sjajne borbe, 23 šuta (sedam italijanskih, 16 španskih, a po 4-4 u okvir gola), jedanaestercima će se doći do učesnika finala EURO 2020. Podsetimo, pre četiri dana Španci su upravo na penale izbacili Švajcarsku u četvrtfinalu.\n118' - Treći žuti karton na meču, a drugi za Italijane - Leonardo Bonući je opomenut. I to jer je visoko podignutom nogom zakačio (malo) po grudima Moratu, koji je upravo od njega u Juventusu učio "kao da bude čvrst u duelima", a zbog toga je itailjanskog defanzivca i nazivao bratom.\n115' - Dobra akcija Italije, brza kontra - ali situaciju 2-na-2 Beloti nije uspeo da kruniše pravovremenim dodavanjem Berardiju. A odmah zatim, u tri poteza, Španija je stigla u kazneni prostor rivala, gde su se "azuri", makar na kratko, odbranili. Novi pokušaj "furije", koji je poto usledio, završio je centaršutem koji je uhvatio golman Donaruma.\nDomeniko Berardi na meču Italija - Španija\n111' - Ofsajd sve borbenijih Italijana, kao da su čuvali snagu za ovaj produžetak - Berardi je prihvatio loptu u nedozvoljenoj poziciji, oko metar, dva iza odbrane Španije, zatresao mrežu šutem s leve strane, ali - to se, naravno, ne računa kao pogodak.\n110' - Berardi opet u dobroj poziciji, šutirao je sa 15 metara - i bio izblokiran!\n108' - Dobra promena strane "azura", Berardi se odlično ubacio po desnoj strani, zapretio centaršutem, ali su se Španci (iz dva pokušaja) nekako spasili iznenadne opasnosti.\n107' - Kijeza definitivno ne može da igra više. Bol u nozi je prejak za strelca vodećeg gola, menja ga Bernardeski, koji će sada sa kolegom rezervistom Belotijem činiti napadački tandem.\n106' - Počelo je završnih 15 minuta igre. Ako ne bude pobednika posle 2. produžetka, penali će odlučivati ko će u finale EURO 2020.\n105' - Kraj prvog produžetka. Igrači će samo zameniti strane i, uz 60-ak sekundi predaha, meč će se nastaviti. Federiko Kijeza se jedva kreće, šepa po terenu. Italija je već izvršila pet izmena, a Španija četiri.\n102' - Opet šansa za "furiju"! Moreno je sjajno centrirao, naterao italijanskog golmana Donarumu da napusti liniju i boksuje loptu, a onda je Ljorente probao da sa 15 metara odmah zahvati loptu i postigne gol - ali je Bonući kolenom zaustavio taj šut. Kakav meč...\n100' - Novi obećavajući napad Španije i novi prekršaj Italijana. Sve su opasniji izabranici Luisa Enrikea, a mladi Pedri igra kao da je meč malopre počeo. Koliko svežine i dobrih poteza ima ovaj 18-godišnjak...\nDetalj sa meča Italija - Španija\n98' - Kakva frka u italijanskom šesnaestercu! Olmo je sjajno izveo slobodan udarac s levog krila, maltene postigao gol niskim, a vrlo snažnim centaršutem - ali je ulazak lopte u mrežu sprečio Donaruma. U karambolu koji je pred golmanom Italije nastao, njegovi saigrači su se nekako odbranili!\n98' - Dobro... kad Italijani ne mogu da dobrim pozicioniranjem zaustave napade "furije", urade to faulom. Za jedan takav, kada ga je Dani Olmo nadmudrio, Toloi je dobio žuti karton.\n96' - Španci sada ne uspevaju tako lako, kao u mnogim situacijama, da probiju prvi od dva bedema Italije, na sredini terena. Umor čini svoje (ili su "azuri" shvatili kako da mnogo lakše nego ranije zaustave suparnike).\n94' - Laporte je sada probao da "imitra" Italijane, hteo je da dugačkim dodavanjem proigra s leve strane na desnoj Markosa Ljorentea, ali to nije učinio najpreciznije i lopta je otišla u aut.\n93' - Navijači Italije i Španije "grickaju nokte", a hiljade engleskih na Vembliju opet je najglasnije. Ori se "Football's coming home", ali... Engleska će u centru pažnje, zajedno s Danskom, biti sutra. "Azuri" i "furija" su sada.\n91' - Počeo je prvi produžetak! (Ovo je 29. polufinale evropskih šampionata, a 14. u kome se igraju produžeci)\n22.55 - Polufinale Evropskog prvenstva gleda ceo svet, a Rafael Nadal je usred meča POSLAO PORUKU za "crvenu furiju" /FOTO/\nKraj drugog poluvremena, igraće se produžeci - dva puta po 15 minuta!\n90' - Igraće se tri minuta sudijske nadoknade vremena.\n86' - Beloti menja Insinjea u ofanzivnom delu postavke "azura".\n85' - I jedni i drugi se sada brane sa malo više žara nego inače. Ne žele sebi da dozvole kobni kiks u završnici drugog poluvremena, mada se takmacima mora odati priznanje - s prilično agilnosti i dalje kreću u napade.