"Ne smijemo dozvoliti da naša vjera, njegovana osam vjekova, bude ponižena, a mi diskriminisani, kao ljudi drugog reda", riječi su Joanikija\n11176 pregleda\t76 komentar(a)\nSa Svetosavske akademije, Foto: Svetlana Mandić\n29.01.2020. 22:41h Ažurirano: 29.01.2020. 22:31h\nU Nikšićkom pozorištu održana je Svetosavska akademija, a pozdravno slovo episkopa budmiljansko-nikšićkog, vladike Joanikija, pročitao je protojerej-stavrofor Dragan Krušić.\n"Posebno nas žalosti što smo nekad tog protivnika imali u zavojevačima i ljudima stranim nama, dok se danas okolnosti suštinski razlikuju. Protivnik crkve Božije je naša odnarođena vlast, ali se uzdamo da će pravda pobijediti i da će zakon koji će regulisati odnos sa crkvama i vjerskim zajednicama biti donesen na sveopšte zadovoljstvo i uz opštu saglasnost svih na koje se odnosi. Ne smijemo dozvoliti da naša vjera, njegovana osam vjekova, bude ponižena, a mi diskriminisani, kao ljudi drugog reda", riječi su Joanikija.\nKako je poručio, ne traže ništa više nego što su druge vjerske zajednice dobile, i ništa manje od onoga što im pripada.\n"Svetinje imaju svoj život, naš je zadatak da ih čuvamo i branimo. Bez odstupanja, znajući da je molitva najjače oružje koje ima crkva Božija. Ime Svetog Save i svestrani značaj njegovog žitija i dіela-moralni su putokaz koji treba da slijedi naš narod. To još više važi u sadašnjem vremenu, kada su mnoga kolebanja, kada su poljuljani osnovni sistemi vrijednosti", poručio je episkop budmiljansko-nikšićki.\nSvetosavskom besjedom okupljenima se obratio Draga Mastilović, dekan Filozofskog fakulteta u Istočnom Sarajevu, koji je istakao da je danas teško naći sličan primjer u čitavom svijetu da na manjem prostoru ima više krstonosaca i Hristovih vojnika, kao što je to danas slučaj u Crnoj Gori.\n"Siguran sam da ne postoji slična zemlja gdje jedan narod sa više vjere, molitve i dostojanstva, brani svoje svetinje i svetitelje, svoju istoriju i svoje korijene. Zbog toga što vjeru, ljubav, slobodu i nadu tako ljubomorno čuvate i branite, zbog toga ste svetionik slobodarstva i zbog toga je čast biti sa vama i među vama", kazao je Mastilović.\nGovoreći o Svetom Savi kazao je da je on "kroz osam vjekova tegobne, tragične, stradalničke, ali i slavne istorije pokazivao kojim putem trebamo ići i kako trebamo živjeti".\n"Taj isti svetosavski oganj i danas u Crnoj Gori grije one koji u molitvenim litijama usplamtjelih srca u ove hladne dane brane svoje svetinje, svetosavski, noseći jedino oružje koje imaju - vjeru kao oklop, krst kao štit, a kao mač riječ Božiju", istakao je Mastilović.\nPriređen je i bogat kulturno-umjetnički program u kom su učestvovali crkveni horovi Sveti Novomučenik Stanko i Prepodobna mati Angelina iz Nikšića, guslar Vaso Đondović, etno pojac Danica Crnogorčević sa pratnjom, KUD '"Piva"' i pjesnik Ranko Mićanović, dok je u foajeu pozorišta predstavljena postavka izložbe "Crna Gora: narod/jezik/Crkva kroz istorijska dokumenta", autora Jovana B. Markuša, čiji dizajn potpisuje Mirko Toljić.\nDragan KrušićDraga Mastilovićepiskop budimljansko-nikšićki JoanikijeSveti SavaSvetosavska akademijaPozorište NikšićNikšić\n17.05. 06:45 h\t71513\n17.05. 14:26 h\t38584\n17.05. 12:21 h\t30915\n17.05. 15:59 h\t29378


PLIN PROMET ZENICA: Plinovi vrhunske kvalitete, ugradnja plinskog sistema, atest autogas sistema! - Portal 072info\nPreduzeće PLIN-PROMET d.o.o. Zenica osnovano je početkom 1989. godine kao preduzeće za maloprodaju plina (propan – butan) sa samo dvoje zaposlenih. Preduzeće se danas bavi maloprodajom i veleprodajom plina (propan-butan) i svim industrijskim plinovima, te broji ukupno devet zaposlenih, od toga dvoje na dostavi plina u ZDK, dvoje u prodavnici plinske opreme, dvoje u radionici za ugradnju autoplina, dvoje na LPG pumpi, te jedan kao serviser plinske opreme.\nVeć dobre 23 godine uspješno posluju upravo zahvaljujući dobroj usluzi, kvalitetom, ali i profesionalnim i ljubaznim odnosom sa kupcima. Od početka svog rada pa sve do danas, nabavljaju isključivo kvalitetan plin i opremu od Italijanskih renomiranih proizvođača kao npr. KEMPER, ITALGAS, BOLDRIN, LOVATO…\nProdavnica plinske opreme koja je jedina na području Zeničko-dobojskog kantona broji preko 300 artikala od kamp programa, dijelova za domaćinstvo, ugostiteljske opreme, boca za plin zapremine od 1 – 35 kg kao i boca za tehničke plinove.\nServisiramo sve vrste plinskih uređaja već dugi niz godina kvalitetno i efikasno sa garancijom naše firme. Dokaz našeg kvaliteta je veliki broj restorana, hotela, te drugih ugostiteljskih objekata.\nAutogas ugrađujemo već deset godina, te imamo zaposlena dva servisera koja posjeduju sve neophodne certifikate za ugradnju autoplina. Naša usluga obuhvata i sve servise potrebne za vozila na kojima je ugrađen plin. Oprema koju ugrađujemo u vozila je Italijanskog, Poljskog i Turskog porijekla i vrhunskog kvaliteta (ATIKER, AC, LOVATO, PRIME, OSKAR).\nNa ugradnju auto plina dajemo 5 godina garanciju.\n– Ugradnja autoplina\n– Servis autoplina\n– Prodaja autoplinske opreme\n– Demontaža starih autogas sistema\n– Nadogradnja plinske opreme\nPlinove vrhunske kvalitete i besplatnu dostavu u Vitezu i Zenici nudi Plin promet, ali to nije sve budući da ugrađuju i plinski sistem u Vaše vozilo, te vrše atest autogas sistema.\n[Galleries 437 not found]


Dragan Bogdanić: Infektolozi spremni za "ne daj bože" - Akta.ba\nBogdanić kaže da su oštećenja vidljiva na više zdravstvenih ustanova, te uvjerava da, uprkos tome, novonastala situacija projekte, koje je ranije najavljivao, neće zaustaviti niti vratiti korak unazad.\n24.05.2014. 10:53 / Izvor: Nezavisne novine\nPoplave su zadale jako veliki udarac zdravstvenom sistemu Republike Srpske, istakao je Dragan Bogdanić, ministar zdravlja i socijalne zaštite RS.\nNavodi da su oštećenja vidljiva na više zdravstvenih ustanova, te uvjerava da, uprkos tome, novonastala situacija projekte, koje je ranije najavljivao, neće zaustaviti niti vratiti korak unazad.\n"Očekujem da ćemo ovo veoma brzo prevazići", rekao je Bogdanić u intervjuu za "Nezavisne".\nU kakvom su stanju zdravstvene ustanove u poplavljenim područjima RS?\n- Oštećenja imamo u Domu zdravlja u Doboju, gdje su prvi suteren i prvi sprat poplavljeni. Oni nisu uspjeli ništa da evakuišu. Čak je ostalo oko 30 radnika na spratu, koje smo kasnije evakuisali čamcima. U Domu zdravlja poplavljene su pojedine ambulante porodične medicine. Mislim da ima oštećenja i u ambulantama u Bijeljini, kao i u domovima zdravlja u istočnom dijelu RS. Dva dijalizna centra su stradala: ovaj u Doboju u potpunosti, a u Šamcu mislim da su sklonjeni aparati, ali je prostor uništen. Ovo će biti jako veliki udarac za zdravstveni sistem RS.\nPlašite li se da će to projekte, koje ste najavili u prethodnom intervjuu za "Nezavisne", zaustaviti ili vratiti korak unazad?\n-Pa, mislim da neće. Vi znate da su dijalizni centri model privatno-javnog partnerstva. Vjerujem da su oni to dobro osigurali. Što se tiče ambulanti i ova dva doma zdravlja, očekujem da ćemo imati pomoć i međunarodnih organizacija. Mi smo se već obratili Svjetskoj banci za sredstva koja smo bili namijenili za rekonstrukciju porodičnih ambulanti koje nisu bile završene, i domove zdravlja, a jedan od njih je i u Doboju. Sada ih po skraćenoj proceduri okrećemo u rekonstrukciju oštećenih. Za to smo dobili saglasnost, tako da očekujem da ćemo ovo veoma brzo prevazići.\nŠta je s lijekovima? Da li ih redovno dostavljaju zdravstvenim ustanovama i ima li ih dovoljno u apotekama?\n-Što se tiče lijekova, mi ovdje imamo na djelu izraženu solidarnost svih. Javile su se farmaceutske kuće, proizvođači sanitetskog materijala, dezinfekcionih sredstava... Mi cijelo vrijeme imamo kontinuirano snabdijevanje. Mislim da sad već imamo i značajne količine lijekova na zalihi. Formirali smo centralni magacin u Kliničkom centru Banjaluka, iz kojeg ih distribuiramo po potrebi, po prioritetima. Angažovali smo i dovoljan broj timova za dezinfekciju i asanaciju terena. Problem nam predstavlja nedostatak prskalica. Ovom prilikom pozivam i vaše čitaoce da svako ko ima na raspolaganju u prvom redu motorne prskalice da ih dostavi regionalnim centrima Instituta za javno zdravstvo RS, ili epidemiološkim službama domova zdravlja, tako da bismo mogli uključiti i volontere u akciju dezinfekcije i deratizacije, odnosno asanacije terena.\nJeste li zadovoljni načinom na koji su djelovale u novonastaloj situaciji Vaše kolege, zdravstveni radnici?\n-Jesam. Ja sam pri ulasku u helikopter za Doboj sa direktorom Kliničkog centra za dva minuta dogovorio da isprazne kapacitete i da se pripreme za prijem. To je stvarno urađeno u rekordno brzom roku. Mi smo u veoma kratkom vremenu evakuisali mislim više od 200 dijaliznih pacijenata. Bilo je životno ugroženih, ali smo uspjeli da ih evakuišemo i svi su nastavili sa dijalizom. U tome su nam pomogli i svi dijalizni centri u RS, ali takođe zahvalnost dugujemo i kolegama iz tešanjske bolnice, zatim bolnica u Gračanici, Gradačcu, Tuzli... Zahvalnost dugujemo i Helikopterskom servisu RS, pripadnicima Oružanih snaga BiH, Specijalnoj jedinici MUP-a RS koja je prva ušla čamcima, a zatim je vojska ušla čamcima. Kasnije su se pridružili rafting klubovi, kajakaški klubovi, pojedinci koji su imali čamce, tako da je iskazana velika solidarnost i nesebično zalaganje ljudi koji su čak ugrožavali svoje živote da spasu druge. Moram da kažem da ne samo da sam zadovoljan, već sam čak ponosan na zdravstvene radnike koji su bez obzira na sve teškoće odgovorili adekvatno, dobro i požrtvovano na zadatak koji se pojavio iznenada i bio jako komplikovan.\nDva dijalizna centra su stradala: ovaj u Doboju u potpunosti, a prostor u Šamcu je uništen\nA koliko je pred njima komplikovan zadatak koji tek slijedi s obzirom na to da se priča i o eventualnim zarazama?\n- Moram da kažem da smo i tu, na sreću, uspjeli da se dobro organizujemo. Institut za javno zdravstvo, regionalni zavod u Doboju, na sreću, nije bio ugrožen, tako da sam dobio informaciju da su stotine kuća istretirane u Doboju. Znači, mi stižemo da dezinfikujemo sve što je očišćeno i oprano. Dakle, prvo moraju prostorije da budu očišćene od kabastog otpada, a potom oprane ako može toplom vodom, a ako ne onda hladnom, i to sredstvima poput deterdženata. Onda mi ulazimo i završavamo posao.\nDobro, ali ako preventivne aktivnosti ne urode plodom, možemo li se izboriti sa potencijalnim većim zarazama?\n- Ja ih ne očekujem, mislim da ćemo s tim da se izborimo. Imamo najveći problem na području Šamca i Modriče, sela gdje ima dosta uginulih životinja. Veterinarski zavod i Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede RS su angažovani, imali smo sreću da su već iz Srbije i Hrvatske prešli, ili treba da pređu kamioni koji će uginule životinje da voze, tako da ćemo i time na neki način smanjiti potencijalne izvore zaraze. Uz nadljudske napore i sreću, ne očekujem da ćemo imati problem s epidemijama. Ali, u Infektivnom odjeljenju u Doboju i u Kliničkom centru mi smo pripremili infektologe za "ne daj bože" ako pođe po zlu da mogu da intervenišu.\nImamo uginule životinje, te dosta otpada po gradovima, kao i fekalije. Šta se od građana očekuje u takvim okolnostima?\n- Građane molim da koriste rukavice, čizme, zaštitne uniforme, maske i da nakon toga peru ruke sapunom, dezinfikuju alkoholom i sredstvima koja za to služe. Dakle, treba da se zaštite dovoljno i da za početak piju samo flaširanu vodu, što se odnosi na Doboj, Šamac i Modriču. Treba i da pomognu volonterima, da ih usmjeravaju, da vode računa da ne idu tamo gdje policija nije pregledala teren jer ima i dosta minsko-eksplozivnih sredstava koje je rijeka pokupila sa prethodno miniranih polja. Potreban je oprez, ali i da građani sarađuju sa nadležnim institucijama.\nBili ste na poplavljenim područjima. Možete li nam ispričati kakve su utiske na Vas ostavile scene koje ste tamo vidjeli?\n-Pa, evo, ja sam od samog početka ovih dešavanja bio na terenu. Poplava u Doboju me, takoreći, odsjekla, tako da sam prvu noć proveo u dobojskoj bolnici. Ti počeci su bili možda i najteži, kad je bilo teško uspostaviti komunikaciju, kada više nismo imali informacije šta se dešava sa koleginicom iz Dijaliznog centra u Doboju koju smo kasnije evakuisali helikopterom. Međutim, na sreću, Ministarstvo unutrašnjih poslova RS se prvo i jako dobro snašlo. Ministar Radislav Jovičić je, u stvari, prvi došao u Doboj, a ja za njim i on je rukovodio cjelokupnom organizacijom i evakuacijom. Mislim da je srećna okolnost to što je policija ranije dobila opremu, nove automobile, koji su se sada pokazali kao vrlo praktični. Sreća u nesreći, kada je bar Doboj u pitanju, jeste što je bolnica ostala i sa napajanjem strujom i sa kolegama, koje su, nažalost, ostavile svoje porodice u poplavljenim stanovima, tako da smo se relativno dobro snašli u novonastaloj situaciji. Kasnije sam išao i do Modriče, Šamca, Bijeljine...\nPamtite li ovakvu situaciju?\n- Ne! Kažu da je 1965. godine, a ja sam tada rođen, bilo nešto slično u Doboju, ali, čujem, mnogo manjih razmjera. Kažu i oni s kojima sam razgovarao da se ovako nešto nikad dosad nije desilo i očigledno je ovo nastalo jako brzo. Možda je bilo nemoguće da se zaštiti.\nGrađani su pokazali visok stepen solidarnosti s ljudima iz poplavljenih područja. Mogu li to učiniti i doniranjem lijekova?\n-Veoma je bitno da se pridržavaju propisane procedure kada doniraju lijekove. Lijekovi moraju biti originalni, s rokom trajanja od najmanje šest mjeseci, i da to sve ide preko Ministarstva, odnosno našeg centralnog magacina u Kliničkom centru Banjaluka, a onda ćemo mi to po prioritetima da distribuiramo svaki dan.\n#zaštita od zaraze\nBanjaluka: Počinje gradnja onkologije za 55,8 miliona maraka\nU Banjaluci uspostavljena teranostička laboratorija


