angie01 21:47 14.12.2015\n...ko jos ide kod cika zube.\nkukusigameni 21:49 14.12.2015\nIdu ovi s Tajlanda kod teta zube.\nmariopan 21:50 14.12.2015\nSamo da rasteraju tremu?\nzilikaka 21:57 14.12.2015\nČim sam videla 20 novih komentara znala sam da ste prešli na sex\nPočelo kao blok reklama, i taman odeš da zapališ i srkneš kaficu, kad ono...ne moš da veruješ kako se zakuvalo.\nTrenutno, blog obećava.\nmariopan 22:05 14.12.2015\nSa'će i ostali blogeri, samo da ukapiraju šta je stvarno tema.\nSvi cvikaju od zubara.\nzemljanin 22:41 14.12.2015\nVojislav Stojković 22:59 14.12.2015\nSamo ako se uključi Pajić i prekoatlantski Srbi, pa počnu o tome kako matica živi od dijaspore. Kladim se da će reći kako nama u matici nisu dovoljne devizne doznake, koje nam oni nesebično šalju, već bi sad, kad dođu u posetu, da im i zube vadimo i menjamo pol i to samo da bi na njima zaradili koji dolar više.\nangie01 23:13 14.12.2015\nova druga nindz je extra!,...e da si na vreme pokazao maji, mozda bi iskombinovala nesto sa cvidzama.\nanja99 13:51 15.12.2015\nSa'će i ostali blogeri,\nhahahah, dame se ponadale kad ode stvar u protezu.\nSepulturero 22:20 14.12.2015\nДа се вратимо на зубе...\nЈа сам радио пломбе и крунице у Србији и врло сам задовољан и ценом и квалитетом.\nМеђутим, размишљао сам и о евентуалној имплантацији једног зуба. Цена у Србији је око 600 а у иностранству око 2.000! Није ми јасна та огромна разлика.\nКод имплантата има доста посла и после саме операције и питање је колико је практично да се то ради у Србији.\nG.Cross 23:00 14.12.2015\nRe: Да се вратимо на зубе...\nPa dok cekas povecas i pisu.\nzilikaka 23:28 14.12.2015\nUz malo preduzetničkog duha, logično bi se javila ideja da se ponude paketi Platiš 5, dobiješ 6.\nRecimo, ako pacijent uradi celu gornju vilicu, da mu se omogući bar 10-15% popusta za pišu il dude, i još da mu se organizuje (da mu poseta Srbiji ne bi ostala u ružnoj uspomeni), odlazak na Sabor u Guči, il Leskovac, pa odmah proba bar zube, ako ne i nešto više.\nzilikaka 22:52 14.12.2015\nNego da mi lepo redom počnemo da kačimo svoje ortopane, pa da vidimo šta će nam reći naše kolege, Čika Zube.\nMoš i izbor za "naj" po kategorijama...\nkick68 22:54 14.12.2015\nplaca lecenje (root canal) i popravke 100%, a protetiku (krune) 80%, tako da mi se ne isplati da dolazim za toliko. Ugradnju zuba (nedobog!) ne pokriva, a to je ovde skupo (sa nadogradnjom kosti cak i do $10 000). Proteze za ispravljanje zuba (braces) su jezivo, ali jezivo skupe!\nZubari u Srbiji su jako dobri i sigurno nece raditi nepotrebne i skupe intervencije koje ce naplacivati od osiguranja. Oni uglavnom rade samo ono sto treba da se uradi.\nImam samo par pitanja za Arisa: Kako resiti problem povlacenja desni? Da li postoje neke paste ili preparati koji bi mogli da pomognu?\nI izvinjavam se sto sam u jednom njegovom blogu zestoko opljunula po zubarima, nisam znala da i on pripada navedenoj skupini:)\nPreporuka: 124 / Link / Replika: 35 / Molimo vas da se ulogujete ili registrujete da biste mogli da šaljete komentare.\ntsunade 23:07 14.12.2015\nRe: Meni osiguranje\nProteze za ispravljanje zuba (braces) su jezivo, ali jezivo skupe!\nevo sam ćerki koja ima 12 godina pre par meseci kupila protezu za 300 evra sve skupa sa snimcima, pregledom, šljokicama i duginim bojama i besplatnom kontrolom. mislim, bačenih 300 evra pošto neće da je nosi, al nije mnogo za nekog ko hoće.\nkick68 23:12 14.12.2015\nkupila protezu za 300 evra\n$4 000 - 10 000, mozes za to polovna kola da kupis:))))\nMom mladjem detetu ce trebati, mada mu se zubi vec sami ispravljaju kako raste. To ne mogu da uradim tamo zbog navodnih cestih kontrola. Moje osiguranje (koje je medju najboljima u zemlji, ako ne i najbolje) placa samo 50%:(\ntsunade 23:17 14.12.2015\nništa od ovoga meni nema sensa ni logike... kako je moguća tolika razlika u ceni?\nivana23 23:17 14.12.2015\nMogla si da uzmes silikonsku koja manje pada u oci. Ne znam da li je podjednako efiksna, al' sad se vise upotrebljava.\nPostupak i foto LINK\ntsunade 23:19 14.12.2015\nMogla si da uzmes silikonsku koja mane pada u oci. Ne znam da li je podjednako efiksna, al' sad se vise upotrebljava.