\n81' - Kako je samo Španija nadmudrila sjajnu italijansku odbranu... Kao na video-igrici odigrali su Olmo i rezervista Morata, duplim pasom su potpuno ostavili zatečene rivale, a golgeter koji je ušao s klupe - rutinski je realizvao situaciju 1-na-1 sa Donarumom i doneo izjednačenje!\n80' - GOOOOL! ŠPANIJA JE IZJEDNAČILA! Alvaro Morata je strelac!\n76' - Morata je pripretio Italijanima iz "mrtvog ugla", s leve strane, probao i dribling i šut - ali je Bonući odradio savršen posao. Blokirao je udarac, a posle kornera Španci nisu uspeli da dođu do nove brze prilike za promenu rezultata. S tribina se čuju njihovi navijači, "Espanja, Espanja!", ali i zvižudci italijanske publike.\n74' - Evo i odgovora Manćinija na Enrikeove izmene. Izašli su Verati i Emerson, a Pesina i Toloi osvežili "azure".\n70' - Dvostruka izmena kod Španaca. Moreno i Rodri menjaju Ojarzabala i Kokea.\n69' - Evo još jednog šuta Italijana. Rezervista Berardi se našao neometan prilično iskosa, s desne strane, gađao je dalji donji ugao - a Simon mu je taj šut odbranio listom noge, kleknuvši.\n67' - Novi pokušaj Španije, Dani Olmo je šutirao nisko sa ruba šesnaesterca, ali ne i precizno.\n65' - Hvataju se svi Španci za glavu! I to jer nije došlo do udarca glavom koji je mogao lako da poravna rezultat! Koke je osvojio loptu na ivici italijanskog šesnaesterca, savršeno je "bocnuo" da ona preleti "azure", ali Ojarzabalu je nedostajalo nekoliko centimetara visine da loptu udari glavom - a bio je na pet metara od gola...\n62' - Nemaju više šta da čekaju Španci. Alvaro Morata, klasičan špic, menja Ferana Toresa. I, odlazi odmah u stranu, kako ne bi morao da se rve sa Kjelinijem. Dani Olmo će i dalje biti glavna opasnost po Italijane kroz sredinu španskih napada.\n61' - Izmena kod Italijana, odmah posle vođstva. Berardi je zamenio Imobilea.\n61' - Brz napad "azura" imao je najpre za cilj da se proigra Insinje, ali kada je uklizavanje španske odbrane, na rubu kaznenog, onemogućilo njega da primi loptu - nju je uzeo mladi Federiko Kijeza. I, sin legendarnog golgetera Enrika (koji je dao gol na EURO 1996, a igrao i na Mundijalu 1998), pobegao je čuvarima u levu stranu, pa sjajnim udarcem u dalji ugao gola doneo Italiji prednost u polufinalu!\n60' - GOOOOOOL! ITALIJA VODI, KIJEZA!\n56' - Program "prekidamo" zbog jednog sjajnog snimka. Pogledajte kako je najbolji igrač Italije na EURO 2020, Leonardo Spinacola, koji je doživeo tešku, baš tešku povredu na meču sa Belgijom, pevao himnu pred meč sa Španijom.\n53' - Pršti na sve strane! Najpre sjajna kontra Španije koju je započeo Aspilikueta uklizavanjem, a Ojerzabal završio uputivši "povratnu" Busketsku čiji je šut sa 15 metara poslao loptu tik iznad prečke, da bi na drugoj strani Insinje odmah potom - pravovremeno uposlio deso od sebe mladog Kijezu, a ovaj šutirao nisko, precizno u dalji ugao, no ne i dovoljno da bi savladao golmana Španije koji je uspeo da ukroti taj udarac!\n51' - Evo prvog žutog kartona na utakmici. Kapiten Španije, Serhio Buskets, dobio je javnu opomenu jer je s leđa oborio Insinjea na začetku italijanskog kontranapada.\n50' - Opasno je sad pred golom Italije! Španci su našli način da se probiju po desnoj strani, usledio je savršen centaršut ka daljoj stativi - ali je Di Lorenco u poslednji čas uklizao i sprečio da dođe do šuta.\n49' - Nova pretnja "azura" - dugo, lob-dodavanje za Imobilea, koji je uspeo da se u duelu sa Laporteom izbori za udarac sa 20-ak metara, ali je loptu poslao preslabo i neprecizno.\n48' - Loše ispucavanje španskog golmana Simona posle vraćanja lopte i ... usled iznenadne nervoze u njegovoj dobrani, došlo je do kornera za Italiju. No, Laporte je odlično glavom interevenisao posle centaršuta Insinjea.\n46' - Počeo je drugi deo meča. Nema izmena u ekipama.\nKraj poluvremena (0:0), u kome je Italija imala samo 37% vremena loptu u svom posedu i tek u 45. minutu jedini put šutnula ka golu rivala. Poluvreme u kome je italijanski golman imao više kontakta s loptom od bilo kog saigrača iz veznog reda i napada, što dovoljno govori o tome koliko je dobro Španija kontrolisala igru. Ipak, pet upućenih šuteva, a jedan u metu (sjajno je taj šut zaustavio Donaruma) nije bilo dovoljno da se promeni rezultat. A posebno je interesantno što članovi oba tima, na putu ka svlačionici - nešto zameraju sudiji Feliksu Brihu.