Članovi Saveta za kulturu na današnjoj sednici većinom glasova prihvatili su izveštaje o radu i poslovanju gradskih ustanova za kulturu za 2018. godinu i to za Pozorište mladih, Ustanovu za kulturu i obrazovanje Kulturni centar “Mladost” iz Futoga, Kulturni centar “Rumenka”, Sterijino pozorje, Ustanovu za kulturu i obrazovanje Kulturni centar “Kisač”, Muzej Grada Novog Sada, Ustanovu za izradu tapiserija “Atelje 61”, Zavod za zaštitu spomenika kulture Grada Novog Sada, Kulturni centar Novog Sada, Novosadsko pozorište – Újvidéki Színház, Istorijski arhiv Grada Novog Sada i Gradsku biblioteku u Novom Sadu i uputili ih Skupštini Grada Novog Sada na razmatranje.\nSavet je prihvatio i predoge rešenja o davanju saglasnosti na odluke o izmenama Programa rada gradskih ustanova kulture za ovu godinu i to Gradske biblioteke, Sterijinog pozorja, Pozorišta mladih, Istorijskog arhiva Grada Novog Sada, Kulturnog centra Novog Sada, Muzeja Grada Novog Sada, Zavoda za zaštitu spomenika kulture Grada Novog Sada, Novosadskog pozorišta – Újvidéki Szinház, Ustanove za izradu tapiserija “Atelje 61”, Ustanove za kulturu i obrazovanje Kulturni centar “Mladost” iz Futoga, Ustanove za kulturu i obrazovanje Kulturni centar “Kisač”, Kulturnog centra “Rumenka” i Novosadskog dečijeg kulturnog centra.\nNa današnjoj sednici prihvaćeni su Izveštaj o radu Fondacije “Novi Sad 2021 – Evropska prestonica kulture” za 2018. godinu, Izveštaj o radu Fonda za unapređenje vokalne umetnosti mladih “Melanije Bugarinović i ćerke Mirjane Kalinović-Kalin” u Novom Sadu za 2018. godinu, kao i Predlog odluke o manifestaciji “EXIT” kao manifestaciji od izuzetnog značaja za Grad Novi Sad.


Još jedan krug - Sremske Novine\n7. 12. 2021., 22:32\n6. maj 2011. godine\nPostoje nekoliko razvojnih faza u životu čoveka, a najluđe su pubertet i kriza srednjih godina. Ringišpil u tinejdžerskoj glavi je nešto što roditelji moraju da prežive, ali pubertet u četrdesetim ili pedesetim vrlo teško pada osobi koja živi s „obolelim“.\nKod žena se ova faza najčešće prepoznaje po promeni dužine i oblika suknje, štikle, frizure, i potrošenom novcu na podmlađivanje, mada ne u obaveznoj nameri zavođenja. Nekad to rade zato da životni parter ne bi našao mlađu i lepšu, ali se takođe u izbegavanju da priznaju da stare, neretko upliću u vezu sa mlađim muškarcem. Kod muškarca kriza srednjih godina izgleda tako što odjednom počne da vodi računa o izgledu i mirisu svog tela i glave, veša i obuće, o garderobi, koja ne priliči tim godinama, kao što mu vrlo često ne priliče ni godine novoizabrane partnerke. Oni koji su u poziciji da kupe automobil, on će po pravilu biti upadljive boje ili dizajna, imućniji idu na botoks i druge skupe tretmane, ali je izgovor za česte i duge izlaske iz kuće uglavnom isti:“Idem malo sa ekipom“…“Ostaću duže na poslu“…“Zovu me na utakmicu“…i slično.\nBudući da je to period života kad čovek počinje da se preispituje, i da biva svestan da vreme nepobitno izmiče, javlja se potreba za ponovnim, možda i poslednjim samopotvrđivanjem, i tako žrtva srednjih godina svesno ili nesvesno ulazi u flert. Flert, kao i onaj u pubertetu, lako prerasta u zaljubljivanje, s tim što, umesto nekad roditelja kontrolora i uhoda, sad su tu životni saputnici. U današnje vreme je rizik upustiti se u aferu, zato što je nemoguće nositi mobilni telefon svaki put u toalet ili ispod jastuka, pa istinu bračni drug može lako i brzo da sazna (osim ako je totalni detektivski antitalenat). Neposredno po otkrivanju bolne istine dolazi do dramatičnih scena iz kojih se posle buke i vređanja, obaveznog gađanja, plakanja (vrlo je teško tiho odreagovati na saznanje da vam se muž do ušiju zaljubio), izlazi češće praštanjem izdanog nego razlazom. Delom zbog ekonomske krize, a delom zbog straha od okretanja novog lista u životu.\nAnalize o krizi srednjih godina govore da najveći broj prevara nastaje upravo u tom dobu, posebno kad je jači pol u pitanju ( shvataju da se opraštaju od mladosti i da im polna moć opada. Kako bi povratili samopouzdanje i muškost, oni traže potvrdu u znatno mlađoj ženi. Donekle i logično. Retko da će se muškarac od pedeset godina potvrđivati sa znatno starijom damom).\nStabilne i zadovoljne ličnosti će pregurati ovaj period uglavnom bez većih ludosti, a nestabilnima se preporučuje okretanje zdravom načinu života, prijateljima, hobiju, ili humanitarnom radu. Sve ono čime niko neće biti povređen a neobuzdana energija kanalisana u pozitivnom smeru.\nAli, teško je pametan biti, kad Amor odapne strelu. Kad vrteška strasti krene, teško se zaustavlja. A žeton za ovakvu vožnju uglavnom ima previsoku cenu.\nSela urediti domaćine ube...\nUgasite blic, molim vas!\nPazi taksi !


Studija: Bakterije će snabdijevati astronaute kiseonikom\nFoto: Unsplash/Edgar Moran | Studija: Bakterije će snabdijevati astronaute kiseonikom\nSrna 21.03.2022 17:08\nAstronauti na Marsu imaće kiseonik, vodu, hranu i drugi potrošni materijal tako što će sve to nabavljati na samoj Crvenoj planeti, i to putem bakterija, navedeno je u naučnoj studiji objavljenoj u časopisu "Frontijers in mikrobajolodži".\nU tekstu je navedeno da se anabaena (cijanobakterija) može uzgajati putem lokalnih gasova, vode i drugih hranjivih materija i sve to pod niskim pritiskom.\nTo znatno olakšava razvoj bioloških sistema potrebnih za održavanje života na Marsu.\nCijanobakterije mogu koristiti gasove dostupne u atmosferi Marsa, pri niskom ukupnom pritisku, kao izvor ugljenika i azota.\nU tim uslovima cijanobakterije zadržavaju sposobnost rasta u vodi koja sadrži samo prašinu poput one na Marsu i koja se i dalje može koristiti za ishranu drugih mikroorganizama.\nTo bi moglo pomoći da dugoročne misije na Mars postanu održive, ističe glavni autor studije Kiprijen Verse, astrobiolog koji vodi Laboratoriju za primijenjenu svemirsku mikrobiologiju na Univerzitetu u Bremenu.\nCijanobakterije su dugo bile "ciljane" kao kandidati za biološku podršku životu u svemirskim misijama budući da sve vrste ovih bakterija proizvode kiseonik fotosintezom, dok neke mogu fiksirati atmosferski azot u hranjive materije.\nOzbiljan problem je što ne mogu opstati u atmosferi Marsa, gdje je ukupni pritisak manji od jedan odsto Zemljinog, odnosno prenizak za prisutnost tekuće vode, dok je parcijalni pritisak azota prenizak za metabolizam cijanobakterija.\nKako bi pronašli prikladne atmosferske uslove, naučnici su razvili bioreaktor pod nazivom "Atmos" u kojem se cijanobakterije mogu uzgajati u vještačkoj atmosferi pri niskom pritisku.\nOsim azota i ugljen-dioksida, te gasova iz atmosfere Marsa i vode, koja se može dobiti iz leda, hranjive materije bi trebale da dolaze i iz regolita, prašine koja prekriva planete i mjesece slične Zemlji.\nPokazalo se da je marsovski regolit bogat hranjivim materijama kao što su fosfor, sumpor i kalcijum.\n"Atmos" ima devet jednolitarskih posuda od stakla i čelika, od kojih je svaka sterilna, grijana, kontrolisana pritiskom i digitalno nadzirana, dok se kulture u njima neprestano miješaju.\nAutori su izabrali soj cijanobakterija koje fiksiraju azot pod nazivom "Anabaena sp. PCC 7938", jer su preliminarni testovi pokazali da bi bio posebno dobar u korištenju marsovskih resursa i pomaganju u rastu drugih organizama.\nPokazalo se da su blisko srodne vrste jestive, prikladne za genetski inženjering i sposobne da formiraju specijalizirane "uspavane ćelije" kako bi preživjele teške uslove.\nPrema nama se okrenula masivna sunčeva pjega, evo što to znači\nNASA želi svoju mjesečevu prašinu i bubašvabe nazad\nKinezi najavlili da će donijeti uzorke sa Marsa prije Amerikanaca i Evropljana\nKina lansirala novi testni satelit\nNASA: Voyager svemirske sonde se polako gase\nNasin rover spazio neočekivani predmet na Marsu\nKineski teleskop možda spazio znake vanzemaljaca, izvještaj brzo obrisan\nU kamenju nedavno stiglom sa Mjeseca nađena voda\nSpaceX i dalje odlaže lansiranje Starship-a\nCrna rupa svijetli sedam hiljada puta jače od naše galaksije


Nova vrsta stakla napravljena od metaloorganskih jedinjenja - Gradjevinarstvo.rs\n13.03.2018. | Michael Irving | New Atlas\nStaklo sa kojim smo najviše upoznati i najviše dolazimo u dodir je napravljeno od silicijum dioksida, uz korišćenje materijala kao što su bor, polimeri i metali. Sada je međunarodni tim naučnika razvio potpuno novu klasu stakla, napravljenu od metaloorganskih jedinjenja. Ovi novi materijali formiraju staklo lakše od drugih vrsta i mnogo su savitljiviji.\nNovo metaloorgansko staklo je napravljeno od cinka i dva organska jedinjenja (imidazolat i benzimidazolat). Materijal ima istu strukturu atoma kao silikatno staklo, i formira oblik piramide sa atomom cinka u centru i četiri molekula organskih jedinjenja koja ga okružuju. Istraživači su svoj pronalazak nazvali ZIF-62.\nSlika 1. ZIF-62 (foto: Wavebreakmedia/Depositphotos)\nJedna od karakteristika stakla je njegova glatka, nekristalna struktura, što je rezultat veoma pažljivog balansiranja u toku proizvodnje. Nezavisno od korišćenja izvornog materijala potrebno ga je zagrejati do tečnog stanja, nakon čega se vrlo brzo ohladi, tako da kristali nemaju vremena da se formiraju. Sposobnost formiranja stakla materijala je određena njegovom osobinom nekristalizacije.\nTradicionalno, poznato je da silikatno staklo ima najbolju sposobnost formiranja stakla, ali sudeći prema timu, ZIF-62 ga je pobedio. Zapravo, ono je prevazišlo 50 postojećih vrsta stakla i daleko je bolje od stakla zasnovanog na silikatnom staklu. Poboljšavajući recept, istraživači su otkrili da se dodavanjem benzimidazolata stvara bolja sposobnost formiranja stakla.\nIpak, još uvek postoje teškoće koje se moraju prevazići. Proces proizvodnje silikatnog stakla koristi se hiljadama godina, pa se ZIF-62 teško može takmičiti sa njim u ovoj ranoj fazi. Da bi se napravilo novo metaloorgansko staklo, organska jedinjenja prvo treba sintetizovati, a zatim pomešati sa cink nitratom i rastvaračem. Nakon toga se sve treba zagrejati na oko 427°C dovoljno dugo da se potpuno istopi, ali ukoliko dostigne 527°C počeće da isparava.\nSlika 1. Struktura atoma ZIF-62 (foto: Ang Qiao/Penn State)\nPronalaženje načina da se poveća proizvodnja je ključni pravac budućeg rada, kao i dobijanje više informacija o samom staklu. Do sada su istraživači eksperimentisali sa optičkim i mehaničkim svojstvima ZIF-62, ali ima još mnogo toga da se uči, kažu iz tima.\n„Ova klasa stakla je toliko nova, da dok smo utvrdili sposobnost formiranja stakla i nekoliko drugih svojstava, nismo u potpunosti definisali sve njegove materijalne osobine", kaže John C. Mauro, koautor studije koja opisuje novi materijal.\nDodatna studija će ispitati i druge recepte metaloorganskog stakla, uključujući potencijalno staklo na bazi kobalta.\nIstraživanje je objavljeno u časopisu „Science Advances“.


