Press Online :: Astro :: Horoskop: Koji kućni ljubimac vam pristaje?\nKako izabrati vrstu životinje koja vama odgovara? Postoje ljudi koji obožavaju mačke, neki drugi više vole pse, a neki sanjaju da imaju tropskog papagaja. Nezavisno od vrste, vaš ljubimac treba da “pokrije” i neke vaše unutrašnje potrebe. A šta na sve to kaže horoskop?\nOduševljavaju ga životinje koje poseduju fizičku snagu, izdržljivost i hrabrost. Za njega su idealni spasilački ili trkački psi. Čak i ako ne planiraju da ih iskoriste u te svrhe (spasavanje, trke), dopada im se osećaj siurnosti koji im pruža njihov neustrašivi čuvar.\nZa njega životinje odražavaju luksuz. Ili možda predstavljaju investiciju. Čak i ako im je potrebno više nege ili poseban režim ishrane, spreman je da im to ponudi i pruži. Neće oklevati čak ni da usvoji neku retku životinju, ili neku vrstu kojoj preti izumiranje. Često se i sam bavi sparivanjem i uzgojem životinjskih rasa, iz strasti, ali i zbog profita.\nBlizanci imaju sklonost ka stvorenjima koja „govore“, kao što su neke vrste ptica ili papagaji. Slabi su i na ptice pevačice. Takođe vole i pse i mačke, koji izgledaju kao da komuniciraju sa njima i kao da im odgovaraju na njihove reči lajanjem, mjaukanjem i ostalim zvucima. Znaju da se oduševe i neumornim i pokretnim životinjama, poput majmuna! Umeju toliko dobro da istreniraju svog ljubimca, da može da snimi reklamu ili da bude čak deo filmske ekipe!\nUkoliko je i sam “kućni moljac” i ne izlazi previše, Raku mogu da se dopadaju “mirnije” životinje, poput kornjače. Ako pak spada u one koji više vremena provedu napolju nego unutra, onda je za njega više prijateljski nastrojen pas. Ukoliko mu uslovi kod kuće dozvoljavaju, u stanju je da udomi čopor pasa ili mačaka, o kojima će brinuti sa velikim zadovoljstvom. Imati puno životinja znači imati mogućnost za jedan potpuno drugačiji način komunikacije, nego što imamo sa ljudima.\nLav bira životinju koja ne može da prođe nezapažena, kao što su, na primer, psi poput šar peja ili egipatska mačka. Ako se pak odluči za neku “učestaliju” vrstu, onda ona mora biti garantovano rasna životinja. Pa još i ako bi mogli da učestvuju u emisijama ili na takmičenjima – pun pogodak! Nezavisno od svega toga, Lav se vrlo posvećeno brine o svom ljubimcu.\nOvom znaku se dopada blizak odnos sa svojim ljubimcem i jako ceni terapeutska svojstva koja po njih ima zajednički život sa njim. Naročito vezana može biti za životinje koje se ponašaju kao da razumeju i znaju kada ona nije dobro, pa kao da svojim prisustvom žele da joj pruže podršku. Kod Device je češći slučaj da životinja izabere svog vlasnika, a ne obrnuto.\nVerovatno je da će se vezati za ljubimca svog partnera. Fasciniraju je životinje koje pokazuju visok nivo inteligencije, kao što su terijeri ili čivave. Takođe voli i rase koje su obučene za određene poslove. Generalno preferiraju “sitnije” životinje, bilo da se radi o psu ili nekoj drugoj vrsti životinja, poput hrčka ili morskog praseta.\nOno što jedna Škorpija ceni kod životinja jesu hrabrost i snaga. Njen izbor nije jednostavan, što znači da bi mogao da bude iguana, ili čak zmija. Nekad zamišlja sebe i kao vlasnika pripitomljenog lovačkog jastreba. Ali pošto u stvarnom životu može da ima samo neku “konvencionalnu” vrstu, kao što su pas ili mačka, pobrinuće se da njen ljubimac ostavlja veliki utisak na druge, pa tako ni ona ne može proći nezapaženo, pogotovo kod suprotnog pola.\nOn želi da ima pored sebe pametnu životinju, sa kojom može da “komunicira” i da je trenira uspešno. Takvi psi i mačke ga oduševljavaju, ali njegova životinja iz snova bi ipak bio – konj! Njegov izbor na kraju najčešće bude pas, jer mu to daje mogućnost da planira svoj život i aktivnosti, godišnji odmor ili neko putovanje, a njega ipak uvek može imati uza sebe.\nOvaj znak voli glasne i korisne životinje, one koje imaju vrednosti koje Jarac ceni i kod ljudi. Na primer, dopadaju mu se spasilački psi, poput belgijskog ovčara ili oni koji vuku sanke, poput samojeda ili haskija, čak iako nemaju ni najmanju nameru da ih iskoriste u te svrhe. Ako imaju mogućnosti, udomiće više životinja.\nVodolije su ljubitelji životinja i neretko su vlasnici više od jednog ljubimca, pasa, mačaka ili oboje, po mogućstvu mešovitih rasa. Ako je u mogućnosti, biće zadovoljan i posedovanjem akvarijuma, u kojem će biti veliki i raznoliki izbor riba. S druge strane, čak iako nema svog ljubimca, Vodolija se strstveno bori za prava životinja i zaštićene vrste.\nDopadaju im se životinje sa vrlo izraženim intuitivnim sposobnostima. Češće se prijatnije osećaju pored njih, nego pored nekih ljudi. Posebno su im drage mačke. Više veruju njihovim instinktivnim reakcijama, nego ljudima. Često njih izabere sam ljubimac, nego suprotno, pokazujući im bezgraničnu ljubav i odanost.\n[01.06. 2014., 09:08]\nVrlo bez veze...\nKoji li su znak u horoskopu oni što svoje pse prevezu preko pančevačkog mosta i ostave ih u Borči?\n[31.05. 2014., 17:47]\novan sam i imam pudlu.... nidje veze


Mediji nisu davali dovoljno informacija građanima o izborima, a bilo je i pristrasnosti - Klix.ba\nPrema pokazateljima monitorniga ne može se tvrditi da su mediji, a posebno javni servisi, dali dovoljno informacija građanima, a koje bi im omogućile informisan izbor rečeno je danas u Sarajevu prilikom prezentacije preliminarnih rezultata monitoringa medija u vrijeme predizborne kampanje za Opće izbore 2018.\nVoditeljica istraživanja Lejla Turčilo je kazala da im je cilj bio ne praviti neku listu profesionalnih i neprofesionalnih medija ili profesionalnih i neprofesionalnih pristupa, koliko više napraviti jednu analizu da li i na koji način bh. građani iz medija u izbornoj kampanji mogu dobiti dovoljno informacija da naprave informisan izbor na biračkom mjestu.\nIstraživač Borislav Vukojević je kazao da je jedan od zaključaka monitoringa i taj da je neprikladan govor bio prisutan u relativno malom procentu u samim medijskim sadržajima, ne računajući komentare na news portalima.\nTakođer je naveo da je zabilježena pristrasnost medija u izvještavanju, generalno govoreći, kao i to da su kandidatkinje i u ovoj kampanji bile podzastupljene u medijima.\nMonitoring je pokazao i da su izabrani zvaničnici i stranke u vlasti imale značajniju prednost i u samoj izbornoj kampanji, u smislu prisutnosti u medijima.\nTurčilo je napomenula da je bilo 30 analiziranih medija - pet printanih, 15 radijskih i televizijskih stanica i 10 web portala. Praćeno je 17 političkih stranaka, 35 nezavisnih kandidata i 16 kandidata za pojedinačne funkcije.\nKazala je da su izborni sadržaji u ukupnom broju informativnih sadržaja u medijima činili 23 prosto, te da je najveći udio izvještavanja na web portalima.\n"Na javnim servisima, procenat izvještavanja ili izbornih sadržaja u odnosu na ukupni broj informativnih sadržaja kretao se od jedan do tri posto, što nam daje za pravo reći da su javni servisi u odnosu na druge medije posvetili manje pažnje izbornim kampanjama", kazala je Turčilo.\nMediji su se, dodala je ona, zadržali uglavnom na prenošenju aktivnosti političkih subjekata, što se donekle može smatrati i pristupom koji je izabran zbog činjenice da su se uzdržavali od neke vrste komentara.\nKada je riječ o autorima sadržaja, Turčilo kaže da zabrinjava to što u skoro 23 posto sadržaja autorstvo nije uopšte navedeno. Ono što jeste, također, još uvijek dosta problematično je izbalansiranost u izvještavanju, s obzirom na to da se gotovo polovina sadržaja zasnivala samo na jednom izvoru.\nGovoreći o neprikladnom govoru, Turčilo je kazala da se prisustvo neprikladnog govora smanjuje u odnosu na prethodne kampanje, te da su nosioci neprikladnog govora uglavnom ne-novinari, dakle oni koji su politički subjekti i politički predstavnici.\nVukojević je kazao da su najčešće kategorije neprikladnog govora bile uvrede, prijetnje i aluzije.\nKada je riječ o izvještavanju o kandidatkinjama, u monitorisanom izbornom sadržaju kandidatkinje su prisutne u 15 posto sadržaja, a odnos medija prema kandidatkinjama na izborima je uglavnom neutralan.\nRezultati monitoringa pokazuju da među prvih 10 političkih partija koje su se najčešće pojavljivale u medijskim sadržajima prednjače SDA, SNSD i HDZ BiH, kao tri dominantne političke partije.\n"Značajno je primijetiti da nove političke opcije i novi politički pokreti ostaju podzastupljeni, odnosno imaju puno manje prilike i prostora za pojavljivanje u samim medijima", navela je Turčilo.\nGeneralna tajnica Udruženja BH novinari Borka Rudić je kazala da je indikativan podatak da su javni servisi najmanje izvještavali o izborima, u ovom monitoringu.\nPo njenim riječima, to govori o tome da javni servisi "ciljano izbjegavaju izvještavanje o predizbornim aktivnostima zato što na taj način u dnevnicima, u nekim informativnim emisijama mogu promovirati zvaničnike koji su ujedno i kandidati na izborima".\n"S druge strane, imamo slučaj da neki javni servisi nisu imali predizborne hronike. To je sadržaj koji daje priliku da se predstave političke partije", kazala je Rudić.\nMonitoring medija provodi konzorcij BH novinari, agencija BORAM, u okviru aktivnosti Koalicije "Pod lupom" nadgledanja izbornog procesa u BiH.\nDanas su prezentirani preliminarni rezultati monitoringa medija u vrijeme predizborne kampanje za Opće izbore 2018. godine, a finalni izvještaj sa svim preporukama bit će objavljen početkom novembra.\nmediji Izbori 2018\nU akciji "Kalaš" u Derventi uhapšen Rusmir Begić, tereti se za ilegalno naoružanje\n17.10.2018. u 13:49