\n45' - Počeo je stativom, sada - prečka! Insinje je lepo zbunio svoje čuvare na levom krilu, povukao ih sa sobom - ka sredini šesneasterca, a onda uposlio Emersona koji je levo od njega protrčao. Levi bek Italije je šutirao snažno iz "mrtvog ugla" - i pogodio gornji rub prečke!\n42' - Već treći put Imobile je u ofsajdu. Španci se savršeno kreću u odbrani, Italijani ne mogu uopšte da doture loptu svom možda i najboljem igraču na EURO 2020 u odsustvu teže povređenog Spinacole (koji je uspešno operisan, ali se pre 2022. neće vraćati fudbalu)\n39' - Opet je Italija previše lako izgubila loptu kada je krenula da gradi akciju, pa čak i pored brzog povratka poseda (jer je Buskets rešio da igra petom na sredini terena), Španci su kao osice krenuli ka onome kod kog je lopta. Osvojili su se, odigrali tropoteznu, brzu akciju, da bi sve završio Ojarzabal koji je sa 16 metara - šutirao nekih 20 metara iznad gola. Da Španci imaju nekog klasičnog, baš opasnog špica, Italiji bi bilo još teže. A i ovako joj nije lako, skoro će kraj poluvremena, a nema šut ka golu. Ni u okvir, ni van okvira gola. Španci su na učinku 1/5.\n36' - Konačno malo inovativnosti u italijanskim akcijama jer je, konačno, neko iz zadnje linije krenuo malo napred i napravio problem suparnicima. Emerson je s pozicije levog beka "vukao" loptu dijagonalno ka centru, pa pravo ka šesnaestercu Španaca i... taman da šutne, pao je u duelu. Brih se ni ovoga puta nije oglasio. Nemac je dosad dosudio 11 španskih prekršaja, ali 12. se nije desio kada su se Italijani nadali posle obećavajućeg proboja svog igrača.\n33' - Izgubili su Italijani loptu na oko 30 metara od svog gola, ona je potom došla do veoma zapaženog Olma, koji je šutirao sa oko 15 metara - iznad prečke gola "azura"! Četvrti šut Španaca na meču (samo jedan u metu), a Italijani nemaju nijedan za sada.\n30' - Mladi Dani Olmo, koji je stasavao u zagrebačkom Dinamu, postaje sve uticajniji u završnicama akcija Španije. Opet je pripretio, ali tandem Kjelini - Bonući deluje neprelazno. Za sada. Kao što su i kontre "azura" (za sada) bezopasne, uglavnom zbog prejako poslatih lopti Insinjeu i Kijezi.\n28' - Bune se Španci što Feliks Brih nije svirao prekršaj za penal ali... iako je on samo pokazao da se igra posle jednog klasičnog duela u kome je pobednik Đorđo Kjelini, članovi "furije" ne mogu da veruju da teatralan pad nije bio dovoljan za jedanaesterac. VAR-soba se nije ni oglašavala. Brih je, jednostavno, bio u pravu.\n25' - Odbrana Donarume! Dani Olmo je u gužvi došao do lopte na oko 15 metara od gola Italije, šutirao nisko u donji levi ugao, a golman "azura" uspeo da interveniše i spreči pogodak!\n22' - Opet Italijani u opasnom napadu. Treći uzastopni takav, no lopta je u polu-kontri pogodila Imobilea u petu, pa je španska odbrana uspela da se konsoliduje. I, "furija" je potom opet preuzela inicijativu.\n20' - Au, kakva panika u španskom kaznenom prostoru! Istrčao je golman Simon skroz na ugao šesnaesterca da bi intervenisao, ali nije to idealno uradio, pa su Italijani uspeli da na sredini kaznenog proigraju Barelu. On se "lažnjakom" oslobodio Asplikuete, no taman da šutne - stigli su ga ostali španski defanzivci i šansa je otišla u nepovrat, iako je gol bio maltene prazan jer se Simon još uvek vraćao ka "svom radnom mestu"!\n18' - Prva pretnja Italije. Lorenco Insinje je probao da lob-dodavanjem iz slobodnog udarca s leve strane prevari odbranu Španaca, ali je golman "furije" stigao do lopte pre "azura" koji su istrčali iza leđa odbrane rivala.\n16' - Navijači Engleske, kojih ima najviše na Vembliju, naravno, zapevali su "Fudbal se vraća kući" - a izviždali su ih i Italijani i Španci koji, prosto, ne žele da razmišljaju o engleskoj reprezentaciji u ovakvoj utakmici. Englezi, podsetimo, igraju sutra u polufinalu s Dancima.\n15' - Evo i prvog šuta. Feran Tores je, posle Barelinog gubljena lopte, lepo uspeo da se oslobodi jednog čuvara na oko 25 metara od italijanskog gola, a sa oko 20 metara je uputio nizak udarac - i pogodio reklame levo od željenog mesta.\n14' - Kako mladi Pedri, 18-godišnji član Barse, igra... Već je dvaput namučio Italijane svojim kratkim prodorima i brzim dodavanjima, a samo se spetljanost napadača Ojazrabala sada isprečila da dođe do šuta u okvir italjanskog gola.