Storage (memorija, HDD, SSD, CD, DVD, USB flash) USB flash drive 128 GB ne prihvata više podataka od polovine memorije jazbar 15 Sep 2016 06:20\nFizika Elektromagnetika, potrebna pomoc. KecmaNedjo 15 Sep 2016 11:59\nIgre da li moze da se igra fallout 4 na ovoj konfiguraciji nightwish 15 Sep 2016 12:07\n3D modelovanje, CAD i animacija Pitanje za animaciju greskac 15 Sep 2016 12:40\nOpšta diskusija i bezbednost saobraćaja Ne stizu mi kazne kuci? qds 15 Sep 2016 14:56\nAutomobilizam nissan qashqai 2013 1.5 dci- čudan zvuk Džordž Pertet 15 Sep 2016 18:03\nFacebook i ostale društvene mreže Facebook - problem sa video zapisom gordanafranka 15 Sep 2016 18:31\nWeb dizajn / HTML prelom teksta u select elementu gogi100 15 Sep 2016 20:58\nLinux drajveri i hardver Linux Mint 18 ne detektuje Bluetooth miša i tastature.\nStrane: 2 jazbar 15 Sep 2016 21:37\nUkupno su 521 korisnika na forumu :: 31 registrovanih, 4 sakrivenih i 486 gosta :: [ Administrator ] [ Supermoderator ] [ Moderator ] :: Detaljnije\nRegistrovanih korisnika: _Rade, A.R.Chafee.Jr., aboris, AF-1, aramis s, Atomski čoban, babaroga, Belac91, caesar, Cirkon, crnitrn, djordje92sm, Duh sa sekirom, Georgius, jednoruki krstivoje, krkalon, ljuba, manda87, mercedesamg, Milan A. Nikolic, mnn2, nuke92, Rakenica, Reddot, sabros, sizif, VJ, Vlada1389, voja64, wizzardone, xJeremijAx


Košarkaši Vojvodine poraženi sa gotovo 50 koševa razlike na startu KLS | Novosadski informativni portal 021\nKošarkaši Vojvodine poraženi sa gotovo 50 koševa razlike na startu KLS\n12:03 > 18:49\nKošarkaši Vojvodine ubedljivo su poraženi od Dunava rezultatom 117:68 na startu Košarkaške lige Srbije.\nBilo je upitno da li će uopšte Voša igrati ovu sezonu u Košarkaškoj ligi Srbiji, ali je od saveza dobila zeleno svetlo. Mnogo igrača je napustilo u klub u toku prošle sezone i u prelaznom periodu, a među njima su Grubor, Biroslavljev, Stojanović, Matović, Šućur. Možda i najvažnije, tim je napustio vezivno tkivo ekipe, trener koji je uveo Vojvodinu u KLS i koji je sa njom uspevao da igra Superligu i došao na korak do poziva u ABA 2 ligu - Filip Socek.\nKako se već pisalo na ovu temu, klub se ponovo nalazi na ivici gašenja, sredstava nema, a problem je nastao sa jednim od poverilaca. Zbog svega toga, ove sezone Voša igra sa sastavom čiji dobar deo čine juniori.\nPrvi ligaški meč koji je vodio trener Marko Skoko, za igrače Vojvodine bio je prilično bolan. Ekipa Dunava je na domaćem terenu potpuno nadigrala Vojvodinu.\nVeć posle prve četvrtine, koju je Dunav dobio sa 33:20, domaćini su imali osetnu prednost, koju su uvećali do odlaska na poluvreme kada je rezultat bio 56:39. Utakmica je bila potpuno rešena u trećoj četvrtini u kojoj su košarkaši Dunava postigli 35 koševa, dok su crveno-beli došli do brojke od 20 poena. Poslednja četvrtina, u kojoj je Dunav slavio sa 26:9, samo je zakucala loš rezultat Novosađana na 117:68.\nDunav je bio u gotovo svemu dominantniji od Voše. Vojvodina je ubacila svega trećinu bacanja za dva poena, Dunav je bio na 59 odsto. Vojvodina je u pokušajima za tri poena bila uspešna u 29 odsto šuteva, dok je od Dunava jedino bilo bolja sa linije slobodnih bacanja i to za jedan odsto.\nU ekipi Vojvodine najviše se istakao Aleksa Zarić sa 17 koševa, dok je u ekipi Dunava najefikasniji bio Miljenović koji je ubacio 19 koševa.\nU prvoj utakmici na svom terenu, Voša će u subotu, 12. oktobra, dočekati izuzetno teškog rivala Zlatibor.\n08.10.2019\t• 15:39\nMislio sam da se ne javljam, za mene je ovo završena priča, ali me isprovociraju komentari. Kakav kk Novi Sad??? Ova naša izvorna Voša, stara preko 70god nema sa tom pričom nikakve veze. Oni su se udružili sa Beobankom i klubu dali ime več postojećeg kluba,što je bilo nedopustivo. Za njih je odmah nađen sponzor i nisu bili crveni na vlasti nego žuti.... duga je to priča al to sve je dovelo do ovoga gde je sad novosadska košarka. Na mogu da verujem da neko komentariše košarku u NS a ne barata osnovnim pojmovima i izgleda i ne zna da su postojale 2 Vojvodine... i što - šta je tu puta 2 al JEDAN JE FILIP SOCEK!!!\n08.10.2019\t• 13:12\nA kad ste pojeli kk novi sad, inda vam nije smetalo??? Bando crvena\n07.10.2019\t• 21:24\nDokle ide ova bruka\nZnam da prazna vreća ne stoji ali verujem da ima društveno odgovornih subjekata koji vole žele i hoće košarku u NS na najvišem nivou...košarkasi zaslužuju da se taj dinar preraspodeli i puži šansu da mi ljubitelji košarke uživamo...... I dočekamo i aba ligaše


POVEZANOST ENDOKRINOG SISTEMA I ČAKRI | Olga Rezo\nPOVEZANOST ENDOKRINOG SISTEMA I ČAKRI\nČakre su centri psihičke energije – svetlosne kuglice smeštene u nervnim spletovima i povezane sa žlezdama sa unutrašnjim lučenjem. Putem hormona ove žlezde regulišu proizvodnju svih hemijskih supstanci u telu. Ovi centri vladaju endokrinim sistemom i dovode sve bitne delove ljudskog mikrokosmosa u međusobnu vezu. Endokrini sistem kontroliše sedam glavnih oblasti fizičkog tela i odgovoran je za korektno funkcionisanje celog organizma, proizvodeći i fiziološke i psihološke efekte. U ovom ganglijskom sistemu mi imamo repliku, u minijaturnoj formi, sedmostruke konstitutivne prirode univerzuma i sredstvo izražavanja sedam velikih Zraka svetla koje utiču na evolutivni rast čoveka. Što se čovek više uspinje lestvicom evolucije, to su ovih sedam centara prošireniji i njihove vibracije intenzivnije. Naravno, važi i suprotno, što više čovek u evolutivnom smislu nazaduje, to ovi centri postaju sve uspavaniji i vraćaju se u latentno stanje.\nU endokrinom sistemu nalazimo opipljivi izražaj aktivnosti eteričkog vitalnog tela i ovih sedam energetskih centara. Energetski centri ne vide se u fizičkom telu, ali su veoma blizu oblastima gde su locirane sedam glavnih žlezda sa unutrašnjim lučenjem, i svaki od sedam centara obezbeđuje energiju i život odgovarajućoj žlezdi, koja je zapravo njegova manifestacija na fizičkom planu.\nTako, kao što smo videli, iz ovih centara emituju se veoma važne vitalne snage, koje se dalje prenose kroz fizičko telo putem endokrinog sistema, koji uslovljava, kontroliše i određuje u velikoj meri životni izražaj inkarnirane individue. One su provodnici sila ličnosti – mentalnih i emocionalnih energija – i registrujući ih u sebi, pokreću fizičkog čoveka na akciju, bilo da je ona dobra, loša ili neutralna.\nOvi centri obično se opisuju kao točkovi i to zaista označava njihovu akciju – oni se okreću u krug. Za spiritualno razvijenog čoveka oni su više od toga, ti centri su poput vrtloga koji rotiraju velikom brzinom, i to u bojama sunčanog spektra. Njihova veličina je značajna. Ako su u dobrom stanju, ovi centri nose pozitivne, čiste, konstruktivne boje, predstavljajući boje sedam svetlosnih Zraka. Prvobitno, ovi su centri bili konveksnog oblika i predviđeni da zrače kvalitete sedam svetlosnih Zraka. Zbog degradacije rase oni su preokrenuli svoju funkciju. Postali su konkavni nabori eteričkog tela ispunjeni destruktivnim ljudskim vibracijama, i često se manifestuju kao koreni loših energija i nesklada.\nČakre u svom okretanju prate smer kazaljke na satu, i što je veća njihova brzina, to su manje osetljive na neskladne energije. Njihova prvobitna namena bila je da budu magnetni centri za privlačenje zračenja savršenog kvaliteta sedam Zraka svetla u svet individue. Skoro sve vrste bolesti najpre se manifestuju na misaonom i osećajnom nivou. Na primer, stres, koji se na misaonom nivou manifestuje kao pritisak i prekomerna napetost, spušta se na osećajni nivo kao opterećenje i stvara energetske blokade. Ako se ovaj proces nastavi, negativna energija će sići na fizički nivo, u oblast koja je prijemčivija za njih kao što su, na primer, niže locirane žlezde.\nRekli smo da čovek egzistira na više nivoa stvarnosti. Svakom nivou odgovara jedan energetski centar, a u fizičkom telu jedna žlezda. Kada potiskujemo osećanja, potiskujemo žlezdu, i njen rad preuzima žlezda sa nižeg nivoa, sa određenim osećanjem i kvalitetom tog nivoa. Ukoliko se i to osećanje potisne, blokira se i ta žlezda, a njenu funkciju preuzima žlezda sa još nižeg nivoa. Za potiskivanje osećanja plaćamo visoku cenu. Kvalitet i osećaj nivoa pinealne žlezde je ljubav i entuzijazam.\nkvalitet i osećaj nivoa hipofize je bol\nkvalitet i osećaj nivoa tiroidne žlezde je bes\nkvalitet i osećaj nivoa timusa je strah\nkvalitet i osećaj nivoa pankreasa je tuga\nkvalitet i osećaj nivoa polnih žlezda je apatija\nkvalitet i osećaj nivoa adrenalinskih žlezda je tupost, neosetljivost.\nAko posmatramo ponašanja ljudi, vidimo da se ona kreću od entuzijazma do tuposti i neosetljivosti, što se može kobno završiti ukoliko vremenski potraje duže.\nU tom rasponu postoje još neke varijacije, međuraspoloženja koje su prikazane u sledećoj tabeli. Na primer, između entuzijazma i bola stoje konzervativizam, dosada, antagonizam.\nŽlezda Varijacije raspoloženja Međuraspoloženje\npinealna žlezda entuzijazam, konzervativizam, dosada, antagonizam\ntiroidna žlezda bes, bezosećajnost, skriveno neprijateljstvo\ntimus strah, saosećanje, ulagivanje\npolne žlezde apatija\nadrenalinske žlezde tupost, neosetljivost, smrt.\nKada stanje neke žlezde nije optimalno, treba uraditi terapiju odgovarajuće čakre. Samoisceljivanje na nivou čakri može otkloniti i energetske blokade nastale potiskivanjem emocija. Vogel* kristal je takodje efikasan u rešavanju ovih problema.\nBr. Čakre - Žlezde -Deo tela\n7 Šahašrara Epifiza – pinealna žlezda - Gornji deo mozga, desno oko\n6 Adžna - Hipofiza - Mozak, levo oko, nos, uši\n5 Višuda- Tiroidna - Bronhijalna tuba, grlo, pluća\n4 Anahata - Timus - Srce, krv, cirkulacija krvi\n3 Manipura - Pankreas - Stomak, jetra, žučna kesa, nervni sistem\n2 Svadistana - Polne žlezde - Polni organi\n1 Muladara - Nadbubrežne žlezde, adrenalinske žlezde, kičma, bubrezi\nKristali su, kao što smo već kazali, nosioci svetlosti su kristali fizički aspekti Anđela. Polažu se direktno na mesta gde je čakra da pomognu buđenju čakre i samoisceljivanju organa, žlezda i svega što se nalazi u tom pojasu.\nDivno. Tako lako objasnjeno da svako razume. Voleo bi da ima vise ovakvih clanaka.\nSajt sadrži 110 predavanja, pa ćete među njima možda naći još nešto što vam je interesantno.


Hotel za Dawson Creek (British Columbia, Канада) : 8 pronađenih hotela\nSUPER 8 DAWSON CREEK Hotel sa 1 zvezdice\nPozicija ovog hotela je jugozapad za grad Dawson Creek, a nalazi se u ulici 1440 ALASKA AVENUE DAWSON CREEK BC CA V1G 1Z5, na samo 7 minuta hodom od centra grada.Stil ovog hotela kategorije jedna zvez...Još informacija\nBest Western Dawson Creek Inn Hotel sa 2 zvezdice\nNalazi se u ulici 500 Highway 2 , British Columbia, pozicija mu je jugoistok za grad Dawson Creek, a od centra je udaljen samo 7 minuta kolima.Stil hotela Best Western Dawson Creek Inn je Biznis-hotel...Još informacija\nRAMADA LTD DAWSON CREEK BC Hotel sa 1 zvezdice\nStil ovog hotela kategorije jedna zvezdica je Povoljan za grad Dawson Creek. U njemu ćete naći razne usluge, a posebno n.a.. Na 13 minuta hodom udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u uli...Još informacija\nDays Inn Dawson Creek Hotel sa 2 zvezdice\nHotel ima 86 soba/e/u, i to od soba tipa Room do soba tipa Room. Cene najjeftinijih soba u hotelu Days Inn Dawson Creek kreću se od 9 947 dinar - Srbija . Stil ovog hotela za grad Dawson Creek je Poro...Još informacija\nAurora Park Inn & Suites Hotel sa 2 zvezdice\nNa 6 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici 12004 8th Street, a pozicija mu je jugoistok za grad Dawson Creek. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.St...Još informacija\nRamada Limited Dawson Creek Hotel sa 5 zvezdice\nPozicija ovog hotela je jugoistok za grad Dawson Creek, a nalazi se u ulici 1748 Alaska Avenue Junction Alaska Hwy & Hwy 97, na samo 13 minuta hodom od centra grada.Stil ovog hotela za grad Dawson Cre...Još informacija\nINN ON THE CREEK Hotel sa 0 zvezdice\nPozicija ovog hotela je jugoistok za grad Dawson Creek, a nalazi se u ulici 10600 8TH STREET, na samo 4 minuta kolima od centra grada.Stil hotela INN ON THE CREEK je Porodičan, a pruža pun komfor i us...Još informacija\nPomeroy Inn and Suites Dawson Hotel sa 3 zvezdice\nStil hotela Pomeroy Inn and Suites Dawson je Biznis-hotel, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Poslovni centar. Nalazi se u ulici 540 Highway No 2, pozicija mu je jugoistok za grad Dawson Creek, a...Još informacija\nVaš izbor: Hotel za Dawson Creek (British Columbia, Канада) : 8 pronađenih hotela