Vreme 1587 - Belorusija – Duga ruka Aleksandra Lukasenka: Ima li opozicionara u avionu\n"BOMBA" U AVIONU: Prizemljen Rajanerov vazduhoplov,...\nU nedelju 23. maja pilot aviona 4978 kompanije Rajaner koji je leteo iznad beloruskog vazdušnog prostora od Atine do Vilnjusa, od kontrole leta u Minsku dobio je alarmantno obaveštenje: "Imate bombu u avionu."\nKada je u 13 sati pilot saopštio putnicima samo to da mu je savetovano da leti za Minsk, sve u vezi sa tim upozorenjem je izgledalo čudno. Zašto bi avion trebalo da sleti u Minsk kada je aerodrom u Vilnjusu bio mnogo bliži?\nU tom trenutku je "26-godišnji beloruski opozicionar u egzilu Roman Protasevič izgledao potpuno potresen i prestravljen. Posada je pozvala sve da sednu, ali je on ustao i vikao: ‘U avionu imamo političku izbeglicu, ne možemo sleteti u Minsk!’" Obukao je jaknu i preko glave navukao bejzbol kapu. Nadao se da ga neće prepoznati, piše nemački magazin "Špigel".\nKada je avion kompanije Rajaner sleteo u Minsk, policajci su pregledali, a policijski psi njušili putnike i prtljag. Nakon sedam sati duge procedure, beloruske vlasti su uhapsile dva putnika, ali tek nakon što su prošli carinsku i graničnu kontrolu za poletanje iz Minska: Romana Protaseviča i njegovu devojku Sofiju Sapegu, državljanku Rusije sa stalnim boravištem u Belorusiji, studentkinju Evropskog humanističkog univerziteta u Vilnjusu koji se tamo preselio iz Minska.\n...i demonstracije u Berlinu povodom njegovog hapšenja\nGeneralni direktor Rajanera nazvao je incident "otmicom koju finansira država". Nije je bilo.\nDžon Bajerli, koji je trideset godina kao vazduhoplovni pravnik i glavni vazduhoplovni pregovarač radio u Stejt departmentu, protumačio je za "Atlantik" da se Belorusija ponašala bezobrazno, ali možda ne i nelegalno. Jer, Čikaška konvencija o međunarodnom civilnom vazduhoplovstvu iz 1944. već u prvom članu podržava teritorijalni suverenitet zemlje nad kojom se leti. Taj suverenitet uključuje i pravo zemlje da naredi da se prizemlji avion koji se nađe u njenom vazdušnom prostoru. Nisu nabrojane okolnosti u kojima to može da čini.\nČlan 3bis Čikaške konvencije jasno dozvoljava državama da presreću avione, ali kaže da "bezbednost vazduhoplova ne sme biti ugrožena" i zabranjuje "upotrebu oružja" protiv civilnih vazduhoplova. Taj član 3bis dodat je konvenciji nakon što je Sovjetski Savez oborio avion 007 korejske vazdušne linije, koji je 1983. zalutao u sovjetski vazdušni prostor a Sovjeti su pogrešno zaključili da je u pitanju američki špijunski avion. Ubijeno je 269 ljudi.\n"Da je beloruski avion otvorio vatru ili ispalio raketu na avion Rajanera, to bi bilo nezakonito, bez obzira da li bi pogodio ili promašio", protumačio je Bajerli. Ali pošto lovački avion nije pucao – čak ni ispalio pucanj upozorenja, poput onih koji su ostali neopaženi pre nego što je srušen korejski avion – Belorusija je mogla da tvrdi da je ostvarila svoja prava na suverenitet i pridržavala se člana 3bis.\nNIKAKO PREKO SIBIRA\nAmerički magazin "Atlantik" konstatuje da je incident sa Rajanerom ipak bio "đavolski", a ono što ga čini posebno đavolskim je to što je Belorusija uspela da ga izvede, a da prema međunarodnom pravu nije prekršila svoje sporazume. Kada leti nad stranom zemljom, do sada je većina ljudi smatrala da ostaje desetine hiljada stopa iznad neprijateljske teritorije, odnosno da nije podložna prisiljavanju i hapšenju. U budućnosti, ako se beloruskoj prevari dozvoli da opstane, putovanje avionom se neće razlikovati od vožnje vozom, sa svim zemaljskim pravnim rizikom koji ono za sobom povlači.\nI druge zemlje će se zapitati mogu li izvesti sličan trik – i možda ne samo sa svojim građanima uteklim domaćom organima reda i bezbednosti. Tu "Atlantik" na osnovu "beloruske podvale" još malo raspaljuje sveprisutnu američku rusofobiju, podgreva sumnju da bi predsednik Vladimir Putin mogao bez napora da izmisli izgovor da prizemlji avion u kojem bi bili Amerikanci koje smatra neprijateljima, ako bi bili dovoljno glupi da lete iz (recimo) Njujorka u Delhi, ili iz Los Anđelesa u Singapur, a da pritom ne provere da slučajno ne lete preko Sibira ili ruskog Dalekog istoka.\nToga bi, piše "Atlantik", mogao na primer da se pribojava suosnivač Hermitidž kapital menadžment fonda Bil Brauder koji je od 1995. do 2007. bio najveći inostrani investitor u Rusiji, a koga je 2013. ruski sud optužio za poreske mahinacije teške nekih 230 miliona dolara, a on postao najžešći Putinov kritičar. Njegov advokat Magnicki umro je u ruskom zatvoru, na osnovu čega su SAD uvele Rusiji sankcije. "Atlantik" u nabrajanju ne propušta ni bivšeg ambasadora SAD Majkla Mekfola, oštrog kritičar Putina koji ga je jednom pomenuo kao Brauderovog saučesnika, a ni savetnik za nacionalnu bezbednost Džon Bolton, proglašen za personu non grata u Rusiji, nije izostao na tom spisku.\nHLADAN VETAR SOVJETSKOG SAVEZA: A. Lukašenko i V. Putin;...\nMada se iz preneraženih reakcija to ne da zaključiti, događaj u Minsku i nije neki presedan.\nRusi su već imali takva iskustva sa Amerikom. Privatni avion Galfstrim-V bivšeg zamenika ruskog ministra finansija Andreja Vavilova leteo je 2004. iz Moskve u severnoameričko skijalište Aspen. Kada je bio iznad Floride, po nalogu saveznog tužioca za okrug severne Kalifornije kontrolor je naredio pilotu da odmah sleti, a dva lovca su poslovni avion sprovela do aerodroma Palm Bič. Vavilov je više od četiri sata svedočio u slučaju bivšeg ukrajinskog premijera Pavela Lazarenka koji je optužen za krađu 700 miliona dolara i pokušaj pranja novca u Sjedinjenim Državama i u avgustu 2006. osuđen na devet godina zatvora.\nMnogi su se, pa i Putin u razgovoru s Lukašenkom, setili kako je julu 2013. u Beču prinudno sleteo avion predsednika Bolivije Eva Moralesa koji je poleteo iz Moskve, gde je bio na forumu zemalja izvoznica gasa. CIA je posumnjala da je u avionu bolivijskog predsednika njen bivši spoljni saradnik Edvard Snouden, koji će kasnije dobiti azil u Moskvi. Vlasti Francuske, Portugalije, Italije i Španije odbile su da mu obezbede vazdušni prostor. Iz Bolivije su poručivali da se Evropa "ponaša kao kolonijalna sila". U Beču su austrijske vlasti proverile putničke dokumente i uverile da Snouden nije u avionu. Predsednik Austrije Hajnc Fišer je došao na aerodrom da ublaži problem susretom sa svojim bolivijskim kolegom, koji je potom nastavio let.\nPomenuti stručnjak u "Atlantiku" u tom slučaju iznosi nategnuto tumačenje da pošto se Morales nalazio u državnom avionu, a ne u civilnom, Čikaška konvencija nije primenjena i Austrija je iz bilo kog razloga mogla da zahteva da avion sleti.\nIma mnogo primera prinudnog prizemljavanja. Nakon što su palestinski teroristi oteli brod za krstarenje Akile Lauro, ubili starijeg američkog Jevrejina i bacili njegovo telo u more 1985, egipatska vlada je unajmila avion Egiptera boing 737 da otmičare preveze na sigurno u Tunis. Sjedinjene Države su presrele taj avion iznad Sredozemnog mora i zapretile da će ga oboriti ako ne sleti u NATO bazu na Siciliji.\nAvionu kompanije Belavija je 21. oktobra 2016. na redovnom letu Kijev–Minsk bilo ostalo do granice samo pedesetak kilometara kada je ukrajinski dispečer naredio pilotima da se vrate u Žuljani, odakle su poleteli. Zaprećeno je da će borbeni avioni biti podignuti radi presretanja, ako se ne povinuju. Avion sa 136 putnika se vratio, da bi ukrajinski bezbednjaci pretresli jermenskog državljanina Armena Martirosjana koga su sumnjičili da je pripremio destabilizaciju zemlje. Nisu ništa pronašli, sastavili su zapisnik i pustili ga da nastavi let.\nU oktobru 2012. tursko ratno vazduhoplovstvo je prisililo sirijski avion sa 35 ljudi, uključujući 17 Rusa, na putu od Moskve do Damaska, da sleti na aerodrom u Ankari. Razlog je bila sumnja da se u teretnom prostoru nalazi oružje. Nisu našli ništa.\nIzraelsko ratno vazduhoplovstvo je 1973. prisililo jedan libanski avion da sleti zbog sumnje da se na njemu nalazi jedan od najradikalnijih lidera Narodnog fronta za oslobođenje Palestine, Džordž Habaš. Habaš nije bio među putnicima.\n...plakat na protestima održanim u Bukureštu, a protiv akta Belorusije\nNaravno da je pretnja bombom bila trik, piše američki magazin "Atlantik". Belorusija tvrdi da je Hamas e-poštom obavestio nacionalne aerodrome u Minsku, Vilnjusu i Atini da će, ako Evropska unija "ne uskrati podršku Izraelu u ratu" u Gazi, aktivirati bombu u avionu i pobiti učesnike Delfijskog ekonomskog foruma. Samo što je većina učesnika foruma odletela kući više od nedelju dana pre incidenta u Belorusiji.\nPozivajući se na provajdera elektronske pošte Proton Technologies AG, Rojters javlja da je ta pretnja stigla 24 minuta nakon što je kontrolni toranj u Minsku o opasnosti obavestio posadu aviona. A i Hamas je porekao da ima ikakve veze sa bilo kakvom pretnjom bombom. Lukašenko će kasnije reći: "Hamas, ne Hamas, u avionu je bio terorista i ja sam mogao da naredim da se avion prizemlji."\nDRŽAVNI UDAR U KAFANI\nBeloruska opoziciona liderka Svetlana Tihanovska se sa skupa u Atini vratila u Vilnjus 16. maja direktnim letom kompanije Rajaner, koji je takođe prošao iznad beloruskog vazdušnog prostora.\nLet Tihanovske nije preusmeren, Lukašenko nije poslao borbeni avion, niti su kontrolori letenja u Minsku upozorili na navodne bombe. KGB se iz nekih razloga odlučio da nedelju dana kasnije izvede specijalnu operaciju hapšenja Romana Protaseviča, kada se vraćao iz Atine, gde je slikao Tihanovsku pored Akropolja sa kosom koja se vijori na vetru, pa u Grčkoj s devojkom ostao još nedelju dana.\nTo je rezultiralo najglasnijom antizavereničkom kampanjom nakon što su u aprilu ove godine FSB Rusije i Komitet državne bezbednosti Belorusije u specijalnoj operaciji "suzbili nezakonite aktivnosti" Zjankoviča Jurija Leonidoviča, koji ima dvojno državljanstvo Sjedinjenih Država i Belorusije, kao i državljanina Belorusije Feduta Aleksandra Josifoviča. Tada je objavljen snimak njihovog razgovora u jednom ukrajinskom nacionalnom restoranu na Bulevaru Sadovoje koljco u Moskvi s neidentifikovanim beloruskim oficirima (ili agentima) o planiranju "vojnog puča u Belorusiji prema razrađenom scenariju obojenih revolucija uz učešće lokalnih i ukrajinskih nacionalista", kao i fizičke eliminacije predsednika Aleksandra Lukašenka – koji je posle toga doneo ukaz da u slučaju njegove pogibije vlast preuzima beloruski Savet bezbednosti.\nTada se čulo da su zaverenicima navodno stajale na raspolaganju hakovane baze podataka Ministarstva unutrašnjih poslova, KGB-a, Istražnih organa i drugih vlasti. U sadašnjoj fazi te sage se govori da se radi o takozvanoj Crnoj knjizi Belorusije u kojoj su, kako piše petrogradski "Komersant", objavljeni lični podaci zvaničnika i službenika bezbednosti, informacije o zaposlenima u ministarstvu unutrašnjih poslova, sudijama i drugim beloruskim zvaničnicima, čijim porodicama se preti. Odgovornost za objavljivanje tog dosijea se stavlja na teret Sofiji Sapegi.\nNOVINAR U AZOVU\nRoman Protasevič se kao opozicionar pročuo sa šesnaest godina, kada je u leto 2011. zadržan na "tihom mitingu" u Minsku. Iz policijske uprave je pušten kao maloletnik, ali su o tome obavešteni škola i njegovi roditelji, koji su ga izbacili iz kuće, a majka je navodno čak pokušala da svog sina uvuče u sesiju egzorcizma kako bi "isterala đavola".\nDirektorka škole broj 94, u koju je Protasevič odveden nakon izbacivanja iz liceja, Tatjana Mihnova je za RT objasnila da je Romana upisala u završni razred samo zbog dobrog odnosa sa njegovim ocem pukovnikom, šefom odeljenja za ideološki rad na Vojnoj akademiji.\nRoman se 2011. pridružio redovima omladinske radikalno-nacionalističke grupe Mladi front i vrbovao maloletnike za protestne aktivnosti. "Policija ga je 2012. zadržala kao administratora društvenih mreža čiji je sadržaj bio destruktivan", kaže novinar Konstantin Pridibailo za RT.\nProtasevič je 2014. otišao u Ukrajinu, učestvovao u protestima na Majdanu, pa se navodno na predlog šefa ukrajinske ultradesničarske Nacionalne alijanse Igora Guza pridružio bataljonu Azov, koji su na početku sačinjavali pripadnici radikalno desnih ukrajinskih nacionalističkih i neonacističkih organizacija. Finansirao ih je oligarh Igor Kolomojski, koji je kasnije bio pod nadležnošću ukrajinskog MUP-a. Osnivač bataljona Azov Andrej Bilecki tvrdi da se Roman, zajedno sa Azovom i drugim vojnim jedinicama, borio protiv okupacije Ukrajine, ali da njegovo novinarsko oružje nije bio mitraljez, već – reč.\nProvladini ruski i beloruski mediji se upinju da dokažu suprotno. Pišu da Protasevič tvrdi da je samo izveštavao o događajima u Donbasu kao dopisnik Radija Sloboda, ali da je u septembru 2015. u istom mediju objavljen intervju s borcem pod ilegalnim nazivom "Kim" koji je predstavljen kao pripadnik beloruskog odreda Pagonja. "Пагоня", "Potera", je i naslov himne koja je bila popularna tokom protesta u kojoj se kaže da "ako sada ne zaustavite rusku Putinovu hordu, onda naša zemlja (Belorusija) može postati sledeća". Uz intervju je objavljena fotografija na kojoj je bilo sakriveno lice Romana Protaševiča. Nakon njegovog hapšenja 26. maja, beloruski provladin kanal "Žute šljive" objavio je istu fotografiju (sada bez retuširanja). Objavljeno je i više slika koje sugerišu da je on 2015. u Mariupolju sa punom vojnom opremom učestvovao u paradi puka "Azov".\nNe juri beloruski KGB Protaševiča zbog Azova, već zbog toga što smatraju da su protesti u Belorusiji usmeravani pomoću informacija na portalu nexta (belorus.: Neko), koji je obaveštavao kuda idu demonstranti, kuda snage bezbednosti, koja je ulica blokirana... Pavel Sverdlov, glavni urednik Euroradija za Belorusiju u kome je Roman radio pre nego što je otišao u Poljsku da uređuje Nextu, kaže za moskovsku "Novu gazetu" da su takve informacije tada bile svuda, na svim kanalima. Ali nexta je bila najčitanija tokom letnjih protesta 2020. koji su izbili nakon predsedničkih izbora u Belorusiji koje opozicija smatra nameštenim. U oktobru 2020. sud u Minsku je kanal nexta kvalifikovao kao ekstremistički. Zbog toga su administratori kanala promenili ime nexta u hexta.\nPočetkom novembra beloruski istražni komitet je optužio suosnivača nexte Stepana Putila za organizaciju masovnih nereda, sukoba i netrpeljivosti (član 293. Krivičnog zakona Republike Belorusije predviđa kaznu do 15 godina zatvora). Šef KGB-a Belorusije Ivan Tertel je već 26. maja u beloruskom parlamentu rekao da uhapšeni "plaćenički militant", urednik kanala nexta Protaševič, daje priznanja o naručiocima i finansijerima i da to izaziva histeriju na Zapadu.\nHapšenjem Protaseviča i Sapege Lukašenko je još više izolovao svoju zemlju, piše nemački "Špigel" pod naslovom "Lukašenkova osveta". Grčki ministar spoljnih poslova je čitav slučaj nazvao "činom državne piraterije u vazduhu". Poljski premijer je osudio "čin državnog terorizma bez presedana". Američki državni sekretar Entoni Blinken pozvao je na nezavisnu međunarodnu istragu. Izjave o neprihvatljivosti "otmice aviona članice EU" i osude "poslednjeg diktatora u Evropi" prethodile su uvođenju sankcija.\nEvropske avio-kompanije više ne sleću u Minsk i izbegavaju vazdušni prostor iznad Belorusije, čija kompanija Belavija ne sleće na evropske aerodrome. "Komersant" piše da samo kineske i ruske avio-kompanije poput S7, Pobeda i Aeroflot, kao i privatni i teretni avioni, i dalje koriste beloruski vazdušni prostor. Preporuku o vazdušnoj blokadi Belorusije nije prihvatila Turska.\nPrizemljena Beloruska Belavija pokušava da proširi tržište u Rusiji. Otvorena je, na primer linija za Ufu u Baškiriji. Iako je Lukašenko rekao da će beloruski avioni leteti i prema Krimu, generalni direktor Belavije Igor Čerginec saopštava, kako piše "Komersant", da Belavija još ne planira da obavlja letove za Krim, a da se pitanje može razmotriti ako bude postojalo "političko priznanje Krima" kao dela Rusije.\nSekretar za komunikaciju ruskog predsednika Dmitrij Peskov prethodno je izvestio da Putin i Lukašenko tokom sastanka u Sočiju nisu razgovarali o letovima Belavije na Krim. U martu 2020. Vladimir Putin je nevoljnost Belorusije da obnovi komunikaciju sa Krimom objasnio planovima za izgradnju dobrosusedskih odnosa sa Kijevom. Jedan od razloga možda je i to što je Belorusija domaćin tzv. Minskih sporazuma, a Kijev je proteklih meseci pokušavao da pregovore iz Minska premesti negde drugde, očito sa namerom da se u arbitražu uključe Sjedinjene Američke Države.\nOd početka beloruske političke krize u avgustu 2020. Putin i Lukašenko su se sastali četiri puta.\nSa tih sastanaka iza zatvorenih vrata nije bilo vesti o nekim velikim prodorima i senzacijama, već uglavnom o političkoj podršci Kremlja Aleksandru Lukašenku u jeku masovnih protesta u Belorusiji.\nU podršku svakako spada i ruski zajam u iznosu od milijardu dolara Belorusiji, čiji državni dug iznosi oko 40 milijardi dolara. Sada je odobrena ranije ugovorena tranša od 500 miliona dolara.\nBeloruska strana želi da u što skorijem roku postigne dogovor da cene za ruski gas i naftu budu kao u Smolenskoj oblasti. Trenutno Minsk ruski gas kupuje po ceni od 128,5 dolara za hiljadu kubnih metara. Ako se postigne dogovor o jedinstvenom energetskom tržištu, ovaj iznos će po ruskim domaćim cenama biti 100 dolara za hiljadu kubnih metara. To podrazumeva komplikovano usklađivanje poreskih i carinskih sistema, o čemu s Minskom pregovara ruski premijer Mihail Mišustin.\nPrema agenciji RIA Novosti, Putin i Lukašenko najverovatnije traže kompromise o onim problemima koje vlade dve zemlje još ne mogu da reše – o samim "mapama puta" za integraciju, o čemu se rasprava vuče od 2019.\nUkrajinski ministar spoljnih poslova Vladimir Makej u intervjuu "Komersantu" odgovara na izjave kolega iz Ukrajine i Litvanije o tome da se Belorusija približava Rusiji i da to predstavlja opasnost i pretnju za region: "Pa, ovo se događa zahvaljujući vašim sankcijama, a takođe morate biti svesni da će se dogoditi neki duboki tektonski procesi u regionu u vezi sa nepromišljenom politikom sankcija evropskih država."