\n12' - U uvodnih 12 minuta Španija ima loptu čak 71 odsto vremena! Ali, za sada bez šuteva na ovom meču.\n9' - Đordi Alba je probao da pronađe saigrače u kaznenom prostoru Italije, ali Španci ponovo nisu uspeli da nađu pukotinu u zasad sjajnom bedemu "azura".\n6' - Feran Tores je po levoj strani španskih napada najaktivniji, ali ga Bonući već dvaput u nizu zaustavlja.\n4' - STATIVA! Ali, potom - OFSAJD! Italijani su prvi pripretili, Žoržinjo je po levoj strani prošao, dodao Bareli koji se ubacio iz sredine (i to iz nedozvoljene pozicije) pa dijagonalnim udarcem pogodio dalji okvir gola. Koji sekund kasnije ofsajd je i zvanično dosuđen.\n3' - Borbeno (sasvim očekivano) je počelo ovo polufinale. Prvo malo grublji faul Veratija, a potom na drugoj polovini terena i Danija Olma.\n20.49 - Mada, nama je (za sada) omiljeni detalj sa tribina ovaj transpranet. U italijanskom stilu, umesto španskog "Hasta la vista" (doviđenja, zbogom), ovaj Italijan je prvu reč zamenio italijanskom za testeninu:\nPodrška Italijanima u polufinalu\n20.45 - Bliži se početak utakmice, a na tribinama "Vemblija" podršku imaju i jedni i drugi. I... ima baš, baš mnogo devojaka. Evo samo nekoliko njih:\n20.30 - Evo i sastava!\nItalija: Donaruma - Di Lorenco, Bonući, Kjelini, Emerson - Barela, Žoržinjo, Verati - Kijeza, Imobile, Insinje\nŠpanija: Simon - Aspilikueta, Garsija, Laporte, Alba - Koke, Buskets, Pedri - Tores, Ojarzabal, Olmo\nSada je ulog najveći. Ko pobedi, igraće za titulu prvaka kontinenta. A na terenu novog "Vemblija" dva giganta, koja su ispisivala istoriju fudbala. Evropsko prvenstvo stiglo je do završnice, a veliki derbi će odrediti prvog finalistu, dok u sredu igraju Engleska i senzacionalna Danska.\nSamo, ko je, zapravo, bolji, ovi novi, vrlo pokretljivi Italijani, ili "osveženi" Španci, sa čudom od klinca?\nRecimo, mogli bismo da počnemo ovo iščekivanja prvog polufinala upravo kratkim osvrtom na tog 18-godišnjaka. Pedri je, iako tek odnedavno punoletan, fudbaler koji je na EURO 2020 stvorio najviše šansi.\nTačnije, u čak 35 slučajeva kada je došlo do šuta na gol rivala - on je imao udela osam puta je svojim driblingom i/ili dodavanjem do šutera "direktno stvorio šansu", a još 27 puta je započinjao završnu sekvencu akcije koja je okončana udarcem.\nFoto: Rodrigo Jiminez / EPA;\nNaravno, nije Pedri jedini koji briljira u ekipi selektora Luisa Enrikea. Štaviše - ova nova "furija", bez nekih zvezda na koje je navikla ljubitelje fudbala (poput Serhija Ramosa), stvara više šansi po meču nego u doba svoje najveće slave.\nProtiv Švajcaraca su šutirali čak 28 puta. Dali su dosad 12 golova na ovom turniru (istina - tri su bili autogolovi rivala). A pritom ih šut baš i ne služi: Dani Olmo sa 16 i Đerard Moreno sa 15 udaraca - igrači su koji su najviše puta probali da promene rezultat na EURO 2020, a nisu uspeli. Još ako oni prorade... Italijanima se neće dobro pisati.\nKonkretno, čak 14 gol-prilika po meču ima na prvenstvu Evrope španska repezrentacija, a toliko nije stvarala ni kada je osvojila EURO 2008, EURO 2012 i Mundijal 2010. Španci su prvi po tome na ovom šampionatu. A drugi? Italijani, sa 10,3.\nSamo, Italija je bolja od Španije u nečemu. Za razliku od svog večerašnjeg rivala, "azuri", koji su pod Robertom Manćinijem odustali od višedecenijske tradicije "E, hajde da se mi lepo zatvorimo, pa ćemo ga (gol) već nekako dati" - među pet najboljih ekipa su na prvenstvu Evrope u svih pet kategorija koje se tiču stila igre. Treći su po posedu lopte (57% vremena), četvrti i po čestim brzim akcijama (12,6 po utakmici), četvrti po uspešnom pozicionom napadu koji dovodi do šuta ili prilike za šut, četvrti i po tzv "opasnim posedima", koje ne dovedu do udarca, a drugi su po kontranapadima.\nItalija, međutim, ne može da računa na teško povređenog Leonarda Spinacolu koji će morati da pauzira do kraja ove godine posle velikog peha na meču s Belgijom, a njegova zamena, Emerson, daleko manje ima dodira s loptom, daleko manje je s njom u završnoj trećini terena (16,2 kontakta s loptom po meču, naspram Spinacolinih 29,1), manje stvara prilika (0,9 naspram 1,9), ali je - na maltene istom nivou kada se radi o proigravanju saigrača koji su ispred njega (26,7% njegovih dodavanja "ide napred", što je za samo 0,2% manje od Spinacole).\nMeđutim, nije na njemu da brine brigu (samo) o tome. Marko Verati, reicmo, stvara 4,7 šansi po meču (naspram samo 1,5 u dresu PSŽ-a prošle sezone) što je učinak čak bolji i od čuvenog belgijskog plejmejkera, Kevina de Brujnea (4,3).\nDodate tome i borbenog Kjelinija u defanzivnom bedemu "azura", sklad cele ekipe koja možda nema ubitačnog centarfora, ali maltene svi njeni igrači koji nisu defanzivci mogu da lako da budu strelci i dobijete, sa pravom, "finale pre finala". Sudi ga, nama dobro poznati, Feliks Brih.\nVIDEO Ronaldo bacio i šutnuo kapitensku traku, nakon ispadanja ispadanja sa EP