Kina: Amerika koristi demokratiju kao „oružje za masovno uništenje“ - 12.12.2021, Sputnik Srbija\nNedavno završeni „Samit za demokratiju“ bio je pokušaj da se „ometa demokratija pod izgovorom demokratije“, navodi kinesko Ministarstvo spoljnih poslova i... 12.12.2021, Sputnik Srbija\nAmerički predsednik Džo Bajden bio je domaćin dvodnevnog virtuelnog „Samita za demokratiju“ na koji su pozvane samo "odabrane zemlje". To je ponovo otvorilo pitanje šta Americi daje pravo da definiše da li je nacija demokratska ili ne.Međunarodni skup, na kojem nisu učestvovali zvaničnici Kine, Rusije, Irana, Venecuele, Sirije, Srbije, Turske, Mađarske i drugih zemalja, poslužio je da „podstakne podele i konfrontaciju i skrene pažnju sa unutrašnjih problema (Amerike)“, i kao pokušaj da se „očuva hegemonija (Vašingtona) nad svetom“, navodi Peking.Optužujući Vašington da nastoji da nametne svoj politički sistem i vrednosti drugima, Ministarstvo spoljnih poslova je saopštilo da je pritisak SAD na nacije da uvedu „takozvane ’demokratske reforme’”, zloupotrebljavaju jednostrane sankcije i podstiču revolucije u boji, izazvao „pogubne posledice” po nacije. „Demokratija je postala 'oružje za masovno uništenje' koje koriste Sjedinjene Države da se mešaju u poslove drugih zemalja... Od 2001. godine, ratovi i vojne operacije koje su Sjedinjene Države vodile u Avganistanu, Iraku, Libiji i Siriji odnele su stotine hiljade života, izazvao milione povreda i raselio desetine miliona ljudi. Fijasko u Avganistanu pokazao je da nametanje američke demokratije jednostavno ne funkcioniše“, saopštilo je ministarstvo, prenosi međunarodni Sputnjik.Samit su kritikovali zvaničnici Rusije i Kine, dve velike sile koje nisu pozvane na događaj. Ruski ministar spoljnih poslova Sergej Lavrov optužio je uSAD i njihove saveznike da proizvoljno stvaraju situacione koalicije i pokušavaju da im daju pravo da govore u ime celog sveta. Lavrov je sugerisao da takav „sebičan“ pristup slabo doprinosi poboljšanju međusobnog poverenja ili rešavanju pitanja koja utiču na sve zemlje, uključujući terorizam, transnacionalni kriminal, klimatske promene i nestašicu sveže vode.Samit je održan u pozadini odluke visokog suda u Londonu u petak kojom je osnivaču Vikiliksa Džulijan Asanž dozvoljeno da bude izručen Sjedinjenim Državama, gde mu preti kazna do 175 godina zatvora pod optužbom po Zakonu o špijunaži za krivično delo odavanja informacija u vezi sa razotkrivanjem američkih ratnih zločina u Iraku.\nsvet, kina, politika, sad, svet – politika\nNedavno završeni „Samit za demokratiju“ bio je pokušaj da se „ometa demokratija pod izgovorom demokratije“, navodi kinesko Ministarstvo spoljnih poslova i naglašava da je demokratija postala 'oružje za masovno uništenje' koje koriste Sjedinjene Države da se mešaju u poslove drugih zemalja..\nAmerički predsednik Džo Bajden bio je domaćin dvodnevnog virtuelnog „Samita za demokratiju“ na koji su pozvane samo "odabrane zemlje". To je ponovo otvorilo pitanje šta Americi daje pravo da definiše da li je nacija demokratska ili ne.\nMeđunarodni skup, na kojem nisu učestvovali zvaničnici Kine, Rusije, Irana, Venecuele, Sirije, Srbije, Turske, Mađarske i drugih zemalja, poslužio je da „podstakne podele i konfrontaciju i skrene pažnju sa unutrašnjih problema (Amerike)“, i kao pokušaj da se „očuva hegemonija (Vašingtona) nad svetom“, navodi Peking.\nOptužujući Vašington da nastoji da nametne svoj politički sistem i vrednosti drugima, Ministarstvo spoljnih poslova je saopštilo da je pritisak SAD na nacije da uvedu „takozvane ’demokratske reforme’”, zloupotrebljavaju jednostrane sankcije i podstiču revolucije u boji, izazvao „pogubne posledice” po nacije.\n„Demokratija je postala 'oružje za masovno uništenje' koje koriste Sjedinjene Države da se mešaju u poslove drugih zemalja... Od 2001. godine, ratovi i vojne operacije koje su Sjedinjene Države vodile u Avganistanu, Iraku, Libiji i Siriji odnele su stotine hiljade života, izazvao milione povreda i raselio desetine miliona ljudi. Fijasko u Avganistanu pokazao je da nametanje američke demokratije jednostavno ne funkcioniše“, saopštilo je ministarstvo, prenosi međunarodni Sputnjik.\nNažalost, navodi se u saopštenju, Vašington nastavlja da pokušava da „podeli svet na „demokratske“ i „nedemokratske“ tabore na osnovu svojih kriterijuma“. Takvi napori, upozorio je Peking, „samo će doneti veća previranja i katastrofu svetu, i suočiće se sa oštrom osudom i protivljenjem međunarodne zajednice“.\nSamit su kritikovali zvaničnici Rusije i Kine, dve velike sile koje nisu pozvane na događaj. Ruski ministar spoljnih poslova Sergej Lavrov optužio je uSAD i njihove saveznike da proizvoljno stvaraju situacione koalicije i pokušavaju da im daju pravo da govore u ime celog sveta. Lavrov je sugerisao da takav „sebičan“ pristup slabo doprinosi poboljšanju međusobnog poverenja ili rešavanju pitanja koja utiču na sve zemlje, uključujući terorizam, transnacionalni kriminal, klimatske promene i nestašicu sveže vode.\nSamit je održan u pozadini odluke visokog suda u Londonu u petak kojom je osnivaču Vikiliksa Džulijan Asanž dozvoljeno da bude izručen Sjedinjenim Državama, gde mu preti kazna do 175 godina zatvora pod optužbom po Zakonu o špijunaži za krivično delo odavanja informacija u vezi sa razotkrivanjem američkih ratnih zločina u Iraku.\nZaharova pita Ameriku: I šta je odgovor - jel možemo da se bavimo špijunažom ili ne?\n11 Decembar 2021, 18:02


Morgan Tsvangirai – Wikipedija\nMorgan Richard Tsvangirai (10. ožujka 1952. – 14. veljače 2018.), zimbabveski oporbeni političar, sindikalist, aktivist za ljudska prava, i predsjednik Pokreta za demokratske promjene, većinske stranke u Zimbabveu.\nRođen je u Gutuu, tadašnja Južna Rodezija kao najstariji od devetero djece. Otac mu je bio zidar i tesar. Rano je napustio školu i zaposlio se u rudniku gdje je ostao 10 godina.\nUspeo se do položaja predradnika. Također se uključio u sindikalni pokret i bio tajnik krovne sindikalne udrude. Kada je 1980. konačno izborena nezavisnost, Morgan je imao 28 godina. Isprva je bio veliki pristaša stranke ZANU-PF, koju vodi Robert Mugabe, čak postavši jedan od najvažnijih članova stranke. Međutim, kada je Mugabe prigrabio položaj predsjednika i naredio masakr nad ruralnim stanovništvom, zbog urote koju je navodno vodio Joshua Nkomo, od njega se distancirao. Morgan je periodično posjećivao masovne grobnice i obećavao da će odgovorni biti izvedeni pred lice pravde, ako PZDP bude izabran.\nBio je i predsjednik Nacionalne Ustavotvorne skupštine, organizacije sastavljene od raznih udruga civilnog društva, koju su vodile kampanju za donošenje novog, demokratskog Ustava kojim bi se riješili problemi Zimbabvea.\nKada je 1999. godine osnovan Pokret za demokratske promjene, Morgan je odstupio kao predsjednik NUS-a. Ipak, PZDP i NUS poveli su kampanju kojom je 2000. godine odbijen ustavni referendum predložen od strane Mugabeovog režima.\nDobitnik je mnogih međunarodnih priznanja,a često je zlostavljan od strane režima. Jednom prilikom su ga tako brutalno i okrutno pretukli da je na nekoliko dana završio u bolnici. S mnogim zapadnjačkim državnicima razgovarao je o smjeni vlasti, a EU je rekla da će priznati Vladu samo ako on bude premijer.\nPovukao se iz drugog kruga predsjedničkih izbora 2008. zbog vladinog nasilja i zastrašivanja.\nDobavljeno iz "https://hr.wikipedia.org/w/index.php?title=Morgan_Tsvangirai&oldid=6220673"


Princip | Tag Archive | Tankeri\nHome » Posts tagged with » Tankeri\nIranska Revolucionarna garda zaplenila je u petak dva grčka tankera, nekoliko dana nakon što je Atina potvrdila da će isporučiti Vašingtonu iransku naftu koju je zaplenila prošlog meseca iz ruskog tankera. „Pomorske snage Iranske revolucionarne Garde su danas zaplenile dva grčka naftna tankera u Persijskom zalivu zbog počinjenih prekršaja“, navodi se u saopštenju Garde, ideološkog […]\n28/05/2022No CommentRead More\nHolandski radnici u službi imperijalizma, odbili istovar ruskog tankera\nHolandski lučki radnici odbijaju da istovare tanker sa pošiljkom ruskog dizela u luci Amsterdam, dan nakon što je slična akcija sprečila da brod uđe u luku Roterdam. U petak su takođe i lučki radnici u Roterdamu takođe odbili da prihvate tanker i istovare ga.1 Već duže vremena je postalo uobičajeno da se radnici u zemljama […]\n02/05/2022No CommentRead More\nIranski tankeri na putu prema Evropi sa četiri miliona barela nafte\nDržavna naftna kompanija Irana saopštila je da su tankeri iz Irana počeli da isporučuju sirovu naftu francuskim, španskim i ruskim naftnim kompanijama. Roknodin Džavadi, generalni direktor Nacionalne iranske naftne kompanije (NIOC), izjavio je u subotu da je „dva miliona barela nafte kupila francuska firma Total, a ostatak dve kompanije iz Rusije i Španije“. Nafta za evropske rafinerije je […]\n14/02/2016No CommentRead More


Svet Autor:Nova12. avg. 202008:54\nGorijevi oponenti smatraju da je on potcenio ozbiljnoj pandemije u ranijim etapama i da je ohrabrivao ljude da izlaze i kreću se kako bi pomogli ekonomiju. Istina, Gori je početkom februara na društvenim mrežama poručio ljudima da ignorišu „potpuno neopravdanu paniku“ i da „nema razloga za strah“. Liga sada, naravno, koristi tu objavu da se obračuna sa Gorijem.\n„Svako mora da se bori sa svojom savešću. Krivim sebe što nisam unapred razumeo sve“, rekao je Gori i dodao da „nije bio sam“ u potvenjivanju ozbiljnosti pandemije.\n„Ništa nije više strano našoj kulturi nego da prestanemo da radimo. To nam je – tako duboko ukorenjeno – otežalo da razumemo činjenicu da treba da to učinimo“, rekao je Gori.\nNa pitanje da li želi da na nacionalnom nivou ima veću ulogu, Gori, međutim, odgovara: „Ja sam gradonačelnik Bergama.“


Rade Končar i Stevan Filipović: „Ako nekoga i Srbi i Hrvati treba da poštuju i da se nečim ponose - onda su to partizanke i partizani" - BBC News na srpskom - Dnevni list Danas\nPočetna » BBC News na srpskom » Rade Končar i Stevan Filipović: „Ako nekoga i Srbi i Hrvati treba da poštuju i da se nečim ponose – onda su to partizanke i partizani“\n0Piše: BBC News na srpskom 22. maja 2020. 08.54\n„Milost ne tražim, niti bih vam je dao“ – reči su koje još dramatičnije zvuče kada ih izgovara revolucionar kome sude strani okupatori.\n„Osećamo divljenje, sama činjenica da je neko dao život u borbi protiv fašizma je dovoljna da se diviš i osetiš ponos“, kaže za BBC na srpskom praunuka narodnog heroja Lara Končar.\n„Naše generacije su odrastale u drugim okolnostima“, navodi ona.\n„Tako živi sećanje na njega, iako su sada druge vrste borbi u okviru neoliberalnog kapitalizma“, ističe Končar.\n„Nažalost, Rade Končar i Stevan ili Stjepan Filipović, kako hoćete, danas dele sudbinu stotina drugih članova antifašističkog pokreta i narodnooslobodilačke borbe koji su zaboravljeni i zapostavljeni“, kaže Hrvoje Klasić, istoričar i profesor Filozofskog fakulteta Univerziteta u Zagrebu.\n„U nekim delovima bivše Jugoslavije, a tu bih apostrofirao Hrvatsku, oni su možda još gore – proglašeni zločincima, i to ne od službenog narativa, već od neslužbenog, koji nekada prevlada u javnom prostoru“.\n„Ako govorimo o 20. veku, ako ikoga i Srbi i Hrvati treba da poštuju i da se nečim ponose, onda su to partizanke i partizani“, ističe Klasić.\n„Tako je Srbin mogao da vodi Komunističku partiju Hrvatske, dok je Hrvat mogao da komanduje partizanskim odredima u Mačvi“, ističe on.\n„Nisu samo njihove smrti herojske, obojica su prošli stravična mučenja dok su bili u rukama okupatora ili kvislinga“, kaže istoričar.\n„Zarobili su ga italijanski vojnici, iako u početku nisu znali ko im je u rukama“, kaže Bešlin.\nPrvo je bio u zarobljeništvu u Šapcu, pa su ga predali Nemcima i ljotićevcima, da bi ga uzela tajna policija Gestapo, pa su ga mučili u Beogradu, da bi ga na kraju vratili u Valjevo i ubili.“\nNa srpskom i nemačkom jeziku objavljen je Proglas za „javno vešanje“ na pijaci u Valjevu, na pazarni dan 22. maja 1942. godine u 11 sati.\nPoručuje „smrti se ne plašite, ona nije ništa, to ćete videti za nekoliko trenutaka kada ja budem umirao, nije smrt strašna ako se zna zašto se umire!“.\nU pokušaju da nogom udari nemačkog vojnika okliznuo se, omča se zategla“, beleže savremeni antifašisti iz Hrvatske.\n„Tad nastaje čuvena fotografija na kojoj on stoji sa stisnutim pesnicama i uzdignute glave“, navodi Bešlin.\n„Dragica je bila trudna ilegalka i iznela je trudnoću u tim okolnostima što samo po sebi dosta govori o njenoj snazi i ženskoj borbi.“\nČula sam za priču da ga je oblačila u haljinice da bi izgledao kao devojčica kako ga ne bi prepoznali, ali ne znam provereno, jer je ta žena odavno preminula“.\nO njegovoj svadbi sa Riječankom Vjenceslavom štampa je izvestila na neobičan način: „Juče se venčao Rade Končar, sin Radeta Končara, u matičnom uredu u Ulici Radeta Končara“.\n„Bio je skroman i trudio se da svojim radom zasluži poštovanje, pošto je i on jedno vreme bio politički aktivan“, napominje Lara.\nU tekstu „Narodni heroj Stjepan Filipović – tri puta ubijen“ navodi se da su rušenja spomenika bila njegova nova stradanja.\n„Treći put 2010. godine vandalskim i nezakonitim rušenjem spomen područja“, piše u tekstu Branko Grošeta.\n„Najgori trend anti-antifašizma, odnosno istorijskog revizionizma, ne samo u teoriji već i u praksi je zabeležen u Hrvatskoj.“\n„Ne bi bio problem da se ulica od komunističkog narodnog heroja preimenuje tako da nosi naziv nekog književnika ili, kao u Americi, da to bude Ulica lešnika, ali ovde se događalo da ulica dobije naziv Mile Budaka, koji je bio doglavnik i ministar Nezavisne Države Hrvatske ili drugih ustaških zvaničnika“.\nOni ni stavovima ni ideološkim principima, a posebno ne nekim velikim uspesima u borbi nisu zaslužili da budu ni heroji ni patriote niti domoljubi“.\n„Rame uz rame su se borili i Hrvati i Srbi i oni kršteni u katoličkim i pravoslavnim crkvama, kao i ateisti i komunisti, i to bi trebalo da bude dovoljan razlog da ih slavimo“.\n„Svi jugoslovenski nacionalizmi su rat završili na strani kolaboracije – i ustaše, i četnici, i ljotićevci, a antifašizam je bio alternativa i fašizmu i nacionalizmu“, navodi Bešlin.\n„Pobunjuju se protiv najjače vojne sile u tom trenutku u Evropi, godine provode po šumama, u hladnoći, bez hrane, bez oružja i mnogi od njih će izginuti za slobodu“, ocenjuje Klasić.\n„Kažem studentima – zanemarite sve što će kasnije doći, Udba, Goli otok, Blajburg, jer većina njih će poginuti, ali da li biste vi bili spremni da odete u zatvor ili bi vam bilo lakše biti sa svojim roditeljima, ćutati i okrenuti glavu kad vidite nepravdu?“