(FOTO) Banjaluka obilježila “Sat za planetu Zemlju” | Banjaluka.net\n(FOTO) Banjaluka obilježila “Sat za planetu Zemlju”\nBanjaluka je i ove godine učestvovala u globalnoj akciji “Sat za planetu Zemlju” gašenjem svjetla na zgradi Gradske uprave i objektima u užem centru grada, jer je upotreba energije na efikasniji način i razvoj njenih održivih izvora danas ekološki i privredni imperativ, rekla je zamjenik gradonačelnika Banjaluke Jasna Brkić.\n– Banjauka je među prvim lokalnim zajednicama u BiH potpisala Sporazum gradonačelnika o smanjenju emisije ugljen dioksida za 20 odsto do 2020. godine.\nNemamo rezervnu planetu i moramo se potruditi za njeno očuvanje tokom cijele godine, a ova i slične akcije da nam budu podsticaj i motiv- rekla je Brkićeva novinarima u Banjaluci.\nOna je naglasila da je grad sufinansirao, i u saradnji sa donatorima realizovao, nekoliko projekata čije su aktivnosti bile usmjerena na podizanje znanja i svijesti o energetskoj efikasnosti građana, uspostavljanje sistema praćenja potrošnje energenata u javnim ustanovama na području grada i izradu preliminarnih energetskih pregleda.\n– Grad je učestvovao i u drugim projektima kroz koje su definisane prioritetne oblasti za unapređenje energetske efikasnosti. Dva puta do sada organizovana je manifestacija `Energetski dani` čiji je cilj bila promocija energetske efikasnosti i korištenja obnovljivih izvora energije, kao i podsticanje saradnje privatnog i javnog sektora u ovim oblastima- dodala je Brkićeva.\nOna je najavila da je i ove godine planirano održavanje te manifestacije, a budžetom grada Banjaluka planirana je realizacija i drugih aktivnosti kao što je izrada energetskog pregleda za zgradu Gradske uprave, podrška projektima za jačanje energetske efikasnosti, gdje postoji mogućnost da se ide na sufinansiranje fasada na stambenim objektima, te izrada Studije snimanja kompletne javne rasvjete na području Banjaluke.\n– Planirano je i uvođenje energetskog menadžmenta u gradsku upravu, a od Saveza opština i gradova Srpske besplatno smo dobili na korištenje softversku aplikaciju ENMASOFT čija je vrijednost 60.000 evra i koja će nam pomoći u ispunjavanju zakonske obaveze, odnosno uvođenju E-menadžmenta u gradsku upravu- dodala je Brkićeva.\nPrema njenim riječima u toku je izrada, odnosno ažuriranje starog Akcionog plana koji će definisati i sprovođenje mjera efikasnijeg korištenja energije, čime se bitno unapređuje održivi razvoj lokalne zajednice.\nGrad Banjaluka osmu godinu zaredom podržava akciju “Sat za planetu Zemlju” koja je organizovana večeras od 20.30 do 21.30 časova kada su isključena svjetla na zgradi Gradske uprave, Kulturnog centra Banski dvor, Muzičkom paviljonu Parka “Petar Kočić”, kao i na objektima Muzeja savremene umjetnosti Republike Srpske , “Pošta Srpske” i “Elektrokrajine”, ali i javna rasvjeta u Ulici Veselina Masleše i u dijelu Ulice Kralja Petra prvog Karađorđevića.\n“Sat za planetu Zemlju” najveća je globalna volonterska akcija čiji je cilj da ukaže na neophodnost borbe protiv klimatskih promjena, te da predoči na koji način je moguće preduzeti nešto u vezi sa ublažavanjem klimatskih promjena i očuvanja resursa na planeti Zemlji.\nAkcija je prvi put na globalnom nivou održana 2008. godine, a organizuje je Svjetska organizacija za zaštitu prirode.\nProšle godine akciju je podržalo više od 7.000 gradova iz 160 zemalja.


Tivćani zadovoljni interesovanjem na sajmu turizma u Beogradu - Tivat Travel | Turistička Organizacija\nNa ovogodišnjoj sajamskoj manifestaciji, koja je završena juče u Beogradu, Crna Gora je, u odnosu na prethodnu godinu, prezentaovala kvalitet više jer gosti iz Srbije veoma dobru poznaju našu zemlju i uvijek treba izaći sa novim i zanimljivim ponudama, kazala je direktorka Nacioanlne Turističke organizacije, Željka Radak Kukavičić istakavši da je naša prednost u tome što na malom prostoru i u vrlo kratkom vremenu može mnogo toga da se doživi.\n“Nastojeći da dopremo do svakog građanina Srbije osim prezenatcije, sunca, mora i plaža, prezentovali smo nacionalne parkove, zaleđe, sa brojnim atrakcijama kao što su kanjoning, rafting, zip line, tematske rute…“, objasnila je Radak-Kukavičić istakavši da cijene nisu mijenjane. S obzirom da je prošle godine zabilježen značajan porast turista sa tržišta Srbije, Radak Kukavičić je uvjerena da će se i 2016. godina pamtiti po značajnom rastu gostiju iz Srbije.\nS ciljem da privuku što više gostiju u Tivat, lokalna Turistička organizacija je štampala novi propagandni materijal, Vodič kroz turističke manifestacije tokom godine u gradu, kao i katalog privatnog smještaja, koji su izazvali su posebnu pažnju na štandu. Posjetioci su se, uz isticanje da im je Tivat omiljena destinacija, posebno interesovali za plažu Plavi horizont, jednu od najljepših, ne samo u Tivtu nego i šire kazala je direktorka Turističke, Bernarda Moškov naglasivši da se, sobzirom na iskazano interesovanje, nada i većem broju turista ovog ljeta na Tivatskoj rivijeri.\nDa je interesovanje veće nego prošle godine potvrdili su i iz turističkih agencija, među kojima je i agencija Boka turist. Predstavnica te agencije Jelica Maksimović je kazala da je povećano interesovanje, koje je počelo prije nego što je bilo ranijih godina.\nOna je istakla da je interesovanje posebno izraženo za Herceg Novi i Boku Kotorsku.\nInteresovanjem i potpisanim ugovorima o zakupu kapaciteta u toku ovogodišnje turističke sezone zadovoljni su i u HTP „Mimoza“ iz Tivta. Direktor prodaje, Goran Vujić ističe da će sezona biti više nego dobra kako za Mimozu tako i za sve turističke poslenike na Crnogorskom primorju. Njega posebno raduje, i nada se i da će se to i ostvariti, što iz agencija, u odnosu na prethodnih nekoliko godina, najavljuju povećan broj gostiju prema Crnoj Gori.\nProcjene su da je najveću turističku manifestaciju Jugoistočne Evrope od 18-21.februara posjetilo preko 75 hiljada posjetilaca. Turistička ponuda Crne Gore, koja je predstavlejna na prostrou od 350 kvadrata izazvala je veliko interesovanje posjetulaca.\nBrojno stanje gostiju na dan 26.02.2016.