Holcim Awards takmičenje | Nekretnine | Srbija | poslovnojutro.com\nHolcim Awards takmičenje\nTreći ciklus Holcim Awards takmičenja za projekte održive izgradnje, građevinske, pejzažne, infrastrukturne, kao i projekte urbanog dizajna, ali i materijale, proizvode i tehnologije gradnje, otvoren je od 1. jula 2010. godine. Ukupan fond nagrada Holcim Awards iznosi dva miliona dolara. Holcim Awards predstavlja incijativu švajcarske Holcim Fondacije za održivi razvoj. Prijavljivanje na takmičenje vrši se putem interneta, na adresi www.holcimawards.org, a konkurs je otvoren do 23. marta 2011. godine. Takmičenje promoviše inovativne i konkretne projekte iz celog sveta, orijentisane ka budućnosti. Takmičenje je otvoreno za sve koji doprinose izgradnji održivog okruženja i sastoji se od pet regionalnih takmičenja u 2010/11. i završnice na globalnom nivou u 2012. godini.\nTreći ciklus Holcim Awards takmičenja za projekte održive izgradnje, građevinske, pejzažne, infrastrukturne, kao i projekte urbanog dizajna, ali i materijale, proizvode i tehnologije gradnje, otvoren je od 1. jula 2010. godine.\nUkupan fond nagrada Holcim Awards iznosi dva miliona dolara.\nHolcim Awards predstavlja incijativu švajcarske Holcim Fondacije za održivi razvoj.\nPrijavljivanje na takmičenje vrši se putem interneta, na adresi www.holcimawards.org, a konkurs je otvoren do 23. marta 2011. godine. Takmičenje promoviše inovativne i konkretne projekte iz celog sveta, orijentisane ka budućnosti.\nTakmičenje je otvoreno za sve koji doprinose izgradnji održivog okruženja i sastoji se od pet regionalnih takmičenja u 2010/11. i završnice na globalnom nivou u 2012. godini.\nViše informacija možete dobiti ovde, a detaljna uputstva o propozicijama i uslovima takmičenja dostupna su na internet adresi www.holcimawards.org/guides


Crnogorac IZBO NOŽEM trojicu sunarodnika na italijanskom brodu\nCetinjanin D.A. je nakon svađe nožem ranio trojicu sunarodnika na italijanskom trgovačkom brodu koji se trenutno nalazi u vodama kod Dominikanske Republike.\nRanjeni pomorci su iz Kotora, Herceg Novog i Bara, prenela je RTCG.\nKuvarove povrede su bile toliko ozbiljne da je on morao biti hitno evakuisan sa broda koji plovi Atlantikom, između luka Kusedo u Dominikanskoj Republici i Santos u Brazilu. Stoga je za tog pomorca sa kopna stigao helikopter sa medicinskim timom koji je preuzeo ranjenika i prevezao ga do najbliže bolnice na kopnu.\nKontejnerski brod kompanije MSC, "Marta", plovi do brazilske luke Santos, u koju treba da uplovi 4. februara.\nNakon incidenta posada, među kojom ima još crnogorskih državljana, vezala je napadača i smestili su ga u brodsku kabinu gde čeka da ga predaju brazilskoj policiji.\nSaradnjom Crne Gore i Italije postavljen podmorski kabl vredan više od MILIJARDU EVRA\nPROVALE ZAVRŠAVALI ZA MANJE OD MINUTA U Italiji uhapšen bračni par iz Podgorice deo ORGANIZOVANE BANDE SA BALKANA\nĐukanović: Italija najveći strani investitor u Crnoj Gori\nDrama u Nemačkoj, AUTOMOBILOM POKOSIO LJUDE, najmanje 30 povređenih, među njima i DECA