Poseta Muzeju Nikole Tesle | ITHS\nU sredu, 23. oktobra, učenici odeljenja I-2, I-3, I-4, I-5 i I-6 imali su priliku da sa svojim starešinama i profesorkom umetnosti obiđu Muzej Nikole Tesle u Beogradu.\nOva muzejska ustanova otvorena je za javnost 20. oktobra 1955. godine i bila je prvi tehnički muzej u Jugoslaviji.\nGodina 1957. jeste početna godina delatnosti Muzeja Nikole Tesle, jer je tek tad, urnom koja je doneta u muzej, bila upotpunjena stalna postavka. Od 9. oktobra 1969. muzej je u vlasništvu grada Beograda, jer su odlukom, objavljenom u „Službenom listu SFRJ”, sporazumno preneta osnivačka prava i obaveze sa Federacije na grad Beograd.\nVođenje kustosa kroz muzej bilo je izuzetno, kako su to zapazili učenici i nastavnici ITHS-a. Učenici su imali priliku da se upoznaju sa životom i delom Nikole Tesle, od njegovog rođenja pa sve do smrti, i kroz kratak film koji su domaćini muzeja spremili. Takođe, ITHS-ovci su se kroz film upoznali sa stvaralačkim delima Nikole Tesle i svim izazovima sa kojim se suočavao kako bi realizovao svoja naučna dela i za sebe izborio mesto u vrhu svetske nauke.\nNaši učenici su vrlo pažljivo slušali kustosa, pomno pratili film i svoju znatiželju pokazivali nizom pitanja i detaljnim razgledanjem muzejske postavke.\nMuzej Nikole Tesle danas je po svemu jedinstvena institucija nauke i kulture u Srbiji, a i u svetu. Jedini je muzej koji čuva originalnu i ličnu zaostavštinu Nikole Tesle.\nOvaj obilazak muzeja učenicima je bio vrlo dragocen i interesantan.\nSigurni smo da će ga i sami posetiti još koji put, te podeliti svoje iskustvo sa drugima i sugerisati im da obiđu Muzej Nikole Tesle.


Koliko košta promena prezimena plus kada ste preduzetnik? - Moodiranje\nAlmanahDruštvoKoliko košta promena prezimena plus kada ste preduzetnik?\nUrednica mi je rekla da bi trebalo da moje avanture sa birokratijom i ne samo FT1P, već FT3P, plus overena kopija, plus još jedna overena kopija, plus kopija i original i još i još izvoda, molbi i uverenja sastavim i objavim.\nOvo nimalo nije lako, ali na dan kada sam skoro došla do kraja, možda i nije loš povod da sumiram epopeju zvanu preseljenje.\nZaljubila sam se. Udala. I naš zajednički život bilo je moguće realizovati samo ukoliko se ja preselim za BiH. I tako je jedna notorna Beograđanka koja nije želela da se seli ni za Nemačku, ni za Austriju, koja je odbila selidbu u Belgiju, Englesku i u Japan ipak odlučila da dođe u – Banja Luku.\nDvostruki aršini i borba za ravnopravnost polova\nMoj suprug je najdivniji čovek na svetu. I moja je bila odluka da uzmem njegovo prezime. Ranije sam zaista verovala da ću makar biti jedna od onih „crtica“ žena (dok me na FDU profesor Popularne kulture nije zauvek odvratio od toga). Mislila sam da ću zadržati svoje.\nAli, često, mnogo toga mislimo, a realnost bude daleko, daleko drugačija. Drugačije nije gore. Naprotiv. Mladoženji je lakše. Neopisivo lakše. Mladoženja zapravo vadi jedino Izvod iz matične knjige venčanih i eventualno iz rođenih sa izmenjenom sekcijom u napomenama. Možda se promeni polisa osiguranja ili tako nešto. Promeni se život, da, ako je pametan – na bolje. Ako nije, možda jednog dana nakon mnogo, mnogo još gorih procedura. Ali nije istina da im je sasvim lako. Jer ako vas voli, prolaziće, a često i puno pomagati vama, u celokupnoj proceduri, na svakom koraku, ako ne delom, a ono rečima utehe u mračnim momentima kada proživljavate faze birokratske torture i svesti da zaista u tim aparatima, svako poznaje isključivo i jedino – svoj deo posla. A često – ni to.\nMeđutim, ono što sam najpre shvatila jeste sledeće:\nSpremite se na neiscrpnu borbu sa birokratskim aparatom\nSpremite se za niz „rok čekanja 15-30 dana“ momenata.\nSpremite se za “uplatite taksu/overite kopiju/potpišite ovde/morate prvo ovamo-onamo“ momente.\nSpremite se za bezbroj FT1P momenata, čak i kada ste pitali/zvali/pročitali na sajtu.\nPripremite barem 500 eura za kompletnu dokumentaciju, kafe, čekanja, parkinge, a i više ukoliko, kao meni, deo troškova podrazumeva i put napred i nazad, carine, putarine i gorivo.\nNiko vam ne kaže šta vas sve čeka prilikom promene prezimena, koliko šaltera je ispred vas. Koliko redova. Koliko linija teksta. Koliko puta ćete svoje novo ime potpisati na crtu. Pored iks znaka ili negde, „tu“.\nA počelo je tako veselo. Počelo je ljubavlju. I možda, samo možda, ono „u dobru i u zlu“ zaista ima priliku da se testira-praktično, odmah.\nU ponedeljak nakon svadbe smo veseli i orni odlepršali do opštine Novi Beograd do matičarke po izvod. Žena nam se nasmejala uz komentar da smo baš revnosni i da li znamo koliko je svadbi na opštini i da će ona tek u utorak, sredu da zavede, onda se šalje na moju matičnu opštinu (zašto i kako sistemi nisu umreženi i tako mora nemam pojma), i da onda treba njima možda i 10ak dana da to regulišu i u svakom slučaju da dođemo za neke dve nedelje (dva meseca zakonske procedure su krenula da otkucavaju).\nDve nedelje da se slegnu utisci, oporavimo od jurnjave, uživamo, gledamo slike i uopšte budemo oni njanjavi mladenci puni ljubavi i emocija.\nI onda kreću evo već 3+ meseca, pa… svega.\nE, da, da li sam spomenula koliko je sve komplikovanije kada imate i firmu odnosno-preduzetnik ste?\nŠta sve treba da promenite uz promenu prezimena\nMoja lista za administrativne promene u Srbiji nakon promene prezimena sadrži preko 30 stavki. Išla sam toliko daleko da sam se setila da obavestim i skupštinu stanara i birački spisak.\nPromena prezimena za fizička lica – šta vas čeka\nLična karta – predati, podići 7-15 dana\nPasoš – predati, podići 7-15 dana\nVozačka dozvola – predati, podići 7-15 dana\nSaobraćajna – predati, podići\nOd ovih navedenih, izvod venčanih dobijete besplatno. Mali poklon moderne birokratije.\nOnda kreće administracija dalje.\nBanka, obaveštenje (dobra vest – ne mora da se menja kartica do isteka)\nKatastar – čeka se na odluku kada predate dokumentaciju, savet: zakažite putem telefona predaju dokumenata, zaista ćete odmah doći na red, a imate pravo za ove svrhe.\nMobilni operater – obaveštenje u poslovnici, a pošto sam u mtsu na box paketu, izbegla sam makar odlazak i do internet operatera\nPorez na stan – vrši se u opštini (mogu misliti šta bi me čekalo da sam bila u procesu nekog kredita za stan ili imala posla sa nekom od agencija za nekretnine Novi Beograd, gde sam živela)\nBirački spisak – fina teta u opštini Novi Beograd je proverila, unela i rešenje je stiglo na kućnu adresu\nAgencija za restituciju (u mom slučaju sam se setila i ovog aspekta, ovo dapače ne važi za većinu, samo za nas žrtve komunističkog režima)\nEPS – mora da se ode lično u poslovnicu kojoj pripadate\nInfostan – može mejlom da se pošalje\nVojno održavanje – može mejlom, nakon rešenja iz katastra (moja zgrada potpada dodatno pod ovu ustanovu)\nSve loyalty kartice, članske karte i ostalo valjda važe i dalje.\nNisam imala povlasticu za vožnju, pa sam izbegla to.\nNisam imala neki studentski dokument i slično, pa sam izbegla i to.\nPrilikom dolaska u zakazano vreme potrebno je sa sobom poneti sva neophodna dokumenta kao i dokaz o uplati taksi. Spisak dokumenata i brojeve tekućih računa za uplatu administrativnih taksi (svrhu, primaoca, poziv na broj…) možete videti OVDE.\nPosebne su kategorije studentima verovatno, a imam sreće i da mi diplome više ne vrše nikakvu posebnu ulogu prilikom zaposlenja, tako da ni tu, niti kod poslodavca nisam imala dodatnih aktivnosti, pošto sam preduzetnik.\nPostupak i procedure za promenu prezimena za preduzetnike\nE sad, kreće veselje ukoliko ste preduzetnik i ovde morate da pazite na svoje korake, naime morate najpre da izvršite izmenu u APR-u, a onda da menjate ostale stvari, zato je ovo bio sled događaja relativno realizovan bez problema).\nAPR – kada predate dokumentaciju za promenu podataka preduzetnika, i na uvid izvod iz matične, novu ličnu kartu, očitanu kopiju lične karte, takse uplaćene koje dobijete na šalteru informacija, kao i formular, čeka se rešenje 5 radnih dana. Ubedljivo najefikasnija i najprofesionalnija služba u celom ovom procesu.\nKoristan link: https://www.apr.gov.rs/registri/preduzetnici/obrasci.2065.html\nElektronski potpis u MUP-u\nPečat – navodno ne mora. Ja radije imam. I radije koristim, posebno što je u mnogim bankama obavezno, mada imate opciju da poslujete sa ili bez. Ja lično volim da pečatiram.\nOPREZ: imate rok da se javite svojoj banci u kojoj imate poslovni račun kako biste izvršili izmene. Ja to nisam učinila, niko mi nigde nije rekao da imam rok od samo par dana, te mi je račun bio blokiran. Od banke ni sms, ni mejl, ni poziv, ništa. Posle dugo loših iskustava, to je kraj za banku o kojoj ne bih.\nPIO – regulisanje procedure faktički ide ispočetka, morate otići u Nemanjinu, popuniti na šalteru obrazac, ponesite uvek sve što imate sa sobom, pre svega rešenje iz APR-a. Tada dobijete dokument, sa kojim idete u zdravstveno. E sad, tu uđite odmah i uzmite papir sa uputstvima za uplatu, jer će vam trebati nova zdravstvena knjižica (menjali ste ime). Kada platite to, stanete u red, predate sve i spremite se da čekate 3 meseca na izradu. U međuvremenu dobijete neko parče papira koje navodno služi u svrhe ostvarivanja prava na zdravstvenu zaštitu.\nPoreska – izgleda da su APR u Poreska konačno umreženi, tako da su mi odgovorili na mejl da nema potrebe da dolazim, da je automatski izmenjeno, a da mogu da odem ako želim da proverim svoja dugovanja i slično. Iznenađujuće ljubazni, čak su me i pozvali. Inače su se preselili na Palilulu sa Zelenog Venca. FYI, ja nisam znala, pa sam poljubila vrata.\nKoristan link: http://www.poreskauprava.gov.rs/sr.html\nOno što je usledilo jeste vađenje državljanstva u BiH gde sam se susrela sa neviđenom ljubaznošću službenika opštine, do te mere da sam ostavila lepe komentare u knjizi utisaka, ali i nezamislive situacije u kojoj moram u MUP-u jedne opštine da objašnjavam šta je mesto rođenja, a šta opština odnosno grad, i kada se mesto odnosi bukvalno na mesto, a kada je mesto zapravo grad, i tako. Poražavajuće i frustrirajuće, potpuni Kafka momenti dok ne dignete ruke i ne pobacate sva dokumenta od nemoći oko sebe. Onda ih pokupite. I nastavite dalje. U još jedan FT1P momenat. Pa FT3P. Pa plus overena kopija, plus još jedna overena kopija, plus kopija i original i još i još izvoda, molbi i uverenja…\npromena prezimena preduzetnik\nKad voditelj gostuje u svojoj emisiji: Dejan Avramović, “Mojih 50”