U Brčkom predstavljeni ukusi “zlatne planine” | Gold gondola Zlatibor\nPosle uspešno održane promocije u Beču, Turistička organizacija Zlatibor aktivno nastavlja sa promocijom predstojeće zimske sezone. U nedelju, 20.10.2019. godine u centru Brčko distrikta, u restoranu hotela „Jelena“ brojnim novinarima i visokim zvanicama posluženi su tradicionalni gastronomski specijaliteti zlatiborskog kraja. U saradnji sa udruženjem hotelijera, Vladom Brčko distrikta i serijalom “Kuhinjica” organizovan je „Zlatiborski doručak“ kojim je upriličeno svojevrsno zlatiborsko jutro u Brčkom i na taj način najavljena zimska sezona na zlatnoj planini.\nGosti koji su prisustvovali prezentaciji u okviru „zlatiborskog jutra“ imali su priliku da nauče kako se priprema čuvena komplet lepinja i da probaju najbolje sa Zlatibora. Mlekara „Naša Zlatka“ obezbedila je nekoliko vrsta čuvenih zlatiborskih sireva, hotel „Mona“, „Palisad“ i „Čigota“ pite od heljde, zelja i sira, a posetioci su uživali u kačamaku, kajmaku i suvomesnatim proizvodima.\nPrisutne je govorom pozdravio direktor Turističke organizacije Zlatibor, Vladimir Živanović, koji je posebno istakao rekordne rezultate koje je Zlatibor ostvario u ovoj godini i trendove konstantnog povećanja posećenosti i razvoja Zlatibora kao turističkog centra. Zlatiborski doručak bio je prilika da se prisutnim medijima najavi završetak najvećeg projekta opštine Čajetina, zlatiborske “zlatne” gondole čije se puštanje u rad očekuje krajem godine.\nPromociji turističke ponude i gastronomije Zlatibora prisustvovao je Aleksandar Đurić, pomoćnik ministra za privredu i turizam u Vladi Brčko distrikta sa kojim je dogovorena povratna studijska poseta turističke privrede i hotelijera Brčko distrikta Zlatiboru. Prisutne zvanice, predstavnici medija, kao i veliki broj blogera iz sveta turizma i kulinarstva ne samo iz Bosne i Hercegovine, već iz celog regiona, imali su priliku da se uz dobar zalogaj i čašicu domaće rakije ili autentičnog Čigota čaja, upoznaju sa turističkom ponudom najposećenije srpske planine u predstojećoj zimskoj sezoni i promotivnim paketima koje su pripremili hotelijeri za jesenji period koji je u toku.\nGosti iz Brčkog, Republike Srpske, kao i cele BiH čine značajan udeo stranih posetilaca na Zlatiboru. Broj turista i noćenja sa ovog tržišta je nekoliko godina u konstantnom porastu, a ovakav trend se očekuje i u narednom periodu. Da podsetimo, na Zlatiboru je početkom novembra prošle godine boravila grupa novinara i delegacija grada Istočno Sarajevo i tom prilikom potpisan je Protokol o saradnji u oblasti turizma, a 20. septembra 2018. u Višegradu potpisan je Protokol o saradnji između TO Zlatibor i Ministarstva trgovine i turizma Republike Srpske.\nTuristička organizacija Zlatibor aktivno se bavi promocijom turističkih potencijala planine, a nadaleko čuvena gastronomija ovog kraja je jedan od najboljih načina da se postojećim i budućim gostima ukaže na činjenicu da se na Zlatiboru i dalje neguju vrednosti sa epitetom tradicionalno, autentično i prirodno.


Kako da sprecim popup windowe\nPOP_UP WINDOW BLOCKED\nMyCity » Internet klijenti -> Web browseri » Kako da sprecim popup windowe\nPoslao: 18 Feb 2016 23:49\nOdem ponekad na jedan sajt da gledam seriju i sta se desava, kada kliknem bilo gde na stranici, stranica ne reaguje nego otvara nove prozore (samo na ovom sajtu), ali kakve prozore? Jebeni (film-za-odrasle)-hub i kladionice, nema smisla stvarno da mi stalno preko celog ekrana bleji (film-za-odrasle)-hub pa da brzo gasim da ne bi neko video i nesto pomislio, ima li neka ekstenzija za microsoft edge pregledac, ajde kladionica ali jebeni (film-za-odrasle)-hub(i ne ne gledam (film-za-odrasle)-ografiju nego fine serije) ali kako da objasnim maloj sestri dajte molim vas ima li neko trajno resenje? I prozor se otvara samo nakon prvog klika, posle toga reaguje\nPoslao: 19 Feb 2016 08:46\nTi sajtovi moraju od nečega da žive, tako da su te reklame sasvim normalne. Probaj da instaliraš Adblock, ali ne verujem da moze da pokrije 100% reklama.\nPoslao: 20 Feb 2016 00:03\nkoji ti je system u pitanju? vidim da pises sa android-a pa da ti nije u njemu problem?\nPoslao: 20 Feb 2016 07:17\nJovo na koji sajt ti to iskace?\nUkupno su 718 korisnika na forumu :: 45 registrovanih, 12 sakrivenih i 661 gosta :: [ Administrator ] [ Supermoderator ] [ Moderator ] :: Detaljnije\nKorisnici trenutno na forumu: _Petar, _Sale, A.R.Chafee.Jr., Aleksa-, aleksmajstor, ArmyBoss, beowl, BW2, Chainsaw, dankisha, darkangel, dejina811, Denaya, djo97, Dorcolac, Drug pukovnik, dzaILIbu, Georgius2, GreenMan, havoc995, joca83, Kožedub, liman2, Marko Marković, mercedesamg, Mercury, milos.cbr, moldway, pacika, Recce, repac2, robertino, rovac, ruseskij, Sale.S, Sonyboy, Srky Boy, trajkoni018, VaRvArI 85, VJ, vlad the impaler, Vlad000, voja64, VP3987, xoxxvelja


Agroinfo | Medijski portalOvčarstvo | Vesti ovčarstvo | Najnovije vesti ovčarstvo | Agroinfo\nDa li ste znali da postoje najlepše ovce na svetu? Valiske ovce nikoga ne ostavljaju ravnodušnim!\n2021-03-19 12:07:43 0\nUsporen otkup jagnjadi, uzgajivači nezadovoljni cenom\nUzgajivači jagnjadi u Srbiji nisu zadovoljni cenom od 225 dinara po kilogramu žive vage, naročito ako se uzme u obzir činjenica da je stočna hrana poskupela, u prvom redu žitarice. Trenutno je na tržištu manje grla nego prošle godine u ovo vreme, a zaliha ove vrste stoke i dalje ima.\n2021-07-19 12:56:50 0\nFRIZERI ZA OVCE: Sve je manje onih koji ovo rade, a plata je 1000 evra!\nOvce preko leta moraju da se šišaju da bi normalno funkcionisale. Ovaj posao nije nimalo lak, naročito ako se obavlja običnim makazama, dok korišćenje električnih makaza i mašinica može ove životinje prilično da uplaši. Iako je ovaj posao dobro plaćen, sve je manje onih koji žele ovo da rade.\n2021-06-24 14:44:10 0\nBORDER LESTER OVCE: Rasa velikog formata tela i snažne konstitucije\nBorder lester rasa ovaca je nastala ukrštanjem lester ovnova i tisveterskih ovaca, na granici Škotske i Engleske. Ovo je ranostasna rasa koja ima veliki format tela, snažnu konstituciju i otpornost na spoljašnje faktore.\n2021-06-10 13:14:04 0\nDa li ste znali koji je NAJOPASNIJI SIR NA SVETU?\nLjubitelji sireva možda posle ovoga neće biti oduševljeni, a neke možda neće ni začuditi ovakva vrsta sira s obzirom na to da je ova namirnica dostupna u mnogim varijantama. Predstavljamo vam najopasniji sir na svetu.\n2021-04-29 12:30:22 0\nIl DE FRANS: Ovca francuske rase visokih performansi\nIl de Frans ovca ubraja se među glavne rase za proizvodnju mesa u Evropi zbog veoma visokih performansi, najboljeg nivoa genetske utemeljenosti u svetu i dokazane sposobnost da se prilagodi svim oplemenjivačkim sistemima i regionima sa veoma raznolikom klimom.\n2021-04-02 10:44:20 0\n2021-03-31 10:38:00 0\nŠarole – francuska rasa ovaca za proizvodnju mesa\nŠarole je mesnata rasa ovaca. Nastala je u Francuskoj, sredinom prošlog veka, a danas je rasprostranjena po celom svetu. U Evropi ova rasa spada u vodeće rase za proizvodnju mesa.\n2021-03-30 13:36:40 0\nSardinijska ovca najpopularnija rasa u Italiji\nSardinijska ovca je autohtona rasa poreklom sa Sardinije i predstavlja najpopularniju rasu u Italiji. Pored visoke mlečnosti zbog koje se najviše i gaji, pogodna je i za dobijanje mesa i vune.\n2021-03-29 11:08:56 0\nMajstori za šišanje ovaca su na ceni ali vuna nije!\nKako su se prilike izmenile u pogledu odgoja, tako je i potražnja za ljudima koji šišaju ovce postala veća . Zanimanje je postalo traženo, ali je malo ljudi spremno, a i obučeno da skida ovcama vunu.\n2021-03-03 03:48:57 0\nLAKON: Francuska mlečna rasa ovaca\nNastala na bazi ukrštanja domaćih ovaca sa merino rasom. Lakon je veoma cennjena rasa ovaca u Francuskoj i ona čini oko 9% od ukupne populacije ovaca u ovoj zemlji.\n2021-02-27 15:44:20 0\nOvan koji je na sebi imao 35 kg vune, je ošišan\n2021-02-25 20:07:51 0\nBERŠON D ŠER JE francuska ranostasna rasa koja se gaji za proizvodnju mesa i vune\nFrancuska ranostasna rasa nastala je u centralnoj Francuskoj krajem XVIII vijeka ukrštanjem merino ovaca sa engleskim mesnatim pasminama.\n2021-02-23 01:40:40 0


WAREHOUSING DB | ComData - informacioni sistemi i konsalting\nAplikacija se koristi u skladišnom i logističkom domenu. Sastoji se iz dva dela, mobilne aplikacije za indeksiranje slika robe i web aplikacije za brzo pretraživanje robe.\nPodručje: Skladištenje i logistika.\nMobilna aplikacija je izgrađena pomoću Cordove (hibridne mobilne aplikacije) i koristi bar kod skener za skeniranje bar kodova proizvoda, a zatim koristi kameru uređaja da dobije sliku stanja pakovanja. Na kraju, slika se šalje na server da bi se sačuvala kao dokaz.\nDrugi deo je web aplikacija koja je izgrađena pomoću .NET WebAPI / MVC da služi kao usluga za mobilne aplikacije i kao UI interfejs za administratore. Web aplikacije daju pregled primljenih paketa sa slikama koje su preuzete sa mobilnog telefona.\n- NAŠ POSLOVNI MODEL -\n„Predict-IoT-Softvare“ za predviđanje otkazivanja uređaja, motora ili mašina u industrijskim pogonima. Izmerene vrednosti kao što su na primer, temperatura, pritisak ili vlaga, mogu se evidentirati i proceniti.\nWeb aplikacija za brodarske kompanije za različite namene. Logistika praćenja i upravljanja prevoza kontejnera za prenos robe.\nVizualizacija podataka vezana za praćenje procesa rada mašina za 3D štampanje metalnih delova u Industriji 4.0.\nALAT ZA KOMUNIKACIJU I SARADNJU ZA INDUSTRIJSKE POTREBE\nRazvoj alata za komunikaciju i kolaboraciju članova tima koji se nalaze na udaljenim lokacijama sa fokusom na zaštitu podataka, privatnost i bezbednost.\nPodrazumeva rad, razmenu podataka, označavanje i rad na dokumentima na svim platformama počev od desktop kompjutera, preko različitih operativnih sistema i telefona do virtualne realnosti.\nWEB APLIKACIJA ZA MONITORING I UPRAVLJANJE TBM\nObrada, tumačenje i vizualizacija podataka vezanih za rad TBM\nPortovanje SCADA softvera na Web i Mobilnu platformu.\nBEKAP I ODRŽAVANJE VELIKIH INDUSTRIJSKIH BAZA PODATAKA\nDOCUMENT MANAGEMENT U OBLASTI PRAVA\nArhiviranje i upravljanje podacima vezanim za zakonodavstvo i pravne predmete\nKONTROLA PROIZVODNJE, ISPORUKE I UPOTREBE REZERVNIH DELOVA\nProjekat omogućava da proizvođač dobije potrebne delove za proizvodnju (trenutno automobila) za proizvodnom trakom u pravo vreme i po odgovarajucem redosledu.\nIndeksiranje i pretraživanje indeksiranog sistema.\nGlavna namena aplikacije je brzo pretraživanje uskladištenih dokumenata sa udaljenog servera datoteka. Sastoji se od dva dela, indeksera datoteka i web aplikacije.\nMOBILNO REŠENJE ZA KONTROLU VELIKIH SKLADIŠTA\nWarehousing, mobilno rešenje bazirano na Cordovi\nSOFTWARE ZA AUTOMATIZOVANA SKLADIŠTA\nSISTEM ZA UPRAVLJANJE U KONTROLI KVALITETA ZA AUTOINDUSTRIJU\nVizualizacija i rad sa mapama i rutama u okviru D365\nUpravljanje odnosima sa klijentima (CRM). xRM. Glavna namena aplikacije je praćenje događaja i učesnika događaja.\nCRM aplikacija koja organizuje različite sekvence industrijskih testova.\nB2B SHOP ZA TRGOVINU PLEMENITIM METALIMA\nCRM. xRM. Trgovina plemenitim metalima između poslovnih partnera. Internet prodavnica, koja ima nekoliko radnih tokova koji će od početka do kraja trgovinskog procesa voditi kupca / prodavca.\nOPC UA rešenje za industrijske programibilne kontrolere\nWeb aplikacija koja omogućava jednostavan pristup rasporedu skladišta za utovar / istovar.