• „Andrićeva staza” Katarini Kovčin\nSomborka Katarina Kovčin dobitnica je nagrade „Andrićeva staza” za prvu objavljenu zbirku pripovedaka.\nŽiri književne manifestacije „Višegradske staze” u sastavu: Dušan Jovanović (predsednik), Branko Brđanin Bajović i Simeun Simić jednoglasno je odlučio da nagradi Katarinu Kovčin, mladu spisateljicu iz Sombora, za zbirku pripovedaka „Krpene lutke”, objavljenu u novosadskoj „Matici srpskoj”, u već afirmisanoj ediciji „Prva knjiga”.\nŽiri je ocenio da je Katarina Kovčin svojom knjigom „Krpene lutke”, do sada i jedine objavljene, uspešno, i veoma hrabro, zakoračila na teren jedne izazovne i zahtevne teme. - Ona se, naime, u svojoj knjizi bavi narativom bolesti, reklo bi se, na svež, uverljiv i sveobuhvatan način. I to bolešću „psihičkog poremećaja”, odnosno „ludila”, koja je u književnosti najviše eksploatisana tema. Junaci njenih priča su oni „odbačeni” (pacijenti sa profilom poremećaja, zlostavljanih osoba, poročnih i depresivnih ljudi) iz psihijatrijske ustanove „Borivoj”, preko čijih tragičnih sudbina spisateljica otkriva ne samo lice i naličje savremenog srpskog društva već i tamne strane modernog (dehumanizovanog) društva uopšte - navodi se u obrazloženju nagrade „Andrićeva staza”.\ntriletrip @ Pon, 13.06.2016. 02:43\nandrićeva staza katarina kovčin književnost kultura nagrada pripovetka rpene lutke sombor višegradske staze\n• Dodeljena „Veljkova golubica”\nU petak, 11. decembra u velikoj sali Županije akademiku Miru Vuksanoviću dodeljena je nagrada „Veljkova golubica” za sveukupno pripovedačko delo.\nNagradu je laureatu uručio predsednik Organizacionog odbora 9. „Veljkovih dana” prof. dr Tihomir Petrović. Nagrada „Veljkova golubica” Miru Vuksanoviću uručena je u 40. godini od objavljivanja njegove prve kratke priče „Sin”, napisane upravo u Somboru.\n- U „Politici” je bio objavljen konkurs za kratku priču. Izrezao sam ga i ostavio pod sijalicom na pisaćem stolu da me opominje na zadati rok. Noću sam sastavio, u prvom licu, izvornim govorom, gorku ispovest mlade planinke, koja je četiri kćeri rodila, čija su imena od glagola „stati”: Stana, Stamena, okrivljena što ne donosi naslednike. Sve to u predelu, gde u dnevnim sobama svetlo ide oko stolovače, na koju glava kuće naslanja laktove, gde suče brkove, prekršta noge i zbori: turi to, donesi, zar još nijeste... Poslao sam priču u „Politiku” sa šifrom i posle nekoliko meseci, u nedeljnom broju objavljeni su rezultati konkursa, koji je okupio nešto više od 2.500 kratkih pripovedaka. Moja priča „Sin” dobila je treću nagradu, a ja sam poslao razrešnicu šifre, i naredne nedelje dugo zagledao svoje ime među dobitnicima. To je zapravo prvi dan moje književne biografije. Radio sam tada kao mlad profesor književnosti jezika, u Tehničkom školskom centru u Somboru u zgradi kraj crkve na današnjem Trgu cara Lazara, odakle sam iste godine, 6. oktobra 1975., prešao na dužnost upravnika Gradske biblioteke i tu ostao 13 godina, gde sam bio i urednik časopisa „Dometi” u izdavačkoj delatnosti „Ravangrad”, koja je u nazivu imala književno ime Sombora, po volji Veljka Petrovića - kazao je akademik Miro Vuksanović nakon uručenja nagrade „Veljkova golubica”.\nU okviru završne večeri Veljkovih dana, pre uručenja nagrade Miru Vuksanoviću priređen je književni portret prošlogodišnjeg laureata Mihajla Pantića, o čijem radu su govorili Gojko Božović, glavni i odgovorni urednik IK Arhipelag; Nada Dušanić, književnica; Dragan Babić, književni kritičar; David Kecman Dako, književni kritičar; Milivoje Mlađenović, književnik; prof. dr Tihomir Petrović, kao i sam autor.\nOrganizator „Veljkovih dana” je Gradska biblioteka „Karlo Bijelicki”.\ntriletrip @ Ned, 13.12.2015. 02:34\ngradska biblioteka "karlo bijelicki" književnost kultura mihajlo pantić miro vuksanović nagrada pripovetka sombor tihomir petrović veljko petrović


BIZIT 2019: Obrazovanje | PC Press\nBIZIT 2019: Obrazovanje\n7. novembar 2019. 9. novembar 2019. Filip Majkić\nUvodno predavanje je održao Dr Ranko Rajović, neuroendokrinolog interne medicine iz NTC-a, i jedan od osnivača MENSA-e u SFRJ, odnosno Srbiji. Tema njegovog izlaganja je bio uticaj digitalizacije na kognitivne sposobnosti dece, što je tema koja zanima sve roditelje danas, naročito one koji se boje da će prerani susreti njihove dece sa digitalnim svetom (tipičan primer bi bio YouTube) ostaviti posledice koje će se tek kasnije manifestovati. Predavanju, kao i potonjem panelu, je prisustvovao ogroman broj učenika (preko dve stotine) iz srednjih škola i gimnazija širom Srbije, koji su došli da čuju šta eminentna lica iz sfere obrazovanja imaju da kažu na važne teme koje ih preokupiraju.\nPanel „Obrazovanje za digitalno doba“ je moderirala Prof. Jasmina Nikolić Filološki fakultet. Učesnici su bili Darko Đorić MIND Group, Prof. dr Miodrag Popović Član Nacionalnog saveta za visoko obrazovanje, Prof. dr Nenad Filipović Rektor Univeruziteta u Kragujevcu, Prof. dr Milo Tomašević Dekan, ETF Beograd, Prof. dr Vesna Spasojević Brkić Mašinski fakultet u Beogradu, kao i Milan Simić Izvršni direktor, Enetel Solutions. Učešće u panelu je uzeo i Dr Ranko Rajović.