Jokić: “Bili smo bolji i brži sa njim na parketu”\nDenver Nagetsi su u svojoj posljednjoj utakmici izgubili od Boston Seltiksa, a pored već standardno maestralnog Nikole Jokića, odličnu partiju je pružio Fakundo Kampaco.\nRuki iz Argentine je prvi put u svojoj kratkoj NBA karijeri započeo duel u prvoj petorci, a povjerenje Majkla Melouna je opravdao sa 15 poena, tri skoka i osam asistencija za gotovo 40 minuta na parketu.\n“Mislim da je bio veoma dobar, kontrolisao je tempo, bili smo bolji i brži sa njim na parketu. Takođe, bio je veoma aktivan u odbrani” – rekao je Jokić o Argentincu poslije meča.\nNagetsi su nakon poraza od Seltiksa na omjeru od 15 trijumfa i 12 negativnih rezultata.\nPrethodni članakStanojević nakon pobjede nad Javorom: “I fizički i psihički veoma teška utakmica”\nNaredni članakKrupa i napadač s internacionalnim iskustvom ozvaničili saradnju


Umrla zvezda filma "Milioner iz blata": Indija u žalosti zbog odlaska najboljeg glumca - Zena.rs\nUmrla zvezda filma "Milioner iz blata": Indija u žalosti zbog odlaska najboljeg glumca\nBolivudski glumac i zvezda filma "Milioner iz blata" Irfan Kan preminuo je u 53. godini u bolnici u zapadnom Mumbaju.\nIrfan Kan u filmu "Milioner iz blata" Foto: Profimedia\nVest o smrti Irfana Kana prenosi "BBC", nakon što su je objavile indijske agencije, a PR služba saopštila da je glumac izgubio bitku sa bolešću napomenuvši da je preminuo okružen porodicom i da je ostavio značajno nasleđe.\nKan je nedvano primljen u bolnici sa infekcijom debelog creva, a od 2018. godine bori se sa zloćudnim endokrinim tumorom, kada je to i saopštio na Tviteru.\nGlumac se borio sa retkom bolešću koja pogađa ćelije zadužene za oslobađanje hormona u krvotok, a lečio se u bolnici u Londonu.\nU filmu "Namesake"Foto: Profimedia\nDva meseca nakon što je objavio dijagnozu, napisao je i otvoreno pismo o borbi sa kancerom, o intenzitetu boli i neizvesnosti života. Ganuo je time obožavaoce širom sveta.\nNa promociji filma "A Mighty Heart" 2007. u KanuFoto: Profimedia\nBrojne javne ličnosti Indije, poput političara i zvezda šou-biznisa, opraštaju se od Kana na društvenim mrežama. Na Tviteru su vesti o njegovom odlasku na prva četiri mesta na trendingu.\nIrfan Kan smatrao se najtalentovanijim indisjkim glumcem, a 2013. dobio je Nacionalnu filmsku nagradu za ulogu u filmu "Paan Singh Toma".\nIgrao je u brojnim bolivudskim filmovima, poput "Lunchbox", "Life of pie","Piku", "Hindi Medium". Poslednji film u kojem je glumio "Angrezi Medium" promivisan je prošlog meseca.\nMeđunarodni uspeh postigao je ulogom u britansko-indijskom filmu "The Warrior" za koju je nagrađen BAFTA priznanjem. Bio je na korak od nominacije za Oskara, ali je Američka akademija za film i nauku saopštila da hindu nije autohtoni jezik Velike Britanije pa se odustalo od nominacije.\nTo nije sprečilo ostale kritičare da hvale Kana zbog ove uloge, što mu je pomoglo u karijeri pa je godišnje snimao po pet, šest filmova.\nDve godine od odlaska Nebojše Glogovca: Šta je sve uradio čuveni glumac, a za nezaborav je\nTUGA Jedan od najpopularnijih glumaca u Bolivudu pronađen mrtav u stanu: Uzrok smrti se ne zna, a fanovi ne mogu da dođu sebi


‘OVA KARTA SVIJETA POSTALA JE ZASTARJELA’ Tim japanskih stručnjaka napravio je sasvim novu, kažu da precizno pokazuje veličinu kopnenog područja | hamdočamo\n‘OVA KARTA SVIJETA POSTALA JE ZASTARJELA’ Tim japanskih stručnjaka napravio je sasvim novu, kažu da precizno pokazuje veličinu kopnenog područja\nJapanski arhitekt Hajime Narukawa tvrdi da je riješio problem star nekoliko stoljeća – kako precizno precrtati Zemlju na ravnu površinu, a da svi kontinenti, otoci i oceani budu prikazani u omjerima koji odgovaraju stvarnom odnosu njihovih veličina, piše Independent.\nPrema njegovim tvrdnjama, karta svijeta koju je nazvao AuthaGraph to ostvaruje. Ova projekcija pokazuje svijet na četverokutnoj mapi, a relativne veličine su na njoj prikazane što je preciznije moguće.\nDa bi to napravili, tim je podijelio svijet u 96 trokuta od kojih su napravili tetraedar (geometrijsko tijelo omeđeno s četiri trokuta), a koji su zatim “razmotali” u četverokutnu plošnu kartu.\nPrednost ove karte u odnosu na onu tradicionalnu Mercatorovu projekciju koja datira još iz 16. stoljeća, leži u tome da je ona sačuvala relativne odnose veličina kako se pokazuju u 3D projekciji. Tako otok Grenland više nije na karti veći od Australije (što je zbunjivalo generacije i generacije učenika na nastavi geografije), a centralna područja blizu ekvatora, poput Afrike, više nisu toliko mala.\nOva je projekcija osvojila ovogodišnju nagradu za dobar dizajn u Japanu, koju od 1957. godine dodjeljuje japansko ministarstvo međunarodne trgovine i industrije.\nZa one koje zanima više o projektu, mogu ispod pogledati predavanje koje je Narukawa svojedobno održao na ovu temu.\n« Da li su Kitarović i Plenković za hrvatski enitet u BiH? Hodopisi (228): Ima li od cmilja para? »


Danas u Beogradu uručeno 75 ugovora gerontodomaćicama! Njihov posao je važan za nas, zalagaćemo se i za veće plate! - Informer\nU Beogradu su danas uručeni ugovori na neodređeno za 75 gerontodomaćica, kojih sada ima 732 u glavnom gradu, zadužene za brigu o najstarijim sugrađanima\nUređenje mesta na kojem je ubijen knez Mihailo! BEOGRAD SE SA PONOSOM SEĆA SVOJIH VLADARA! sledeća vest\n- Na taj način smo im obezbedili sigurnost koju do sada nisu imale. Ove žene primaju iznos minimalca koji je trenutno oko 32.000, a to nije novac koji je dovoljan kako bi one mogle da rade - rekao je Vesić u Starom dvoru gde su uručeni ugovori.\nBEOGRAD PAMTI SVOJE ŽRTVE! Vesić posetio Lisičiji potok i Kraljevu česmu, spomenik stradalima!\n- Sutra ili prekosutra ću uputiti predlog nadležnom Ministarstvu da se povećaju koeficijenti za gerontodomaćice, jer imamo novca u budžetu za to, treba samo da nam dozvole i to ćemo sigurno uraditi - rekao je Vesić.\n- Njihov rad vrednujemo kroz povećanje plata, jer te žene to zaslužuju - rekao je Vesić.\n- Kako bi prošle adekvatnu obuku koja je besplatna za uslugu pomoć u kući i kako bi najbolji kandidati bili primljeni na posao - precizirala je Stanisavljević.\n- Nama je plan da do kraja godine sve ove tri opštine krenu sa pružanjem ove usluge, tako da će ceo Beograd biti pokriven - rekla je gradska sekretarka i uputila veliku zahvalnost zaposlenima na požrtvovanosti.\n- Gerontodomaćice imaju letnje i zimske radne uniforme koje im obezbeđuje Grad Beograd i u budućnosti će se širiti ta usluga - naglasila je Stanisavljević.\n- Omogućili smo da se zahtevi podnose i onlajn, a socijalni radnici odlaze kod korisnika, prave zabelešku i nakon toga se ta molba prosleđuje Gerontološkom centru Beograd - pojasnila je Stanisavljević.\n- Poslednjih godina naš rad je izuzetno prepoznat. Nikada nismo imali podršku Grada kao sada, sistematski pregledi spasili su nam živote - poručila je Paunović.\nVAŽNO OBAVEŠTENJE! Zbog radova ovaj deo Beograda neće imati grejanje dva dana!\nBiblioteke Grada Beograda dobijaju dve nove književne nagrade!\nBeograd ugovori Goran Vesić Nataša Stanisavljević


'Štit 1'– Od hapšenja do evakuacije | Herceg Televizija Trebinje\nIzvor: HERCEGOVINA PRES | Datum:28.02.2021.\nU Trebinju je danas povodom 1. marta, Dana civilne zaštite održana zajednička pokazna vježba specijalizovanih jedinica Republičke uprave civilne zaštite i službi zaštite i spasavanja Grada Trebinja.\nOvogodišnji scenario vježbe „Štit“ za temu je imala reagovanje u slučaju zemljotresa – otkrivanje, evakuacija i medicinsko zbrinjavanje unesrećenih u urušenim objektima, a koordinisano je izvođena u krugu i zgradama tri trebinjske osnovne škole.\nJedna od tački vježbe bilo je i policijsko hapšenje osumnjičenog lica na prometnoj raskrsnici u gradu.


Mini-vodič kroz fitnes trendove - 42 magazin\n…. iliti još nismo počeli da vežbamo, ali važno je da želimo i da to imamo u planu. A kad je već tako, da vidimo šta nam je na raspolaganju.\nKada ćemo početi, nismo sigurni, samo znamo da hoćemo! Od ponedeljka\nProšla je sezona slavlja i prejedanja za koju smo imali odlične praznične izgovore, pa je došla sezona gripa kada smo, iz opravdanih razloga, bili sprečeni da vežbamo i sada nam je, realno, ponestalo izgovora. Dakle, vreme je da se aktiviramo!\nKrećemo najpre od istraživanja onoga što je u ponudi jer poznato je da prvo ide teorija, pa tek onda praksa. Najpre da vidimo šta kažu novi (stari) fitnes trendovi, pa ćemo se već opredeliti za neki, možda se i oprobati, a kada nam se svidi tip vežbanja, sve bi trebalo da teče kao znoj niz čelo. Što bi značilo – do leta smo fit 100%! Bitno je da smo napravili plan jer tada je pola posla rešeno, zar ne?\nLeto je, kako kažu bilbordi u gradu, bliže nego što mislite\nVeć je dobro poznato da je vežbanje u paru ili grupi lakše, zato mi delimo sa vama listu fitnes trendova za ovu sezonu, pa možemo zajedno da krenemo. Leto je, kako kažu bilbordi u gradu, bliže nego što mislite, pa bi bilo dobro da ga dočekamo spremni. Svaki početak je težak, a kada je teško, predlažemo da mislite na svoju najbolju verziju u bikiniju (nismo probali ovo u praksi, ali hoćemo čim krenemo da vežbamo).\n1. Hi-Tech mali pomoćnici\nUkoliko želite da pratite fitnes trendove, morate imati jedan ili više tehnoloških gedžeta koji će pratiti vas. Smart satovi koji, osim što su povezani sa vašim telefonom i prenose notifikacije za poruke ili mejlove, još mere vaše otkucaje srca, brzinu trčanja, vožnje bicikla, pređene kilometre, broj koraka, vreme spavanja, koliko ste pod stresom i još bezbroj stvari o kojima niste ni razmišljali. Za razne mobilne aplikacije već znate, ali na tržištu se svaki dan pojavi neka nova, zato pratite njihove ocene i daunlodujte onu koja vam najviše odgovara. Tu su i trake koje precizno mere otkucaje srca prilikom naprezanja, pa vam trener može odrediti pravi tempo na osnovu očitavanja u trenutku. Poslednja inovacija jesu majica ili helanke sa senzorima koji pokazuju koliko vaši mišići rade tokom vežbanja, odnosno gde varate.\nPrema analizi stručnjaka, na vrhu liste već godinama je grupni trening, koji podrazumeva vežbanje u grupi, koja je veća od petoro ljudi. Ovakva vrsta treninga pozitivno utiče na vežbače i motiviše ih da urade više nego tokom samostalnog treninga baš zbog efekta podrške grupe koja ih tera da ne staju kada je teško jer drugi nastavljaju, a to čini da svaki trening bude odrađen preko kapaciteta vežbača. Ako ste ovo probali, znate da je tačno, kada vidite gospođe starije od vas 20 godina koje mogu da urade još pet trbušnjaka, pa nema smisla da se folirate da vam je teško nego date sve od sebe.\n3 HIIT – High-Intensity Interval Training\nOva vrsta treninga pokazuje odlične rezultate za kratko vreme, kažu oni koji su probali, a njima verujemo, pritom, to kažu i treneri. Iako HIIT možda zvuči kao neko udaranje ili ipak imate neku drugu asocijaciju, reč je treningu koji se sastoji od smene kratkih vremenskih intervala vežbi visokog intenziteta i intervala odmora. U prevodu, baš se umorite i date sve od sebe, ali pošto znate da kratko traje, potrudite se maksimalno da uradite vežbu jer ubrzo sledi odmor.\n4. Trening pomoću težine sopstvenog tela\nOvde nema tegova, tegića i sličnih pomagala kao dodatnog opterećenja. Vežbe su bazirane tako da težina vašeg tela daje otpor i ona je ta koja formira mišiće. To su vežbe izdržaja, plenkovanja, sklekova i tome slično. Ovo je odlično ako želite definisane, vretenaste mišiće.\nOva drevna veština je i danas jedna od najpopularnijih među onima koji žele da zategnu mišiće, razviju elastičnost tela i smire misli. Ne samo da je popularnija nego ikada nego se razvila u bezbroj pravaca, pa osim dobro poznatih vrsta danas imate i jogu koja se praktikuje u zagrejanim prostorijama i dodatno se preznojavate i detoksikujete dok vežbate ili recimo onu koja spaja jogu i pilates.\n6. Personalni trening\nPersonalni trener je trener koji testira vaše kapacitete, procenjuje vaše zdravstveno stanje, razgovara sa vama o vašim vežbačkim ciljevima i na osnovu toga pravi jedinstven program vežbi baš za vas. Uz to obično ide i plan ishrane. Dakle, znate šta želite, recimo da smanjite obim butina ili da se rešite šlaufa oko struka, on će vam reći i pokazati vam kako, a vi samo treba da se pojavite na zakazanom treningu.\nMožda vam je ova lista kratka i još uvek niste pronašli vrstu treninga u kojoj vidite sebe u helankama ili šortsu. U tom slučaju predlažemo da nastavite da tražite, ali na praktičan način. Prvi termin u svakoj teretani ili prilikom probe grupnog treninga je besplatan, pa se oprobajte u nekoliko opcija dok ne pronađete onaj u kome uživate. A ako niste tip za teretanu i nove fitnes trendove, predlažemo dobre stare aktivnosti kao što su trčanje, plivanje, vožnja bicikla, rolera oko Ade ili bar šetkanja po gradu, za početak.