Priča o priči: Koja je cena bezbednosti? | Insajder TV - Više od vesti\nNadgledani, praćeni, locirani i zabeleženi. Građani širom sveta su pod budnim okom novih tehnologija Velikog brata. Da li borba protiv kriminala i terorizma porazumeva potpunu kontrolu građana? Bezbednost ili sloboda - priča je koju su nam ispričali u dokumentarnom filmu „Veliki brat: svet pod prismotrom” a u studiju su „Priču o priči” nastavili Saša Živanović, stručnjak za bezbednost, Dalibor Petrović, sociolog i Danilo Krivokapić iz Share fondacije.\nDa li nas zaista Veliki brat sve neprekidno posmatra, i živimo li u realitiju koji režiraju države? Oko 500 miliona kamera u svetu beleži sve, i da li bismo bili bezbedni da toga nema? Da li je cena bezbednosti biti neprekidno pod budnim okom mašina i ko kontroliše kontrolore?\nStručnjak za bezbednost i nekadašnji načelnik službe za otkrivanje visokotehnološkog kriminala u MUP-u, Saša Živanović rekao je da se on pre svega zalaže za bezbednost ali da oni koji kontrolišu građane moraju biti pod kontrolom (npr. skupštinskih drugih nadležnih organa). "Ako sagledate težinu onoga što ugrožava privatnost građana i težinu kriminalnih dela, tj. onoga što ugrožava bezbednost, po meni će uvek tas prevagnuti u korist bezbednosti", istakao je Živanović. On je dodao da je po njemu jedan od glavnih problema to što privatne kompanije prikupljaju, pohranjuju, pa i kompromituju podatke koje skupljaju o svim pojedincima, a da je manji problem nadzor od strane države u bezbednosne svrhe.\nSociolog, prof Dalibor Petrović složio se da je veća opasnost od krađe i kontrole podataka u komercijalne svrhe nego od zloupotrebe države, ali je opasnost i u tome što se sve sofisticiranije mašine koriste za kontrolu građana. "I koje je onda krajnje ishodište?", zapitao se on, dodajući da se kreiranje potpuno automatizovanog društva kosi sa ljudskom prirodom. Da li država mora da kontroliše sve, čak upotrebljavajući i mašine sa veštačkom inteligencijom u tu svrhu, jer cilj civilizacije je napredak čoveka, a ne mašina.\nDanilo Krivokapić iz Share fondacije, u kojoj su aktivno učestvovali u raspravi o zakonskom regulisanju pitanja upotrebe biometrijskih kamera kod nas, istakao je da masovan nadzor ipak nije dovoljan u borbi protiv organizovanog kriminala.\nEmisija je zaključena citatom Rabindranta Tagore da civilizaciju ne smemo suditi i ceniti na temelju toga koliku je moć ostvarila, već po tome koliko je u svojim zakonima i delima izrazila ljubav prema čoveku.


Korona virus: U požaru u rumunskoj kovid bonici stradalo 10 pacijenata - Istočne VESTI\nPožar se u subotu uveče proširio kroz odeljenje intenzivne nege\nNajmanje desetoro ljudi je poginulo i nekoliko ozbiljno povređeno u požaru koji je izbio u kovid bolnici u Rumuniji, kažu zvaničnici.\nPlamen se raširio jedinicom intenzivne nege javne bolnice u severoističnom gradu Pjatra Njamc.\nDoktor koji je pokušao da spasi pacijente je u kritičnom stanju pošto je zadobio ozbiljne opekotine.\nMinistar zdravlja Nelu Tataru je za lokalne medije rekao da je požar „verovatno uzrokovao kratak spoj".\nTataru je dodao da se ostali kovid pacijenti prebacuju na druga odeljenja u gradu Iasi.\nPovređeni doktor, koji je zadobio teške opekotine po telu, prebačen je u glavni grad Bukurešt vojnim avionom, javljaju lokalni mediji.\n„I drugo medicinsko osoblje je povređeno, ne samo doktor koji je bio na dužnosti", rekao je Tataru, dodajući da će posetiti Pjatra Njamc.\nOsam žrtava je navodno stradalo u sobi u kojoj je izbio požar na drugom spratu, a još dvoje je bilo u susednoj sobi. Svi su dobijali terapiju za korona virus. Mnogi na odeljenju su bili na respiratorima.\nVatra se brzo proširila, a veruje se da je tome doprineo kiseionik koji se koristi za intubaciju pacijenata, rekao je ministar zdravlja.\nU Rumuniji je registrovano 350.000 slučajeva korona virusa od početka epidemije. Preminulo je 8.813 ljudi.\nU petak je zabeležen najveći dnevni broj novoobolelih – 9.489, umrloo je 174 ljudi, a 1.149 je na intenzivnoj nezi.