\nRanko Rajević je u startu naglasio da ne treba decu terati da uče napamet, već da treba dozvoliti da deci “rastu krila” i ne rušiti im maštu. Miodrag Popović je bio konkretniji i fokusirao se na studije. “Definicija inženjerstva je da se misli. Većina nastavnika na studijama se trudi da uče studente da misle. Moramo ih naučiti da misle. Javljaju se nova zanimanja, mi ih učimo a ne znamo šta će se raditi u budućnosti. Onaj ko nauci da misli će napraviti karijeru. Iz osnovnih i srednjih škola dolaze deca koja ne znaju da misle.”\nDarko Đorić je rekao da je inicijativa saradnje sa fakultetima definitivno došla iz privrede. “Nažalost, izgubili smo jednu generaciju. Promenilo se dosta toga, jeste to sistem koji se relativno sporo menja, ali se definitivno nešto pomera. Izlazimo iz perioda gde se ništa ne dešava. Saradnja privrede i škola i fakulteta je svakim danom sve bolja.” Vesna Spasojević Brkić je rekla da ne misli da su visoke obrazovne institucije spore: “Puno smo se ubrzali, dobili nove module i smerove i sada možemo da pratimo privredu. Više nema tako jake vertikalne hijerarhije. Na mašinskom fakultetu više nismo hijerarhjski kruti, a sa našim mladim asistentima imamo jako dobru saradnju.”\nModerator Jasmina Nikolić je potom predstavila Master 4.0 prisutnima, postavljajući panelistima pitanje koji će se to predmeti učiti na njima. Rektor kragujevačkog univerziteta je rekao da Master4.0 nije samo programiranje, već način organizacije. “Sada morate da razmišljate o konceptu, a koncept je bitan. Za 10 do 15 godina obrazovanje programiranja neće biti više ovakvo, biće organizovana onako kako konceptualno razmišljamo, a onda mašini damo naš način razmišljanja i mašina pravi program koji joj odgovara.”\nNa to je uzvratio dekan ETF-a, Milo Tomašević: “Nisam siguran da će se za pet godina pristup programiranju promeniti i postati toliko konceptualan. Obrazac je do sada bio da učite o onome što je bilo, budućnost je izuzetno nesigurna, moraće da se nauci da se razmislja i da se prilagođava novim trendovima, da se uči do penzije ako je uopšte i bude. To vam je kao veslanje uzvodno. Prilično zahtevnih prilagođavanja će biti, po Murovim zakonu, biće odstupanja.”\nVesna Spasojević Brkić je rekla da potencijal imaju i kratki programi i kursevi. “Mi smo u sklopu Master 4.0 programa ponudili dva kratka programa kojima nije potrebna akreditacija. Moram da pohvalim proces akreditacije koji je bio vrlo lak i jednostavan.” Darko Đorić je rekao da je kompanija Mind Group osnovala Mind Edu, koji se bavi edukacijom zaposlenih. Ranko Rajović je zaključio: “Moramo da razvijamo kompetencije. Deo koji donosi odluke u mozgu mora da se razvija u školama i kroz obrazovni sistem. Mozak donosi odluku pre nego što smo je svesni. Ako hoćemo kreativne ljude, moramo da aktiviramo asocijativne regije. Ideje više ne postoje, one su skupe.”\nEvo i poruka za kraj svih učesnika panela o obrazovanju:\nRanko Rajević: “Đaci moraju da se oslone na profesore i školu. Svi mladi imaju telefon, gledanje u telefon izaziva lučenje dopamina i endorfina. Zato su nove tehnologije opasne. Korisne su ali mora oprezno da se ulazi u virtualni svet. Smanjite dopamin na minimalnu meru.”\nMiodrag Popović: “Đaci, birajte struku sa kojom se možete zaposliti. Jako je teško biti nezaposlen, psihički pre svega. Kada izaberete struku trudite se da naučite kako da učite. Trudite se da uvek volite struku kojom se bavite.”\nNenad Filipović: “Smatram da se ipak nećete odreći telefona, ali naučite da kroz telefon učite. Master 4.0 će vam pomoći da se preusmerite ako pogrešite oko izbora studija.”\nMilo Tomašević: “Studirajte ono što volite, a volite ono što se plaća. Čitajte knjige, odmaknite se, osamite se ponekad i razmišljajte, pravite virtuelne svetove u glavi, nemojte da budete stalno priključeni na digitalno đubre. Probajte da ostanete individua.”\nVesna Spasojević Brkić: “Nadam se da ćete ostati u Srbiji.”\nMilan Simić: “Birajte da budete lako zapošljivi, da se lako menjate i da lako usvajate nove korisne stvari, kao i da lako zaboravljate ono što vam ne treba.”