Vlada Srbije usvojila odluku o formiranju timova za kontrolu granice | Novosti.rs\nVlada Srbije usvojila odluku o formiranju timova za kontrolu granice\n17. 07. 2016. u 23:55\nVlada Srbije usvojila je na večerašnjoj sednici odluku o obrazovanju zajedničkih policijskih i vojnih snaga za obavljanje zadataka u kontroli granice Srbije\nVlada Srbije usvojila je na večerašnjoj sednici odluku o obrazovanju zajedničkih policijskih i vojnih snaga za obavljanje zadataka u kontroli granice Srbije.\nKako se navodi u saopštenju Vlade Srbije zajednički timovi vojske i policije kontrolisaće granicu Srbije sa Bugarskom i Makedonijom.\nCilj je da se spreči nelegalni prelazak migranata i kriminalno ponašanje krijumčara ljudi.


Pozivni broj Mallaig\nGrad/mesto ili region: Mallaig\nPozivni broj za grad Mallaig je 01687. Za fiktivni broj telefona 862309 i pozivni broj grada 01687, broj za pozivanje je 01687 862309. A Mallaig se nalazi u Ujedinjeno Kraljevstvo.\nPrefiks pozivnog broja grada dodeljuje broj telefona pretplatnika određenoj lokaciji. Pored pozivnog broja grada, postoje i druge vrste prefiksa: prefiksi međunarodnih država, prefiksi pružalaca usluga mobilne telefonije i prefiksi raznih usluga. Oni se kombinuju tako da odgovaraju za nekoliko svrha. Prilikom pozivanja iz jedne države u drugu u slučajevima kada primalac poziva ima fiksnu liniju, prefiks države se kombinuje sa pozivnim brojem grada i brojem pretplatnika. Za fiktivni broj telefona 862309, pozivni broj grada 01687 (Mallaig) i Državni pozivni broj 0044, broj za pozivanje je 0044 1687 862309. Ako se poziv upućuje na mobilni uređaj, Državni pozivni broj se kombinuje sa prefiksom pružaoca mobilnih usluga i brojem pretplatnika. Ako se poziv upućuje pretplatniku u istoj državi, Državni pozivni broj se može izostaviti. U slučaju nacionalnih poziva sa jedne fiksne linije ka drugoj, pozivni broj grada se takođe može izostaviti u mnogim državama kada oba pretplatnika imaju isti pozivni broj grada. Naravno, pozivni broj grada se takođe mora birati, u ovom slučaju 01687, naročito u državama u kojima su pretplatnici u mogućnosti da zadrže isti broj telefona nakon preseljenja na drugu lokaciju ili u drugi grad.\nAko ste van Ujedinjeno Kraljevstvo i želite da pozovete osobu u Mallaig, pored pozivnog broja, treba vam i pozivni kod zemlje koju želite pozvati. Pozivni kod za Ujedinjeno Kraljevstvo je +44 (0044), pa ako ste u Srbija i želite da pozovete osobu u Mallaig, morate da dodate +44 1687 njegovom broju telefona. Nula ispred pozivnog broja telefonskog okruga je u ovom slučaju izostavljena. Za fiktivni broj telefona 862309, pozivni broj grada 01687 (Mallaig) i Državni pozivni broj 0044, broj za pozivanje je 0044 1687 862309.


Danas u Abraševiću: Tražimo internet rješenja za društvene probleme | AbrašMEDIA\nYou are hereHome >> Danas u Abraševiću: Tražimo internet rješenja za društvene probleme\nDanas u Abraševiću: Tražimo internet rješenja za društvene probleme May 28 „Na jednom mjestu skupićemo ideje, ljude i digitalne alatke kako bi izgradili internet rješenja za društvene probleme,“ izjavila je direktorica ureda Internews-a u BiH, Sue Folger, na prvoj prezentaciji o Innovation Lab programu održanoj u petak u Sarajevu.Innovation Lab, skup koji ima za cilj ojačati veze koje nove medijske tehnologije i neke od novih digitalnih alatki stvaraju između novinara/ki, predstavnika/ca civilnog društva, aktivista/aktivistkinja, umjetnika/ca, informatičara/ki i drugih zainteresiranih koji/e se bore za ljudska prava i omogućiti zajednički rad na postizanju pozitivnih promjena u društvu, održat će se u Sarajevu od 28. do 30. juna 2012. godine. Prije samog događaja, do 10. juna prikupljat će se inovativne ideje, od koji će žiri, sastavljen od domaćih i stranih predstavnika/ca medija, civilnog društva i IT zajednice, izabrati 10 najboljih ideja na čijem će se razvoju raditi tokom dvodnevnog programa. Tri najuspješnija projekta, pored stručne pomoći, dobiće i vrijedne novčane nagrade – prva nagrada iznosi 3000, druga 2000 i treća 1000 KM. „Ovdje se ne aplicira sa projektima, već sa idejama. Dakle, uočili ste neki problem i imate ideju kako biste to riješili,“ dodatno je objasnila ovom prilikom Valentina Pellizzer, direktorica Fondacije jedan svijet – platforma za jugoistočnu Evropu (OneWorldSEE). Organizatori događaja su ured Internews-a u BiH i Fondacija jedan svijet – platforma za jugoistočnu Evropu (OneWorldSEE). Kalendar preostalih prezentacija: Mostar – 28. maj u 13:00 sati, OKC Abrašević, Alekse Šantića 25; Banjaluka – 29. maja u 13:00 sati, Muzički paviljon, park Petra Kočića; Bihać – 30. maj u 13:00 sati, City Pub Leglo, Bedem 1; i Zvornik – 1. juni u 13:00 sati, Dom omladine, Trg Kralja Petra Karađorđevića bb. Ured Internews-a u BiH otvoren je prije godinu i pol, radi se o petogodišnjem programu jačanja nezavisnih medija, a uz pomoć sredstava USAID-a. Njihov program sastoji se od četiri velika cilja: promicanje nacionalne kohezije i međuetničkog povjerenja, stvaranje poticajnijeg okruženja za rad novinara u cijeloj BiH, pružanje pouzdanih informacija građanima BiH kroz tradicionalne i alternativne izvore informacija, i unaprijeđenje sposobnosti građana da pozivaju vlast na odgovornost. Fondacija jedan svijet – platforma za jugoistočnu Evropu (OneWorldSEE) bavi se promocijom upotrebe informaciono-komunikacionih tehnologija za postizanje pozitivnih promjena u društvu.\ninovattion lababrasevic mostar Vijesti iz kategorije


Zašto je sasvim normalno da zaposleni ne razmišljaju o rezultatima kao oni koji bi trebalo da budu plaćeni za to? - Milana Vrgovic\nPosted at 21:57h u Kratki tekstovi\tod\tMilana Vrgović\nZnate li da većina ljudi na svom radnom mestu ima utisak da sve radi “baš kako treba”? A šefovi stalno deluju nezadovoljno.\nBez obzira na to koliko dobro se nevažni zadaci obavljaju, to ih neće učiniti važnijima nego što jesu. Efikasnost je beskorisna ako se ne primenjuje na prave stvari.\nBiti efikasan, tj. obavljati posao na najbolji mogući način ne obraćajući pažnju na efektivnost i krajnje rezultate i širu sliku je prosto prirodni način funkcionisanja ljudskog mozga. Default u svakom pa i poslovnom Univerzumu.\nOno što je manje u redu jeste očekivanje od zaposlenih da to kod sebe promene. Oni su tu da ih drugi “zaposle” i da im se daju zadaci da ih dobro rade. U suprotnom bi bili preduzetnici, frilenseri ili u krajnjoj liniji – menadžeri.\nPosao onih što predvode jeste da brinu o ciljevima, rezultatima i da vide širu sliku. I oni su plaćeni za to. Sa razlogom bolje od drugih.\nSvakom poslovanju je neophodno da ima dovoljan broj onih koji posmatraju, predviđaju, zadaju ciljeve, mere, procenjuju. Bez toga nema uspešnog biznisa. Očekivati da će pojedinac moći “sve to da postigne” je naivno onoliko koliko je glupo menadžere opterećivati tehničkim pojedinostima. Što se jasno vidi u činjenici da su firme sa jasnom podelom odgovornosti ipak uspešnije nego one gde “svi rade sve”. A da u svakom slučaju imaju zadovoljnije kadrove, sa većim stepenom lojalnosti, i manju fluktuaciju zaposlenih.


Konkurencija - Vladimir Gligorov - Peščanik\nZašto se, pitanje je, prodaje “Telekom” kada je reč o veoma profitabilnom preduzeću? Pa taj profit ide u budžet, čime se obezbeđuje plaćanje državnih obaveza. Za koje, vidimo, inače nema novca.