PJ Prikupljanje i odvoz komunalnog otpada\nPJ Javna higijena i zelenilo\nPJ Tržnica i pijaca\nPJ Pogrebna djelatnost\nPJ Javna rasvjeta\nLokacije krupnog otpada\nJAVNO KOMUNALNO PREDUZEĆE ”KOMRAD” D.O.O. BIHAĆ\nIvana Frane Jukića 61\nNa osnovu Pravilnika o radu JKP ”Komrad” d.o.o. Bihać (”Službeni glasnik Grada Bihaća” broj 8/18 i 8/20) i Odluke Uprave JKP ”Komrad” d.o.o. Bihać broj 114/22 od 12.01.2022. godine, Uprava JKP ”Komrad” d.o.o. Bihać raspisuje\nJAVNI OGLAS ZA RIJEM U RADNI ODNOS RADNIKA NA NEODREĐENO VRIJEME\nRaspisuje se javni oglas za prijem radnika na neodređeno vrijeme za slijedeća radna mjesta:\nMenadžer ISO kvaliteta (1 izvršilac)\nŠef PJ Javna rasvjeta (1 izvršilac)\nInkasator (1 izvršilac)\nVozač teških motornih vozila (1 izvršilac)\nRadnik u javnoj higijeni- čistač (3 izvršioca)\nOpisi radnih mjesta\n1. Menadžer ISO kvaliteta\nDa uspostavi, dokumentira, implementira i održava Sistem upravljanja kvalitetom, te stalno poboljšava njegovu efikasnost u skladu sa zahtjevima međunarodnog standarda. Organizuje rad QM- tima (Tim za upravljanje kvalitetom) i rukovodi istim, a sve u cilju stalnog održavanja razine kvaliteta i kontinuiranog unapređenja internih procesa. Da (zajedno sa članovima QM-tima) odredi sistemske i procesne procedure potrebne za Sistem upravljanja kvalitetom i njegovu primjenu kroz organizaciju; stara se za provođenje procedura u praksi, kao i izmjenama i dopunama istih; odredi slijed i međudjelovanje ovih procesa; odredi kriterije i metode potrebne radi osiguranja efektivnog odvijanja i kontrole procesa; obavlja monitoring i mjerenje gdje je primjenjivo i analizira ove procese; primjenjuje akcije naophodne za ostvarivanje planiranih rezultata i stalnog poboljšanja ovih procesa. U saradnji sa Upravom Društva dokumentira izjave o Politici kvaliteta i Ciljevima kvaliteta koji moraju biti mjerljivi i konzistentni s Politikom kvaliteta, kao i da izradi Poslovnik o kvalitetu i druge dokumente, zapise i obrasce za koje je organizacija odredila da su potrebni radi osiguranja efektivnog planiranja, odvijanja i kontrole njenih procesa. Planira interne audite i provjere Sistema upravljanja kvalitetom od strane rukovodstva (minimalno po dvije provjere godišnje), te da rukovodi i koordinira rad istih. Održava kontakte sa certifikacijskom kućom i zajedno sa QM-timom priprema organizaciju za eksterne, nadzorne audite, te Sarađuje sa vanjskim organizacijama u vezi pitanja koja se odnose na Sistem upravljanja kvalitetom. Da izvještava Upravu o performansama Sistema upravljanja kvalitetom, implementaciji ISO standarda u preduzeću i svim potrebama za poboljšavanjem. Obavlja i ostale poslove, po nalogu Direktora i Izvršnih direktora sektora, a u skladu sa opisom poslova i stručnom spremom zaposlenika.\n2. Šef PJ Javna rasvjeta\nUčestvuje u izradi, analizi i izmjeni operativnih planova rada za ljetni i zimski program.; organizira proces rada u poslovnoj jedinici i koordinira rad po dnevnoj dinamici, vrši kontrolu rada zaposlenika na terenu i vrši preraspodjelu unutar PJ-ce ukoliko se ukaže potreba; vodi računa o rokovima prioritetima i kavaliteti izvedenih radova; vodi brigu o blagovremenom snadbjevanju PJ-ce repromaterijalom i ostalim potrebnim sredstvima za rad; ocjenjuje potrebu i predlaže neposrednom rukovodiocu angažiranje kooperanata za pojedine pozicije posla; vodi građevinski dnevnik za izvršene poslove i svakodnevno ga ovjerava kod nadležnog organa te ovjerenu dokumentaciju dostavlja u tehničku službu na daljnju obradu; pravi dnevno operativni plan rada za sljedeći dan; vodi dnevnu i mjesečnu evidenciju prisustva uposlenika na poslu; radi mjesečni pregled sa obračunom i predaje u tehničku službu, predlaže mjere za sankcionisanje i nagrađivanje uposlenika u PJ-ci; lično zadužuje sva MTS-a potrebna za PJ-cu po popisnim listama i odgovara za daljnju upotrebu odnosno zadužuje rukovaoca; vodi evidenciju o ličnim zaduženjima uposlenih u PJ-ci sa MTS i HTZ opremom; prati i kontroliše rukovanje i čuvanje povjerenih sredstava i brine se o sprovođenju i primjeni važećih pravilnika iz ove oblasti; prima i evidentira narudžbe za vanredne i po planovima nepredviđene poslove iz djelokruga rada PJ-ce; svakodnevno vrši vizuelni pregled sredstava, ukazuje na nedostatke koordinira na otklanjanju istih; pravi mjesečni izvještaj o utrošku potrošnog materijala kumulativno za PJ-cu i dostavlja ga u tehničku službu; kao član voda Civilne zaštite formiranog pri štabu Civilne zaštite grada Bihaća,obavlja poslove po nalogu štaba u slučaju elementarnih nepogoda; obavlja i druge poslove po nalogu izvršnog direktora i direktora preduzeća. Za svoj rad i rad PJ odgovara Izvršnom direktoru sektora i Direktoru Preduzeća.\nDostavlja račune domaćinstvima, po potrebi i drugim korisnicima komunalnih usluga i vrši naplatu računa od domaćinstava, pravnih i fizičkih lica, svakodnevno (istog ili najkasnije narednog dana), predaje dnevne pazare na glavnu blagajnu preduzeća, za nenaplaćena potraživanja dostavlja pripremljene opomene korisnicima usluga; dostavlja ugovore domaćinstvima i upoznaje građane sa njihovim sadržajem i obavezama koje proističu iz ugovora, evidentira sve promjene na terenu u vezi sa korisnicima komunalnih usluga (promjene adrese, podatke o korisnicima koji su umrli, podatke o nasljednicima i dr.) i dostavlja ih u službu radi ažuriranja baze, evidentira svaku promjenu na terenu u vezi sa otvaranjem i zatvaranjem poslovnih objekata, kao i prijavu i odjavu svakog fizičkog lica i dostavlja u službu glavnom operateru na obračunu i fakturisanju radi ažuriranja mjesečne baze podataka; postupa sa zaključcima suda, a koji su u vezi sa tuženim korisnicima komunalnih usluga; vodi računa o rokovima utvrđenim zaključkom; učestvuje u rješavanju reklamacija upućenih od strane korisnika usluga; postupanje i skladu sa Etičkim kodeksom, Pravilnikom o radu, Pravilnikom o zaštite na radu, te drugim općim aktima poslodavca, poznavanje i primjena propisa koji se odnose na radno mjesto zaposlenika, sarađuje i učestvuje u radu radnih grupa i/ili timova u koje je imenovan po posebnom rješenju, obavlja i druge poslove po nalogu Uprave, odgovornost prema Upravi Preduzeća. Za svoj rad odgovara Šefu službe, Izvršnom direktoru sektora i Direktoru Preduzeća.\n4. Vozač teških motornih vozila\nVrši poslove rukovanja i upravljanja motornim vozilima za čije vrijeme je dužan da se pridržava zakonskih propisa koji regulišu prevoz u unutrašnjem cestovnom prometu, bezbjednosti prometa i odredaba pravilnika o posadi motornih vozila i korištenju tahografa, kontroli i evidenciji tahografskih listova; prije upotrebe dužan je izvršiti vizuelni i estetski pregled vozila odnosno konstatovati njegovu ispravnost; prije početka obavljanja poslova dužan je uzeti putni i radni nalog uz obavezu pravilnog popunjavanja i vraćanja istog poslije završenog radnog vremena uredno i tačno voditi putnu i radnu dokumentaciju; manje kvarove na vozilu dužan je sam otkloniti, a o većim dužan je obavjestiti neposrednog rukovodioca; blagovremeno obavještavati neposrednog rukovodioca o periodičnim, godišnjim i vanrednim potrebama servisiranja motornog vozila; starati se o higijenskom, estetskom izgledu vozila; po obavljenom poslu dužan je parkirati vozilo na unaprijed određeno mjesto; stara se o pravilnom utovaru, bezbjednom i propisnom transportu tereta; odgovoran je za blagovremeno i efikasno obavljanje poslova predviđenim po dnevnoj dinamici, a o svim nastalim problemima na terenu obavezan je odmah obavjestiti neposrednog rukovodioca; lično zadužuje m/v kao sredstvo rada, svu pripadajuću opremu od neposrednog rukovodioca; u slučaju većeg kvara obavezno je prisutan uz vozilo i učestvuje sa mehaničarem u otklanjanju istog; najmanje jednom sedmično, a po potrebi i češće vrši kompletno pranje m/v zajedno sa posadom što evidentira kroz putnu dokumentaciju; popunu goriva obavezno vrši na kraju radnog dana nakon čega parkira vozilo na predviđeno mjesto; odgovoran je za primjenu i korištenje HTZ opreme kako za sebe lično tako i za članove svoje posade; ne može predati svoje ili preuzeti drugo vozilo bez zapisnika o primopredaji; kao član voda Civilne zaštite formiranog pri štabu Civilne zaštite grada Bihaća,obavlja poslove po nalogu štaba u slučaju elementarnih nepogoda; obavlja i druge poslove po nalogu neposrednog rukovodioca, izvršnog direktora i direktora preduzeća. Za svoj rad odgovara Poslovođi PJ, Izvršnom direktoru sektora i Direktoru Preduzeća.\n5. Radnik u javnoj higijeni čistač\nVrši poslove higijene, ručno i mašinsko čišćenje, održavanje ulica, trgova i ostalih javnih površina; radi na održavanju javnih zelenih površina; odstranjuje uginule biljke; vrši grabljenje travnjaka; niveliše grubo i fino teren za podizanje zelenih površina; obavlja ručno i mašinsko košenje trave; obavlja sve vrste kopanja, gnojenja, utovara i istovara svih vrsta materijala; pomaže u rušenju bespravno izgrađenih objekata; kao član voda Civilne zaštite formiranog pri štabu Civilne zaštite grada Bihaća,obavlja poslove po nalogu štaba u slučaju elementarnih nepogoda; obavlja strvoderske poslove; sanaciju terena kao i druge poslove po nalogu poslovođe i izvršnog direktora. Za svoje poslove odgovara poslovođi PJ, Izvršnom direktoru sektora i Direktoru Preduzeća.\nOpći uslovi za sva radna mjesta\n– Da je kandidat stariji od 18 godina,\nZa radno mjesto Menadžer ISO kvaliteta- VII stepen/ I ciklus obrazovanja Bolonjskog sistema studija, ekonomski/ pravni/ društveni/ tehnički smjer, 5 godina radnog iskustva u struci;\nZa radno mjesto Šef PJ Javna rasvjeta- VII stepen/ I ciklus obrazovanja Bolonjskog sistema studija, elektrotehnički/ tehnički smjer, 1 godina radnog iskustva u struci;\nZa radno mjesto Inkasator- KV, opći smjer, 1 godina radnog iskustva u struci;\nZa radno mjesto Vozač teških motornih vozila- KV, vozač C kategorija, 2 godine radnog iskustva u struci;\nZa radno mjesto Radnik u javnoj higijeni čistač- NK/ PK, opći smjer, radno iskustvo nije potrebno.\nPored posebnih uslova, kandidati su dužni da ispunjavaju slijedeće posebne uslove:\nDa posjeduje organizacijske sposobnosti i prilagodljivost timskom radu,\nDa ima sposobnost savjesnog i odgovornog obavljanja poslova,\nPo mogućnosti preporuka poslodavca o kandidatu koji se prijavljuje.\nRadnici se, na sva radna mjesta, primaju u radni odnos na neodređeno vrijeme, puno radno vrijeme.\nMjesto rada za sva radna mjesta je Bihać, radno vrijeme za sva radna mjesta je od 7.00 do 15.30 sati.\nPravo učešća u izbornom procesu imaju svi kandidati čije su prijave uredne, potpune i blagovremene.\nIzborni proces se provodi u zavisnosti od stepena stručne spreme koja je kao uslov propisana za radno mjesto za koje se provodi procedura prijema.\nIzborni proces za 1., 2. i 3. radno mjesto zasniva se na razmatranju dostavljene dokumentacije, te održanom pismenom i usmenom dijelu ispita, sa svakim od kandidata.\nIzborni proces za 4. radno mjesto zasniva se na razmatranju dostavljene dokumentacije, održanom pismenom, usmenom i praktičnom dijelu ispita, sa svakim od kandidata.\nIzborni proces za 5. radno mjesto zasniva se na razmatranju dostavljene dokumentacije i održanom usmenom ispitu sa svakim od kandidata.\nPrijava kandidata treba da sadrži:\ndiploma/ uvjerenje o stečenoj stručnoj spremi koja se traži,\nvozačka dozvola za radno mjesto pod rednim brojem 4.,\npotvrda o radnom iskustvu.\nSva tražena dokumentacija prilaže se u originalu ili ovjerenoj kopiji i ne smije biti starija od 6 mjeseci, u suprotnom će se smatrati da je ista nepotpuna.\nPrilikom prijema u radni odnos, daće se prednost kandidatima koji po posebnom zakonu imaju prioritet u zapošljavanju.\nPrioritet u zapošljavanju kandidati dokazuju odgovarajućim dokumentima (potvrda, uvjerenje i slično), koji se prilažu prilikom prijave na javni oglas, pozivajući se poseban zakon po kojem imaju prednost.\nJavni oglas ostaje otvoren 7 (sedam) dana od dana objave obavijesti o objavljenom javnom oglasu u dnevnim novinama.\nJavni oglas se objavljuje na internet stranici JKP ”Komrad” d.o.o. Bihać i internet stranici JU ”Služba za zapošljavanje USK” Bihać.\nObavijest o objavljenom javnom oglasu se objavljuje u dnevnim novinama.\nPrijave sa traženom dokumentacijom se, u zatvorenoj koverti, dostavljaju Komisiji za provođenje procedure izbora kandidata po javnom oglasu, direktnom predajom ili putem pošte preporučeno na adresu:\nJKP ”Komrad” d.o.o. Bihać\nsa naznakom: ”NE OTVARAJ- PRIJAVA NA JAVNI OGLAS”.\nKontakt telefon: 037/318-018\nKontakt osoba: Amra Hafizović\nInternet adresa: www.komrad-bihac.ba\nDatum: 19.01.2022. godine\nMehura Selimović, dipl. ing\nPlan nabavki roba, radova i usluga za 2022. godinu\nOsiguranje radnika preduzeća\nOdluka o poništenju postupka javne nabavke rasvjetnih tijela i rezervnih dijelova za održavanje javne rasvjete\nIbrahimpašić Mensur – Gago\nASA banka: 1346641006772784\nUniCredit bank: 3385002206189938\nRaiffeisen bank: 1610350014840072\nUnion banka: 1020220000044244\nNLB Tuzlanska banka: 1322602012809195\nOdvoz komunalnog otpada: 037/318-024\nObračunsko-naplatna služba: 037/318-017\nJavna higijena i zelenilo: 061/373-765\nTržnica i pijaca: 062/338-079\nPogrebna djelatnost: 037/290-020\nJavna rasvjeta: 037/318-026\nAdresa: Ivana Frane Jukića br. 61, 77000, Bihać\nSva prava pridržana © 2022 JKP "KOMRAD" d.o.o. Bihać


OPOZICIJA U CRNOJ GORI POSTIGLA SPORAZUM: Evo šta su se dogovorili i koji su principi buduće vlade\n- Prvi princip koji je usaglašen jeste da će nova, demokratska vlast, odgovorno sprovoditi sve međunarodno preuzete obaveze. Drugo, da će nova demokratska vlast realizovati sve neophodne reforme kako bi Crna Gora u najkraćem mogućem roku pristupila Evropskoj uniji. Treće, da će nova, demokratska vlast, biti ekspertska, konstituisana od kadrova koji su stručnjaci iz konkretnih oblasti bez obzira na njihovu političku, vjersku, nacionalnu ili bilo koju drugu osobenost. Četvrto, nova vlast će u potpunosti biti posvećena poštovanju Ustava i primeni zakona, uz izmjene, dopune i reviziju svih diskriminatorskih zakonskih i podzakonskih akata, uključujući i Zakon o slobodi veroispovesti - navodi se u saopštenju.\nHRVATSKI PREDSEDNIK OPLEO PO SRBIJI: „Srbi imaju\nKOMITE USTAŠKOM PESMOM PRETE SRBIMA:\nVAŽNO ZA SVE KOJI IDU U CRNU GORU NA LETOVANJE:\nGEJ PAROVI OD SUTRA PRED MATIČAREM: Zakon o\nDANAS SE UKIDA ROMING NA ZAPADNOM BALKANU: Cene\nĆerke Zdravka Krivokapića: Ovoj je pravi linč,


Postoji nekoliko ponuda za Atlas i Invest banku – Bankar.me\nPostoji nekoliko ponuda za Atlas i Invest banku\nJanuary 6, 2017 BANKE, Članci, CRNA GORA, INTERVJUI, SVE VIJESTI 1 Comment\nCrna Gora treba da bude bankarska destinacija kao Švajcarska i privuče što više međunarodnih banaka koje posluju po bazelskim standardima i valorizuju investiciono bakarstvo i elektronski platni promet kroz evropske direktive, ocijenio je predsjednik Atlas grupe Duško Knežević.\nOn je u intervjuu Vijestima rekao da ima nekoliko ponuda za svoje banke Atlas i Invest i da bi dolazak neke velike investicione banke bio vrlo značajan i za međunarodni imidž Crne Gore i privlačenje novih direktnih stranih investicija.\n“Tim bankama cilj ne bi bio otvaranje filijala i poslovanje na lokalnom tržištu, već bi Crnu Goru učinile finansijskom destinacijom za međunarodne transakcije, finansijske servise i platne institucije. Komparativna prednost Crne Gore u ovom smislu su euro i niske korporativne takse i porezi, kao i mediteranska pozicija. Međutim, za valorizaciju ovih potencijala neophodno je poboljšanje transportne infrastrukture, kao i reforme u obrazovanju. Za Crnu Goru ovo bi značilo privlačenje značajnog, automatski oporezovanog kapitala i otvaranje novih radnih mjesta“, kazao je Knežević koji je početkom decembra dobio prizanje za liderstvo Centra za transatlantske odnose odnose Johns Hopkins Univerziteta u Vašingtonu.\nVIJESTI: Posljednjih mjeseci se pominju preuzimanja na bankarskom tržištu, da li je vam je neko nudio da kupi Atlas banku?\nKNEŽEVIĆ: U posljednjih par mjeseci bilo je više interesovanja za dokapitalizaciju i otkup akcija Atlas banke. U ovom trenutku još nijesmo donijeli konačnu odluku, imamo nekoliko ponuda i najbliže smo dogovoru sa Južnoafričkim fondom koji je zainteresovan i za Atlas i Invest banku, ali i za učešće u realizaciji velikih turističkih projekata iz portfolija Atlas grupe.\nVIJESTI: Jedan dio medija već nekoliko godina piše da ste u ozbiljnim finansijskim problemima i daje jedan od uzroka sukob sa vlašću u Crnoj Gori. Koliko u tom ima istine?\nKNEŽEVIĆ: Jedan od velikih problema našeg društva je politizacija svih pojava, nalaženje političke namjere, ili češće zavjere, u svemu. Ova naša sociološka karakterisika zna da optereti poslovanje, ne samo u Crnoj Gori, već i u regionu.\nVlast i biznis su meduzavisni partneri čiji odnosi bitno određuju prosperitet jednog društva. Moji odnosi sa vlašću su uvijek korektni i profesionalni. U protekloj deceniji poslovanja u Crnoj Gori značajnu podršku i razumjevanje imao sam od Vlade i naročito od g. Duka novića, koga bih posebno izdvojio u smislu stimulisanja ekonomskog razvoja i modernizacije ekonomije. Imali smo i njegovu značajnu podršku u dovođenju stranih investitora, kao i u promociji Crne Gore kao investicione destinacije.\nAko i postoje nerazumijevanja, ona nisu posljedica loših namjera već različitih metoda, prioriteta ili ciljeva. I to je sasvim normalna pojava, jedino djeluje problematično kroz prizmu zlonamjernih skandal fabrikanata koji su, nažalost po društvo, takođe svakodnevna pojava. Oni zastupaju određene interesne grupe koje kroz kontrolu tabloida, spinovanje i pravljenje lažnih sukoba pokušavaju da utiču na javni i ekonomski život i skrenu pažnju sa realnih problema društva.\n(Cijeli intervju u današnjim Vijestima)\nPOJMOVIAtlas Banka Duško Knežević IBM - Invest Banka Montenegro prodaja atlas banka\nPrevious Carine, ipak, nisu u blokadi\nSljedeći ‘Evropska unija neće preživjeti 2017. godinu’\nJanuary 7, 2017 at 15:21\nLogican je interes novine da ima intervju sa ovim biznismenom. Ali, iz ove predugacke price stvarno se ne moze definisati interes g-dina koji voli da se druzi sa Klointonom, da da intervju koji kaze nista a ne govori o ociglednom, a to je da je u nelikvidnosti Grupa, koja je sada vidljiva i laicima. Tako duboka nelikvidnost vodi stecaju i likvidaciji, a ne pohvalama da li se ima podrska ili nema.\nI, sa strukovne strane je prosto smijesno pominjati MIFID i nase trziste kapitala, to cak ni Trump ne bi uradio u svojem dubokom neznanju.