\nDarko Đorić: “Ne dajte dete u sebi, to zadržite u sebi dokle god možete, jer kad to izgubite onda idete unazad!”\nNajzad, na samom kraju je održana i radionica posvećena Microsoft Excel-u. Nju je držao naš prijatelj, tako reći član proširene porodice PC Press-a, Slavko Vujnović iz kompanije IIB, inače autor bloga Excel kuhinjica. Svoje neverovatno znanje kada je reč o verovatno najrasprostranjenijoj poslovnoj alatki na svetu je podelio sa BIZIT publikom, uključujući i neke veoma interesantne i gotovo skrivene opcije.\n„Bio jednom jedan Excel, taj je jeo šta je hteo – tramvaj ceo i oblaka deo! Pitam se, da li je ovo napisao Duško Radović ili neki ekonomista? Excel je, po mišljenju mnogih, nešto najbolje što je Microsoft ikada izumeo. Cilj radionice je da se upoznamo, družimo, kao i da demonstriramo neke njegove skrivene mogućnosti,“ rekao je Slavko Vujnović okupljenima.\nTime je okončan ovogodišnji BIZIT. Vidimo se sledeće godine u prvoj nedelji novembra, na BIZIT 2020 manifestaciji!\nTagovi: BizIT, BIZIT 2019, bizit panel, biznis, it biznis, Obrazovanje, Panel\n← WhatsApp i male kompanije: Pretraživanje proizvoda direktno u aplikaciji\nReview: ASUS ZenBook Pro Duo UX581 – Laptop 2.0 →


Suho Čišćenje | Srpanj 2022\nKako oprati odjeću samo za kemijsko čišćenje\nKako oprati odjeću samo za kemijsko čišćenje. Proizvođači svoju odjeću označavaju uputama za pranje i sušenje, dizajnirani su da pomognu da predmet što duže traje. Međutim, ako imate ormar pun odjeće s natpisom 'Kemijsko čišćenje ...


ROMANIJAPRES, 1 | ROMANIJCI U MEDIJIMA\ncategory: ROMANIJCI U MEDIJIMA\nKako je društvo u posljednjih dvadesetak godina evoluiralo iz industrijske u "silikonsku" fazu u svim njegovim segmentima, ovih dana na javnoj sceni demonstrirali su jedan student i jedna pjevačica na praktičnoj pokaznoj vježbi. Pjevačica u "silikonskoj" eri...\nVojo Tomić , legenda koja još traje… Piše: Stamenko FIŠER – Ostavili smo generaciju skijaša s kojom bi se svako pametan ponosio. Činili su je: Branislav...\nKo i zašto krije krije slučaj desetogodišnje pljačke koja se odvija na Jahorini u hotelu Rajska dolina (bivša vojna imovina koja još uvijek nije riješena) kojom upravlja ugostiteljski servis Vlade RS i ministarstvo trgovine i turizma...\nVeć pune dvije godine od 2012. godine odbornik iz "srpske radikalne stranke Dr Vojislav Šešelj" u Skupštini opštine Nevesinje, a sada i potpredsjednik S.O. Darko Marić je istovremeno osnivač i funkcioner udruženja "Sloga" Nevesinje koje...\nNema političara koji ne misli da su građani stoka, nema građana koji ne misli da su ovdašnji političari prva generacija svojih porodica kojoj je otpao rep. Misle na Boleta. Razumijem kukavičluk, shvatam ljude koji se nisu odvažili da aktivno učine bilo šta. Ali...\nOstrva Galapagos pripadaju Ekvadoru u južnoj Americi a poznata su bila kao skrovište gusarima, a još poznatija po dugovječnim kornjačama koje su mogle da prežive i više mjeseci bez hrane. Sada su ostrva nacionalni park i laboratorija na otvorenom u kojoj se...\nBalegar takođe kotrljan ili prašinar kakvog mi znamo je crna zaobljena buba snažne građe, koja se hrani balegom sisara . Ima ih više stotina vrsta. Oni su važan dio ekosistema jer ga...\nPacovi kao vrsta sitne gamadi znaju biti korisni i imaju svoju ulogu u prirodi, međutim obrnut je slučaj sa pacovima u politici. Gdje se politički pacovi nalaze to je leglo zaraze. Zato morate staviti preko usta hanzaplast, jer pacovi iz podruma uzeli su vlast. Jedan od...\nVjerovatno ne možete da prepoznate ko je na slici, ali nije ni čudo, jer se mnogo promijenio, ipak je ostala kravata koja govori da se radi o političaru (pacovu iz podruma), i to ne bilo kakvom, već političaru koji je od silnih mijenjanja partija postao nalik baba jagi ili u...\nDESET GODINA OD UBISTVA RISTE JUGOVIĆA (2002-2012)\nUbistvo Riste Jugovića nerasvijetljeno i poslije devet godina SRNA - 09.03. 2012 SARAJEVO - Devet godina od ubistva generalnog direktora Srpskog osiguravajućeg...\nStenogram svađe ''smrt ili život'' Milana Tupajića i Milovana Bjelice\nMilan Tupajić, nakon povratka iz Haga (Stenogram sa sjednice SO Sokolac 27. 10. 2005. godine) SJEDNICA POSVEĆENA MILANU TUPAJIĆU ( ugrožena liča bezbjednost i bezbjednot njegove porodice) Gospodine...