Poljska granica 8. marta 2022, foto: Maciek Nabrdalik, The New York Times/Contrasto\nKada mi vojnik u crnoj uniformi ponudi šolju supe, jer misli da sam izbeglica iz Ukrajine, shvatam da Evropa još nije shvatila. To je pitanje koje ostaje bez odgovora. Vojnik je teško naoružan. Smeši se. Mala poljska zastava na rukavu jedino je obeležje koje nosi. Kada bi me ubio na licu mesta, niko ne bi znao ko je ubica. Ljubazno odbijam. Ta supa je namenjena nekom drugom.\nHrebensko jezero se sjaji na suncu. Tiho je poslepodne, ovde na granici s Ukrajinom. Većina ljudi koja je htela da pobegne od rata već je prebegla. S vremena na vreme, trošna rampa se podiže da propusti poneki automobil, ponekad i autobus. Časne sestre, kuvarice, vojnici, novinari i humanitarni radnici na trenutak ustanu, a njihovi šatori i štandovi natrpani su svim onim što zamišljaju da bi moglo da zatreba ratnoj izbeglici kada napravi prve korake na sigurnom tlu. Uskoro, kada sunce zađe, s druge strane započeće policijski čas. Saobraćaj će u potpunosti prestati, a šatori će biti spušteni preko noći. Tišina je jeziva. Granica zadržava dah. Jedva čujno odjekuju pitanja: Ko tu pripada? Uz to slede i sva ostala: Ko ima pravo da neko mesto naziva domom, ko sme da kaže da ovde pripada, a ko nema to pravo, ko je autsajder i ko odlučuje hoće li tako i ostati?\nUzmimo na primer ovog vojnika. Je li on ovde da otera ili da poželi dobrodošlicu ljudima? Ko mu sugeriše kako da napravi tu razliku? Kako on zna da sam ja stranac? Šta mu daje pravo da tako odlučuje: uniforma, jezik kojim govori, rodno mjesto njegovih roditelja, tle pod njegovim nogama, boja kose, oružje? I ko plaća to oružje? Kada i za koga bi ga položio? Kako se od stražara postaje autsajder?\nDvesta kilometara severnije, uz granicu sa Belorusijom, isti takav vojnik me ne bi ni pogledao. Naredio bi mi da se vratim. Bjelovicka šuma koju čuva od septembra je postala vojna oblast. Zabranjen je pristup svima koji tamo ne žive i ne rade, uključujući i humanitarne radnike, novinare i lekare. Negde u ovoj šumi, koja iznosi 150.000 hektara svetske baštine, lutaju migranti koje je beloruski diktator Lukašenko namamio obećanjem slobodnog prolaza u Evropu. Da sam poneo vreće za spavanje i cipele u prtljažniku automobila vojnik bi me uhapsio kao saučesnika u krijumčarenju ljudi. Da sam ovde stigao iz Sirije, Avganistana, Konga ili Etiopije, ukratko da sam crne ili smeđe boje, ugurao bi me u vojni kombi i izbacio pred bodljikavu žicu na granici s Belorusijom.\nDva granična prelaza su dva lica Evrope. Govore suprotne stvari u isto vreme: Nema na čemu i: Vi ste nepoželjni. Zajedno narušavaju neke od ključnih ideja na kojima je izgrađena Evropska unija. Jedna je da svako ima pravo na sklonište, zdravstvenu zaštitu, rad i obrazovanje. Više od 6 miliona Ukrajinaca sada na to ima pravo. Počinje sa skloništem. Te izbeglice ne moraju biti u kampovima, odvažno je izjavila vlada, pa je Poljska ukinula sve prepreke. Ne mogu da pronađem hotel ili airbnb ni na 100 kilometara od granice. Ali koliko će to trajati? Hotelima koji su preživeli koronu sada se govori da izdaju sobe Ukrajincima i oni to čine velikodušno, ali još od 24. februara čekaju obećanu državnu pomoć. Tri miliona Ukrajinaca otputovalo je dalje u Evropu. Kad nisu zalepljeni za telefon, kako bi čuli vesti od kuće, idu u potragu za bolnicama, poslom i školama. Stigli su u gradove poput Berlina, Pariza i Amsterdama, gde je inflacija porasla na 12%, a rat vrtoglavo diže cene gasa, žita i benzina, gde zdravstveni radnici izgaraju od posla i gde je naći pristojan stan jednako teško kao i naći pristojne učitelje. Nemačka priprema liste prioriteta o tome koje bi fabrike i firme trebalo prvo zatvoriti posle uvođenja embarga na gas i naftu iz Rusije. U Francuskoj je gotovo polovina birača glasala za ekstremno desnu stranku koja se zalaže za zaštitu francuskih radnih mesta kada nastupi velika recesija. A oni Ukrajinci koji stignu do Engleske završiće u privredi koja je, prema Centru za ekonomska i poslovna istraživanja, u opasnosti od ratne štete koja iznosi više od 100 milijardi. Ko će prvi pokleknuti: tržište, izbeglice ili jednaka prava za sve?\nEU ima ideju stroge, ali pravedne politike azila. Kako bi se sprečile svađe između država članica čitavo pitanje se geografski pomera sve dalje od evropskih granica. Frontex, Evropska agencija za graničnu i obalnu stražu, sada je najveća i najskuplja agencija u Uniji. Specijalizovana je za nadzor, lov na ljude i slanje izbeglica natrag u zemlje polaska. Ali ni Frontex nije dobrodošao na granici s Belorusijom. „Za to ćemo se sami pobrinuti“, pohvalio se zamenik poljskog ministra unutrašnjih poslova, „Već imamo 26.000 vojnika i graničara koji pokrivaju područje“. Od politike azila je ostala samo strogoća. Velika strogoća. Pravda je izletela kroz prozor. Zakon o vanrednim situacijama, koji je poljska vlada donela u septembru, olakšava mnoge stvari. Na primer, da se premlate i iza bodljikave žice poteraju smrznuti ljudi (trudnice, invalidi, ljudi sa tragovima ujeda, sa hipotermijom, umirući). Da se zaboravi da se zatraži nečiji pasoš ili registruje nečije ime. Da se odbije zahtev za azil. Da se oni retki koji se probijaju kroz šumu zatvore u logor. Na neodređeno vreme, bez pristupa advokatu. Da se ignorišu izjave UNHCR-a, Evropskog suda za ljudska prava, pa čak i katoličke crkve, koja je sveprisutna u Poljskoj. Da se izgradi zid od 186 kilometara upravo kroz ovu drevnu šumu (i pritom se zanemari da je ona pod zaštitom UNESCO-a). Trošak izgradnje zida je gotovo 400 miliona, 10 puta više od nacionalnog budžeta za azil. Izvođač radova je Budimex, poljska kompanija čijih je 70% deoničara registrovano u mojoj zemlji, Holandiji.\nOsnovna ideja EU je da je to zajednica koja počiva na zakonima i sporazumima. Ali oni odjednom postaju neobavezni i porozni kada mi poljski vojnik ponudi supu, jer misli da sam izbeglica iz Ukrajine. Šest miliona ljudi će biti primljeno – sa istim pravima kao i svi oni koji su već unutra – jer je Direktiva o privremenoj zaštiti koju je Evropska komisija potpisala i odmah odustala od nje 2001 – primenjena po prvi put. To se nije desilo sa izbeglicama iz Sirije 2015. Niti iz Avganistana prošle godine. A 30.000 migranata koje je poljska granična straža dosad uhvatila u „pokušaju ilegalnog prelaska granice“ može biti vraćena prema novom zakonu o vanrednom stanju. Budući da ih uniforme s obe strane guraju napred-nazad, stvarna brojka je puno manja: svaki pokušaj se broji, a budući da se niko ne registruje, ne piše koliko se često radi o istoj osobi. „Poljski graničari ih šalju nazad u Belorusiju“, kaže Jelena Sesar iz Amnesty Internationala, „ponekad i po 20-30 puta“. Zakoni i konvencije se uvode, iskopavaju, brišu ili ignorišu u zavisnosti od trenutne politike.\nTo je rasizam. Čisti, jednodimenzionalni rasizam. Šumar kojeg sam sreo mi kaže: „Sve ljude bi trebalo primiti kao što primamo Ukrajince“. Mikolai je robustan i ćelav čovek. Sretao je očajne lutalice po šumi. „I ljudi iz Iraka i Konga beže od rata. Ovo je licemerno. Kao zapadnjak osećam se odgovornim i za tamošnju krizu“. On svima nudi pomoć. Njegova porodica već generacijama živi i radi u šumi. Za njega i mnoge druge stanovnike crvene zone, za ljude koji osećaju da pripadaju ovde, granica nije zaštita nego prepreka. Ovo područje, danas strogo čuvana odbrambena linija Evropske unije, menjalo je svoju zastavu toliko puta tokom vekova. Veliko vojvodstvo, konfederacija, kraljevstvo, nacisti, sovjeti – bez obzira ko je bio na vlasti, ljudi su mogli da posećuju svoje porodice ili da trguju u delovima koji se danas zovu Litvanija, Belorusija i Ukrajina. Poznavali su put kroz iskonsku šumu kao da im je to dvorište, poput bizona, risa ili vuka. Taj prirodni granični promet sada naleće na barikadu od čelika i struje.\nA duž ovog novog zida jednostavni gest gostoprimstva sada je zločin. Svako ko se uopšte usudi da priđe izbeglicama je zločinac. Teško naoružani ljudi u crnim uniformama skloniće vaš automobil s puta i provaliti u vašu šupu u potrazi za zalihama pomoći. Upravo ti „kriminalci“ usred noći primaju poruku: ljudi u šumi putem tajnog broja hitne službe prijavili su svoju lokaciju i traže pomoć. (Mreža 4G postoji čak i u najdubljoj šumi, jer ovo je ipak Evropska unija.) Onda se oni pakuju i kreću u mrak. Imaju tajnu mrežu advokata, lekara i skloništa. Oni su majke, poljoprivrednici, šumari, umetnici. Danju šiju jastučnice, pišu disertacije, sade breze i dizajniraju etikete za vinske boce. Sebe nazivaju aktivistima. Oni to nisu postali, već su jednostavno ostali ono što jesu.\nSrećem studenta ekonomije iz Senegala, koji je na putu izgubio svoja dva mlađa brata (jedan se otrovao vodom iz močvare, drugog je ujela zmija). Trenutno se o njemu brine jedna katolička humanitarna organizacija. Ostali su vraćeni u Belorusiju, lutaju šumom, neke su krijumčari ili aktivisti prevezli u Nemačku ili sede zarobljeni u logorima. Do sada je pronađeno 19 mrtvih od kojih je 12 identifikovano. Mohamed, student ekonomije, kratko je ošišan mladić s razmakom među zubima i zgodnim, odmerenim licem koje ne odaje nikakve emocije. Ja sam već treći novinar koji mu traži da ispriča svoju priču. On mi postavlja svoj zahtev: ako ne mogu da mu pomognem da dođe do neke evropske zemlje u kojoj može nastaviti studije, neće mi ništa reći.\n„Pomoć je više od prve pomoći“, kaže mi Karolina, koordinatorka organizacije za ljudska prava Homo Faber. „Tek kada započnete razgovor, odvojite vreme da saslušate nekog, dolazi do razumevanja. Dokle god samo bacate stvari na njih, nećete ih upoznati. Tek kada nešto odbiju (Neću da obučem ovu haljinu; Ne, želim u Berlin) vraćaju svoje dostojanstvo i pronalaze svoj glas“. Mohamed priča svoju priču: „Moj brat nije mogao da hoda posle ujeda zmije. Oči su mu požutele. Nosio sam ga na leđima. Telefon mi se ugasio. Izgubili smo se. Posle tri noći vratili smo se odakle smo krenuli. U mraku smo prešli reku. Na drugoj obali sam spustio brata, pokislog i u groznici, uz drvo da se odmori. Tu sam ga i sahranio“. Nekoliko noći kasnije pronašao je kuću sa upaljenim svetlom. Pokucao je na prozor. Čovek koji mu je otvorio vrata odmerio ga je i pozvao policiju. Odveli su ga do granice sa Belorusijom, gde je, stojeći pred kalemima bodljikave žice, odbio da napravi još jedan korak. Potom su ga odvezli u bolnicu, gde su mu ruke i noge vezali za krevet kako bi ga sprečili da počini samoubistvo.\nNa granici sa Ukrajinom ne vidim više od šačice automobila. Na granici s Belorusijom ne smem da uđem u šumu. Ta drama je sakrivena, izvan našeg vidokruga. Rat je i odsustvo ljudi i stvari. Odsustvo buke, u trenucima kada sve i svi zadržavaju dah. U vremenu koje se meri satima. Trenuci najdubljeg užasa i poniženja retko imaju preživele svedoke. Imam tanke cipele, stopala su mi sve hladnija dok hodam po utabanim stazama među nepreglednim redovima borova duž crvene zone. Mislim na ljude koji su udaljeni svega nekoliko kilometara, ali za mene nevidljivi, kako se bosi probijaju kroz istu šumu. Lica aktivistkinja sa kojima razgovaram su napeta. Tiho, monotono mi prepričavaju prizore iz tog mraka. Ana je jedne noći u močvari zatekla iračku porodicu: oca, majku i sedmoro dece. „Duž beloruske granice“, piše Lidija Zesin-Jurek u Eurozinu, „deca spavaju pod vedrim nebom. Ona ne dobijaju igračke, ni sokove, greju se oko vatre na mestima gde su pre 83 godine jevrejske izbeglice, bežeći od Nemaca, živele pod vedrim nebom u pojasu ničije zemlje koju su s druge strane ogradili sovjeti. Ova podudarnost izbegličke geografije je neverovatna, to je razorno ponavljanje istorije“.\nOvo su krvave zemlje, kako ih je nazvao američki istoričar Timoti Snajder: valovita brda i duboke šume u kojima su sovjeti i nacisti lovili stotine hiljada Jevreja, ostavljali ih da gladuju u ograđenim močvarama, ubijali ih i sahranjivali u masovnim grobnicama. Prljave poslove ponekad su obavljali Poljaci iz ovdašnjih sela. Snajder je napisao knjigu o tome u drvenoj kući u kojoj boravim nekoliko noći na pešačkoj udaljenosti od granice.\nKasija, istraživačica na univerzitetu u Varšavi, već 20 godina živi na rubu šume. Odlučna žena, kratke crne kose, monotonog, ispražnjenog glasa. Kada je otkrila da jevrejska istorija u Bjelovici nije nikada dokumentovana, 2019. je sama postavila spomenik Jevrejima koji su ovdje pogubljeni. „Otkrivanju spomenika je prisustvovalo njihovih 30 potomaka, koji su ovde doputovali iz celog sveta. Na istom mestu gde izbeglice sada umiru“. Nekada su joj starice iz komšiluka govorile da je jedna od njih. Ali otkad je 2017. učestvovala u protestima protiv seče šume neki od njih je bojkotuju. „Ponavlja se stara bitka oko toga ko stvarno pripada ovde. Ali svi su novi. Svi smo došli pre ili kasnije“. Kad je ovo bilo veliko vojvodstvo u 19. veku tu niko nije smeo da živi. Tek kasnije su se doselili preci gospođa koje su prvo grlile Kasiju, a sada je ignorišu. „Ponašaju se kao da su vlasnici šume. I svaki stranac je sumnjiv“.\nTo je pitanje koje Evropa još uvek ne može da reši. Pitanje zbog kojeg se uvode, kopaju, brišu ili ignorišu zakoni i sporazumi. Pitanje doma i svih pitanja vezanih uz to. Šta tačno znači dom ako država u kojoj se nalazi vaša kuća menja svoju zastavu svakih pola veka? Evropa dočekuje 6 miliona Ukrajinaca „jer izgledaju kao mi“, ali ko smo to mi koji živimo u gradovima u kojima polovina stanovnika u stvari ne liči na Ukrajince? To su gradovi koji svoje identitete crpu od autsajdera iz prošlosti. Ko negde pripada, a ko ne i na čemu se temelji ta razlika, sve je to proizvoljno. U Bjelovici, posle 80 i više godina, podiže se spomenik Jevrejima, čije se odsustvo ne može izbrisati, koliko god se uzastopni režimi trudili. Ukrajinci, koji su u Poljsku stigli posle rata 2014, bili su tretirani kao građani drugog reda. Bili su iskorišćavani na tržištu rada, njihova deca su mogla da idu u školu samo ako govore poljski. Sada ih primaju kao braću i sestre. Ovoga puta bauk su crni i smeđi muškarci muslimani.\nZemljanim putem koji vodi iz šume prošlog leta su stigli crni i smeđi ljudi ošamućeni dnevnim svetlom. Put prolazi pored velike dvospratne zgrade od crnog drveta u kojoj je Kasija živela i radila sve do protesta zbog seče šume. Ova zgrada priča priču o Evropi. Početkom prošlog veka izgrađena je kao jevrejska škola u Bjelovici. Posle rata je bila seoska osnovna škola. Kasnije je pretvorena u turistički hostel, onda je dugo bila prazna, polako propadajući, dok je nije kupio novinar Adam Vajrak, koji ju je stavio na raspolaganju Komon univerzitetu, neformalnoj akademiji za studente iz cele zemlje koji nisu stigli da se obrazuju na vreme. Taj koncept je razvio Jacek Kuron, disident poznat kao poljski Vaclav Havel, i njegova supruga Danuta, kao i dobrovoljci poput mlade Kasije i njenog muža. Usledili su studijski programi za odrasle. Kad je Kuron umro, a Poljska se pridružila EU 2004, mladi su se sve više opredeljivali za budućnost u zapadnoj Evropi. Gradonačelnik je zamolio Kasiju i njenog supruga da organizuju letnje kampove za lokalnu decu. Godine 2005. preselili su se tri kuće niz put. Danas staru školu koriste razna udruženja koja brane šumu i drugi aktivisti. Na kraju moje posete, hladan vetar je počeo da duva u dvorištu. Ali nisam bio pozvan da uđem. Razlog je bio nešto u vezi sa koronom. Nisam insistirao na objašnjenju. Ovde je bolje ne postavljati neka pitanja.\nNešto dalje je Bohoniki, jedno od poslednjih sela u kojem još uvek žive Tatari, muslimani koji su vekovima živeli u Poljskoj. Seoski put ograđen niskim belim zidom vodi uzbrdo do islamskog groblja. U zadnjem delu je 5 svežih grobova, prekrivenih jelovim granama i jednim belim cvetom. Na čelu poslednjeg groba je kratki zapis: NN, 22.10.2021, Spocz iway w pokoju – počivaj u miru. Život koji je anonimno završio u šumi. NN-u je rečeno da ne pripada ovde. Ali sada će on ostati tu zauvek.\nPrevela sa engleskog Aleksandra Jovićević


Služba opšte medicine Doma zdravlja Kruševac izmenila režim rada u nekim ambulantama, ali su svi izabrani lekari dostupni za pacijente | RTK\nSlužba opšte medicine Doma zdravlja Kruševac izmenila režim rada u nekim ambulantama, ali su svi izabrani lekari dostupni za pacijente\nUsled proglašenja vanredne situacije Služba opšte medicine Doma zdravlja Kruševac izmenila je režim rada u nekim ambulantama, ali su svi izabrani lekari dostupni za pacijente, kako za one sa hroničnim oboljenjima, tako i za one sa sumnjom na infekciju Kovid.\nPacijenati koji imaju hronična oboljenja, ili im je potrebna redovna terapija standardno se javljaju izabranom lekaru i od sestre dobijaju informacije o uputima i propisanoj terapiji, uz savet da u ovim situacijama ne dolaze u ambulantu, kako bi se smanjila kontaminacija virusa.\nUkoliko imaju iznenadne tegobe, bolove druge vrste ili urgentna stanja, redovno se javljaju svome lekaru. Trenutno su redukovani specijalistički pregledi koji ne spadaju u red hitnosti.\nLekari podsećaju da su u opticaju druge respiratorne infekcije, svaka temperatura ne znači odmah Kovid, pa treba kontaktirati izabranog lekara, pratiti uputstva i savete, a ukoliko temperatura uz primenu antipiretika ne pada duže od tri dana treba se javiti u Kovid ambulantu.\nPrethodno : U domaćinstvu Tomislava Matića iz Vratara preko dve decenije proizvode se ruže\nSledeće : U Srbiji preminulo još 10 osoba, još 359 pozitivnih; u Rasinskom okrugu 97 novopotvrđenih slučajeva – reč je rezultatima uzoraka uzetih više dana protekle sedmice