Zahvaljujući afirmativnim merama za povećanje broja romskih srednjoškolaca koji se upisuju na fakultete, broj akademaca iz redova romske nacionalne manjine raste iz godine u godinu. U praksi, međutim, ima i zloupotreba: mesta na budžetu namenjena romskim studentima zauzimaju i pretendenti na indeks koji se prijavljuju kao pripadnici ove nacionalne manjine, iako to nisu. Procene romskih organizacije su da se na takav način svake godine „odlije” između deset i dvadeset odsto indeksa namenjenih romskim studentima. Sve su to bili razlozi zbog kojih je, povodom 8. aprila, Međunarodnog dana Roma, poverenica za zaštitu ravnopravnosti Brankica Janković organizovala susret romskih studenata sa Mladenom Šarčevićem, ministrom prosvete, nauke i tehnološkog razvoja. Na sastanku je\n16.12.2016 u 19:00\nJabuka kod Pančeva – Međunarodni dan sećanja na Rome stradale u Drugom svetskom ratu obeležen je državnom komemorativnom svečanošću u Spomen-kompleksu „Stratište” nedaleko od sela Jabuka kod Pančeva, mestu na kojem je streljano i sahranjeno oko 12.000 Roma, Srba i Jevreja, žrtava nacističkog terora. Vence na spomenik „Brazde” položili su i počast žrtvama odali predstavnici Vlade Republike Srbije, Vojske Srbije, grada Pančeva, Nacionalnog saveta romske nacionalne manjine, Kancelarije za ljudska i manjinska prava, diplomatskog kora, misije OEBS-a, potomci žrtava, udruženja i građani. Svake godine obeležava se 16. decembar kao sećanje na 1942. godinu i naredbu zloglasnog Hajnriha Himlera za sistematsko upućivanje Roma u koncentracione logore radi njihove likvidacije. Od 29.\n29.10.2016 u 18:07\nOland priznao ulogu Francuske u nacističkom progonu Roma\nPARIZ - Predsednik Francuske Fransoa Oland priznao je ulogu te zemlje u nacističkom progonu francuskih Roma, koji su bili zatvoreni u nacističkim koncentracionim logorima tokom Drugog svetskog rata. „Vreme je došlo i istina mora biti rečena. Republika prepoznaje patnju nomada, koji su bili zatvoreni, i priznaje da je njena odgovornost velika. Zemlja je uvek veća kada priznaje svoju istoriju i pravi mesta za sve svoje građane”, rekao je Oland u nekadašnjem koncentracionom logoru na zapadu Francuske. Francuski kolaboracionistički Višijevski režim pomogao je u deportaciji više desetina hiljada Jevreja u logore smrti i poslao više hiljada Roma u koncentracione logore. Bivši francuski predsednik Žak Širak priznao je 1995. godine ulogu Francuske u Holokaustu, podseća AP. Francuska\n12.09.2016 u 20:00\nDiskriminacija romske dece i devojčica i dečaka sa invaliditetom\nČak trećina svih pritužbi koje su na adresu Poverenika za zaštitu ravnopravnosti stigle prošle godine, odnose se na diskriminaciju dece u oblasti obrazovanja i vaspitanja, a diskriminaciji su najčešće izloženi dečaci i devojčice romske nacionalnosti i deca sa invaliditetom – upozorila je poverenica za zaštitu ravnopravnosti Brankica Janković. Ona je na međunarodnoj konferenciji o pravima deteta ocenila da su, uprkos pozitivnim pomacima kada su u pitanju ugrožene grupe dece, i dalje izražena dva problema – segregacija romske dece u školama i otpor prema inkluzivnom obrazovanju. – Segregacija romske dece u školama javlja se pre svega u formi odvojenih odeljenja. U poslednjih mesec dana sam zbog toga intervenisala u predškolskoj ustanovi u Beočinu i školi u Zemunu. Drugi problem\n31.07.2016 u 10:15\nŠamar oterao malog Roma\nValjevo – Desetogodišnjeg dečaka romske nacionalnosti koji je danima pred zgradom Skupštine grada Valjeva u strogom centru zarađivao poneki dinar svirajući harmoniku, pretnjama i šamarom odatle je oterao službenik Gradske uprave. Prema prilogu koji je objavila lokalna televizija Valjevo plus, incident se dogodio 21. jula, vinovnik je poznat, o svemu su obavešteni policija i nadležni gradski organi. Mali Rom je novinaru TVA Plus ispričao da je sa sestrom, kao i svakog dana, sedeo na klupi pred gradskom kućom i svirao, kad je naišao čovek koji mu je pretio, rekavši da će „polupati i njega i harmoniku”. Dečak je otišao kod svoje majke koja se nalazila u blizini i to joj ispričao, a majka mu je poručila da se ne boji i da nastavi da svira. Vratio se na svoje staro mesto i nastavio s\n25.07.2016 u 17:35\nEU poklonila Romima 40 kolica za prevoz otpadnog materijala\nKruševac – U Javnom komunalnom preduzeću „Kruševac” besplatno je podeljeno 40 kolica za prevoz otpadnog materijala pripadnicima romske populacije. Kolica su poklon EU u okviru projekta podrške „inkluzivnom društvu” pod naziivom „Društveno-ekonomska inkluzija Roma i najsiromašnijeg seoskog stanovništva kroz proces reciklaže”. Do kraja godine 15 kolica biće podeljeno i najsiromašnijim stanovnicima sela na području grada Kruševca. Romi koji su dobili poklon EU potpisali su ugovore sa JKP „Kruševac”, čime su obezbedili siguran plasman otpadnog materijala po tržišnim cenama. Romima se tim povodom obratio Nikolas Bizel, šef Sektora operacija EUD i najavio dalju podršku uključivanju romske populacije u društveni i ekonomski život Srbije. – Svi znamo koliko je težak problem nezaposlenosti u\n14.07.2016 u 21:30\nPropusti Unmika u istrazi o nestalima i ubijenima\nNespremnost da se prati bilo koja od preporuka Komisije za ljudska prava, „tvrdoglavost”, propusti u istrazi o nestalim i ubijenim, samo su neke od mnogobrojnih oštrih kvalifikacija koje su na račun mirovne misije UN na Kosovu uputili međunarodni pravni eksperti, zaduženi za praćenje rada Unmika. U završnom izveštaju, koji je ujedno i poslednji ove komisije koja je u proteklih osam godina bila zadužena da savetuje i nadgleda kako Unmik poštuje ljudska prava na Kosovu, kritikuje se način na koji je ova misija reagovala na pritužbe građana.\n13.07.2016 u 12:42\nGodišnje se vrati oko 15.000 „nepoželjnih” Roma iz EU\nU Srbiju se godišnje, voljno ili nevoljno, nakon odbijanja zahteva za azilom, vrati oko 10.000 Roma iz Nemačke i oko 5.000 Roma iz ostalih zemalja EU, što predstavlja jako veliko opterećenje za sistem, a najveći teret podnose opštine u koje se ti povratnici vraćaju, izjavila je danas stalna koordinatorka UNDP u Srbiji Irena Vojačkova Solorano. Ona je, na predstavljanju pilot projekta „Reintegracija Roma povratnika u Srbiji”, rekla da tema readmisije i povratka Roma postaje bitnija, jer su brojke povratnika sve veće. „Ljudi koji se vraćaju posle odbijenih zahteva za azilom u nekoj od EU država, upućeni su da se vrate u zemlju iz koje su došli. To je veoma nesrećna tendencija koja se godinama opaža, a brojke su sve veće i veće, rastu, a procene su da se oko 10.000 ljudi godišnje vraća


Kukanje koje vređa! - Nezavisni sindikat prosvetnih radnika Vojvodine\nKukanje koje vređa!\nGodinu dana nakon višemesečnog štrajka 2014/15. godine, odnosno kada je postalo jasno da država ne želi da provede nijednu obavezu koju je na sebe preuzela Sporazumom o prekidu štrajka, molili sve lidere sindikata da momentalno obustave gotovo sve pregovore i sastančenja sa vlastima. Kakva je korist od razgovora sa osvedočenim lažovima? Ni danas nam to nije jasno.\nMolili smo ih tada, da umesto na kafu kod ministra, svi krenemo u bazu, u ustanove, da razgovaramo sa ljudima. Molili smo ih da tada zajedno, u miru i saradnji, pripremimo sopstvene snage za ono što dolazi. Molili smo ih da učinimo sve da iznutra ojačamo, jer nas očekuje mračna budućnost. Molili smo ih da sednemo i napravimo zajednički plan delovanja, bez obzira na sve razlike među nama. Molili smo ih i previše, ali nije vredelo.\nDanas, godinama kasnije, svi ti sindikalni lideri lamentiraju nad našom sudbinom, kukaju kako su obmanuti, prevareni…Kukaju kako smo 13-a rupa na svirali, a pritom, mi organizaciono tonemo sve niže. Snaga sindikata se svakodnevno topi, baš zbog onoga što su do sada lideri radili. Krajnje je vreme da se ti ljudi sklone i daju šansu onima koji će bolje artikulisati nezadovoljstvo radnika u prosveti, onima koji shvataju da samo zajedno možemo iz ovog živog blata. Ukoliko do toga ne dođe, želeli ili ne, njihova imena biće upisna u istoriju kao imena onih koji su u vremenu najveće radničke muke ugasili sindikate. Ipak, ostaće upisana i naša imena jer ih u ovome nismo sprečili. A ima načina, mnogo načina…


Bahata vožnja po beogradskim ulicama: Trend snimanja na društvenim mrežama koji što pre treba ukinuti\n18:30 >> 21:09\nGrađani se pitaju da li je ovakav tip vozača svesan kakvu opasnost može da izazove na ulicama, kao i da takva vožnja za posledicu može imati smrtonosni ish\nU poslednjih nekoliko meseci nasilnička vožnja uzima maha na beogradskim ulicama i na osnovu video-snimaka koji kruže društvenim mrežama, može se zaključiti da ovakav vid upravljanja vozilima postaje popularan, pogotovo među mlađom populacijom.\nTakav snimak pojavio se sinoć na društvenim mrežama, a na njemu je zabeleženo kako bahati vozač divlja u Glavnoj ulici, u Zemunu, i kako zamalo nije udario pešaka koji je prelazio zebru. Nedugo potom, njega je beogradska policija identifikovala i privela, a automobil oduzela.\nA post shared by 🄱🄴🄾🄶🅁🄰🄳 (@dnevnadozabeograda)\nGrađani se pitaju da li je ovakav tip vozača svesan kakvu opasnost može da izazove na ulicama, kao i da takva vožnja za posledicu može imati smrtonosni ishod.\nIako po zakonu ovi prekršaji spadaju u nasilničku vožnju, stručnjak za bezbednost saobraćaja Milan Vujanić za 24sedam svojevremeno je rekao da je najveći problem saznati indentitet ovih vozača, pa je samim tim i veoma teško, gotovo nemoguće, da budu kažnjeni.\nA post shared by PUNGAS (@pungasshop)\n– Da bi neko bio kažnjen, moraju da postoje najmanje tri elementa. Ko je počinio delo, gde i kada. Na osnovu snimaka teško je utvrditi ko je za volanom, kada i gde se prekršaj dogodio, pa je zato i policiji teško da procesuira bahate vozače – istakao je nedavno Vujanić.\nOn je podvukao da je svaka vožnja, koja je takva da ne uzima u obzir potencijalnu mogućnost da druge ljude povredi, tj. ona vožnja u kojoj se vozač ne obazire na tuđe živote – bezobzirna vožnja.\n! M E N J A J Z A K O N E !\nDanas snimaju i kace na mrezu da se hvale kako voze po trotoarima, prolaze na crveno, voze nenormalnom brzinom!\nSutra ce kaciti kako gaze ljude a mi cemo i dalje govoriti kako nemamo osnova da ih procesuiramo!\n— Vukov ponosni tata (@100leBgd) February 4, 2021\n– Klasičan primer ovakve vožnje je kada onaj ko vozi, vozi na takav način da se vidi da ga uopšte ne interesuju eventualne posledice po druge i da se samo ponaša tako da on završi svoju vožnju. Bezobzirna vožnja je, na primer, uzastopni prolazak kroz nekoliko crvenih svetala, kao i vožnja brzinom koja je duplo veća od ograničenja – zaključio je Vujanić.\nBahata vožnja uzima maha: Zaleću se na pešake, beže od policije, prolaze na crveno (VIDEO)\nStisnuo gas, za biciklistu na putu ne haje: Vozio kamion posred biciklističke staze (VIDEO)\nPrimer nasilničke vožnje u Borči: Preticao automobile, pa prošao kroz crveno (VIDEO)\nBahati vozač umalo nije zgazio ženu nasred pešačkog na Vidikovcu: Stručnjak za saobraćaj otkriva da li će biti kažnjen (VIDEO)\nbahati vozač Bezbednost u saobraćaju Milan Vujanić nasilnička vožnja


Humanitarna poseta Instituta manastirima Beočin i Ravanica\nKao mnogo puta do sada, Institut sa velikim zadovoljstvom nastavlja humanitarne donacije našim manastirima. Tako je i ovog puta ekipa marketinga i za protokol i medije na čelu sa prof. dr Novo Pržuljem, rukovodiocem Odeljenja za strna žita, posetila dva ženska manastira – Beočin u Beočinu i Ravanicu u Vrdniku. U manastiru Beočin nas je srdačno i sa velikim poštovanjem i zahvalnošću dočekala igumanija Ekatarina Radosavljević. Posebno smo naglasili da su svi naši proizvodi kojima pomažemo život i rad manastira genetski nemodifikovani (non-GMO), odnosno da su prirodno proizvedeni. Dalje…\nStrana 38 od 38« Prva«...3435363738


BEOGRAD: U subotu ulicama šetaju zombiji!\nMNOGI NISU PRIMETILI DETALJ NA MRKINOM GROBU: Mrkonjić nije želeo krst 8\t217\nSRBIMA PRESEO I PARIZ I PUTOVANJE! Pun autobus krenuo u Francusku, ubrzo 38\t220\nOsmi srpski festival fantastike\nAndrej Mlakar 18.10.2013. 14:39h 00:00h\nDruga Zombi šetnja u Beogradu počeće u subotu u 17 sati na Trgu Republike, a za maskiranje ljudi biće zadužen veliki tim šminkera\nBEOGRAD - U sklopu Osmog Festivala srpskog filma fantastike, u subotu 19. oktobra biće organizovana beogradska Šetnja zombija, tj Zombie Walk. Ona je u sklopu Festivala prvi put organizovana prošle godine, privukavši veliku pažnju i domaćih i regionalnih i svetskih medija.\nDruga Zombi šetnja u Beogradu počeće u subotu u 17 sati na Trgu Republike, a za maskiranje ljudi biće zadužen veliki tim šminkera, predvođen Miroslavom Lakobrijom, Ninom Vujasin i Aleksandre Mitrović.\nViše od 400 maskiranih i kostimiranih dobrovoljaca marširaće istom trasom kao prošle godine: Trg Republike – Knez Mihailova – Palata Albanija – podzemni prolaz kod hotela Moskva – Bezistan – Trg Nikole Pašića – Dom omladine.\nDok se zombiji na Trgu Republike budu zagrevali za Šetnju, tamo će od 16 sati svirati grupa Goatmare and the Hellspades, a nastup će imati i srednjovekovni vitezovi iz udruženja „Beli orlovi”\nPo završteku Šetnje, u Domu omladine će u 18 sati biti upriličen izbor za Mis i Mister zombija, kao i za Malog mistera i Malu mis zombi sanšajn. Od 19 sati, u velikoj dvorani Doma omladine Beograda biće dodeljene filmske nagrade Festivala srpskog filma fantastike – Koskar i Piramida – a potom će uslediti projekcije nagrađenih filmova. Festival će biti zaključen zombi-rejvom na splavu Svemirska kafana od 23 sata. .\nNe preporučuje se deci\nIako su u prošlogodišnjoj šetnji učestvovali i najmlađi, roditeljima male dece se ne preporučuje da ih izlažu prizorima zombija, kako se ona ne bi plašila. Zombi šetnja je maskenbal, karneval dobre zabave, koji demonstrira veštine majstora za specijalne efekte a organizuje se radi promocije Festivala srpskog filma fantastike.\nŠetnja ove godine ima i humanitarni karakter. U Domu Omladine i na Trgu Republike biće postavljene kutije za dobrovoljne priloge i sav novac koji bude prikupljen tokom Festivala i šetnje biće uplaćen „Prihvatilištu za odrasla i stara lica“ u Kumodraškoj ulici.\nŽelja je da se pomogne licima koji su u stanju hitne socijalne potrebe, bez sredstava za život, bez ličnih dokumenata, i o kojima nema ko da brine, a čiji će se broj povećati u predstojećem zimskom periodu.\nDirektor “Prihvatilišta za odrasla i stara lica” u Kumodraškoj ulici, Prvoslav Nikolić kaže:\n„Sa zadovoljstvom prihvatamo donaciju zombi šetnje jer će nam to u mnogome pomoći u povećanju standarda za zaštitu lica koja se nađu tokom ove zime u stanju hitne socijalne potrebe u gradu.“\nŠetnja je otvorena za sve građane, a maskiranje i šminkanje 400 dobrovoljaca, koji su se prijavili u poslednjih mesec dana, biće objavljeno pred Šetnju, od 11. do 16.30 u Domu omladine Beograda. Zbog velikog interesovanja a nedovoljnih kapaciteta, najmanje 50 prijava je moralo da bude odbijeno.\nSvi šminkeri su 5. i 6. oktobra prošli kroz Radionicu za masku i filmsku šminku na kojoj su kroz video, foto i praktičan rad obučeni kako da izrade masku, pod budnim mentorskom okom Miroslava Lakobrije, Nine Vujasin i Aleksandre Mitrović. U radu Radionice je učestvovalo 40 polaznika iz Beograda, Subotice, Niša i Inđije.\nŠetnje zombija uobičajeno predstavljaju povorke obožavalaca horora i fantastike maskiranih u žive mrtvace - zombije. U srcu tih manifestacija uvek je dobra zabava, ali mogu imati i druge svrhe. Na primer, prošlogodišnji beogradski Zombie Walk je težio da prikaže umeća domaćih majstora za maske i specijalne efekte koji u srpskim filmovima, koprodukcijama ali i stranim ostvarenjima imaju sve zapaženije mesto i postaju oslonac filmske industrije.\nDešava se, međutim, da šetnje zombija poprime socijalni, humanitarni, pa čak i politički karakter – njima se često skreće pažnja na problem gladi, ili na „nevidljive” kategorije stanovništva a ponegde se organizuju kao parodija političkih okupljanja.\nKarnevali ljudi maskiranih u zombije uobičajeno su prateći programi festivala fantastike, ali postoje i kao zasebne manifestacije. Od prvih ovakvih šetnji u Milvokiju (2000) i Sakramentu (2001) u Americi, trend se brzo proširio širom sveta., inspirisan živim mrtvacima u filmovima Džordža A. Romera Noć živih mrtvaca (1968), Zora mrtvaca (1978) i Dan mrtvaca (1985).\nZnamenita Romerova ostvarenja su mnogo više od pukih horor filmova – ona su društveni komentari vremena u kojima su nastali. Romero je u njima ustanovio moderan pojam zombija. Oni više nisu egzotična vudu čudovišta. Oni su čudovišta u liku običnih ljudi koja se hrane – drugim ljudima. Zombiji su postali metafora za neumeće komuniciranja, za slepo, impulsivno ponašanje bez razmišljanja o posledicama i svrsishodnosti svog delanja („ponaša se kao zombi”).\nOsmo izdanje Festivala srpskog filma fantastike (FSFF) održava se u Domu omladine Beograda od 16. do 19. oktobra. U takmičarskim i off programima može da se pogleda pedesetak filmova iz Srbije, Hrvatske, BiH, Crne Gore, Makedonije, SAD, Kanade, Brazila, Rusije, Italije, Španije, Irske i Norveške, a 31 ostvarenje iz Srbije i zemalja bivše Jugoslavije nadmeće se za festivalske nagrade Koskar i Piramida.\nU domaćoj takmičarskoj selekciji, za glavnu nagradu Koskar nadmeće se 20 filmova, i to u kategorijama: najbolji film, najbolja filmska priča, najbolji vizuelni efekti, specijalno dostignuće i najbolji film po oceni publike. Za Koskara za najbolji film sa područja bivše Jugoslavije, bez Srbije, nadmeće se sedam filmova. O dobitnicima Koskara odlučuje žiri u sastavu: Dejan Nikolaj Kraljačić, scenarista i režiser (Kanada-Srbija), Milan Todorović, producent i režiser (Srbija) i Aleksa Gajić, strip-crtač i animator (Srbija). Za nagradu Piramida, na osnovu festivalskog konkursa za tzv „found footage filmove”, nadmeću se četiri filma.\nSve odluke će biti saopštene na završnoj ceremoniji u Domu omladine Beograda, u subotu 19. oktobra u 19 sati.\nFestival srpskog filma fantastike organizuje udruženje Mladi kadrovi u partnerstvu sa Domom omladine Beograda, a pod generalnim pokroviteljstvom Ministarstva kulture i informisanja Srbije.\nFestival srpskog filma fantastike (FSFF) osnovan je 2006. godine, i prva je manifestacija koja se isključivo zanima za fantastičko filmsko stvaraštvo u Srbiji, zemlji koja je svetu podarila reč vampir. Od samog početka delovanja, FSFF nastoji da predstavi, promoviše i ukaže na postojanje potpuno paralelne srpske kinematografije, nastale u gotovo bezbudžetnim okolnostima – korišćenjem najsavremenijih tehnologija.\nZa osam godina postojanja, FSFF je pokrenuo scenu koja godišnje proizvede i do 40 kratkometražnih i srednjemetražnih ostvarenja. Festival usmerava mlade tvorce tih filmova ka ozbiljnijim produkcijama i međusobnoj saradnji, a njihova ostvarenja prikazuje, na svojoj stalnoj turneji, po Srbiji i zemljama bivše Jugoslavije. Osnivači festivala su majstor za specijalne efekte Miroslav Lakobrija i novinar i pisac.\nUŽIVO, VIDEO! OVO NIJE OBIČNO POLUFINALE: SRBIJA - HRVATSKA 6:4, 3:6, 0:4! Teško, Lajović ima dva brejka minusa u trećem setu 28\t25\nMNOGI NISU PRIMETILI DETALJ NA MRKINOM GROBU: Mrkonjić nije želeo krst već piramidu, a evo šta su mu stavili na nju! FOTO, VIDEO 8\t217


ZVEZDAN NAPADA ZVEZDU! Bačka sa novim trenerom stiže na "Marakanu"! - Informer\nŽurnal | 12.08.2017. | 10:01\nZVEZDAN NAPADA ZVEZDU! Bačka sa novim trenerom stiže na "Marakanu"!\nFudbaleri Bačke dobili su novog trenera pošto je odlukom Uprave kluba na mesto šefa stručnog štaba imenovan Zvezdan Milošević\nEkipa iz Bačke Palanke je u četvrtak ostala bez trenera pošto je Dragan Ivanović posle poraza od Napretka (4:1) podneo ostavku.\nRukovodstvo kluba ekspresno je reagovalo i prihvatilo predlog sportskog direktora Mileta Tešića, da se na mesto šefa struke postavi Zvezdan Milošević, prenosi Sportski žurnal.\nNovi trener Bačke imaće najteži mogući zadatak, jer će debitovati protiv Crvene zvezde na "Marakani".\nMilošević je od aprila ove godine bez posla, kada je otišao iz estonskog superligaša Utenisa, a tokom trenerske karijere je predvodio Vasbi, Asirsk, Landskronu, Bodens, Bragu, Sirijansk, Grbalj...\nFudbal Trener FK Bačka Zvezdan Milošević\n(VIDEO) ZVEZDIN PRVI GOL JE NEREGULARAN! Golman Bačke tvrdi da je bio fauliran\n(VIDEO/FOTO) "VALJAK" PORAVNAO BAČKU! Šampion upisao novu trojku, Saša Ilić igrao kao mladić\nSUPERLIGA: "Lale" osvojile Ivanjicu, Čuka zaribala\nMILOJEVIĆU SVI JEDNAKI: Nema standardnih igrača i onih koji to nisu!\nDA LI JE IKO OČEKIVAO DRUGAČIJE? Bačka ostaje u Superligi\nZAOŠTRAVA SE U SUPERLIGI! Radnik udario na Bačku: Suđeno je i u vašu korist!