\nniko me nije obavestio da to postoji... srećom pa postojiš ti\nangie01 23:20 14.12.2015\nsrdjan.pajic 23:39 14.12.2015\nPa zato joj kupiš onu protezu što ne može da se skida, onda nema izbora!\nescherichije_colic 07:07 15.12.2015\nDozvoliću sebi da odgovorim, premda mi pitanje nije bilo direktno upućeno, a vi ne zamerite\nPopularne su bile jedno vreme Parodontax paste i Gingival isl gelovi. Za pastu ne mogu da pričam, gel može da utiče blagotvorno na strukturnu jačinu desni ali ni jedno ni drugo ne mogu niti zaustaviti povlačenje desni, još manje vratiti ga na prvobitni nivo. Ovo se odnosi na priču o povlačenju desni kao posledici gubitka kosti, odnosno parodontopatije. U tom slučaju mogu se preduzeti 3 mere:\n1) usavršavanje već marljive i pedantne oralne higijene\n2) zatvorena kiretaža džepova recimo 3x godišnje, kod posebno agresivnih oblika bolesti u kombinaciji sa antibioticima\n3) hirurgija i veštačka kost, u slučaju da postoje duboki defekti u kosti\nSve 3 mere uglavnom ne mogu izlečiti parodontopatiju, ali je mogu držati pod kontrolom, što je otprilike cilj svake terapije.\nUkoliko pričamo o lokalizovanom povlačenju desni kao posledici agresivnog trljanja tvrdom četkicom, a što je spomenuto u mom postu na početku, tu su mere sledeće:\n1) prilagođavanje pribora i tehnike održavanja higijene\n2) hirurški zahvat kojim se pokušava nivo desni vratiti na prvobitni nivo, pri čemu se na mesto povlačenja presađuje transplantat sopstvenog vezivnog tkiva sa nepca ili neki fabrički graft životinjskog porekla\nkukusigameni 08:50 15.12.2015\nSine, mnogo smo jaki. Gde ja stadoh, ti ćeš poći i ostale perpetuum mobile odlike dentalnog turizma\nkukusigameni 09:16 15.12.2015\nFiksna ortodontska terapija je nemoguća na daljinu. To je proces koji traje i u toku tog procesa se moraju vršiti kontrole i razne intervencije.\nBtw, to ovde košta oko 1500e i još neko naplaćuje te kontrolne preglede. Plus, na kraju terapije se izrađuju tzv retineri koji održavaju postignuti rezultat i to još košta.\nIpak, to je ulaganje za budućnost i u svakom slučaju i u svakoj državi bi trebalo tako posmatrati.\ntadejus 10:04 15.12.2015\nUkoliko pričamo o lokalizovanom povlačenju desni kao posledici agresivnog trljanja tvrdom četkicom, a što je spomenuto u mom postu na početku, tu su mere sledeće:1) prilagođavanje pribora i tehnike održavanja higijene2) hirurški zahvat kojim se pokušava nivo desni vratiti na prvobitni nivo, pri čemu se na mesto povlačenja presađuje transplantat sopstvenog vezivnog tkiva sa nepca ili neki fabrički graft životinjskog porekla\ne ovo drugo preživjeh a smješi mi se još nekoliko tura..\nsmrt u diskoteci..\nelem rekoše meni tom prilikom da pored prećerivanja u drndanju zuba četkicom uzrok može da bude i skraćena tetiva između obraza i vilice, koja onda pri smijanju (šta se ceriš) povlači zubno meso na gore..\ni da uz to može još da bude oblik zuba takav da pri žvakanju hrana udara u meso jer je zub zaobljen..\ni što si drndala toliko..\ntehnika.. pa jeste.. tehnika.. nerealno brate, isključivo potezi od korjena ka dnu zuba i to mekom četkicom.. tako jedno par hiljada puta dnevno.. pa jeste, kad odem u penziju možda i postignem..\na zahvat inače izgleda tako što se isječe parče mesice sa gornjeg nepca, naljepi na mjesto ogoljenja korjena zuba, ušije, drži 7 dana pa konci poskidaju..\nstvar izgleda fantastično.. nema šanse da se provali da je tu nešto rađeno..\nali treba preživljavati tortutu, jeziv zahvat\nkukusigameni 10:11 15.12.2015\nA pazi sad najstrašnije: Da li ti je rečeno da je moguć recidiv povlačenja desni na tom mestu?\ntadejus 10:19 15.12.2015\nDa li ti je rečeno da je moguć recidiv povlačenja desni na tom mestu?\npa odmah mi palo na pamet.. reko jbt ako ću ovaj horor da proživljavam po više puta na istom mjestu da se odmah bjesim..\ndobila sam sažaljiv pogled i poruku da ne drndam zube..\nšto ne platiš na mostu dočeka te na ćupriji..\nzubi su fenomenalni, mogli bi 200 godina da traju i onda me izda đavolje meso..\nkukusigameni 10:21 15.12.2015\nNe. Pitanje je da li ti je predočeno? Da li ti je lekar rekao: Znate, možda ćemo ovo morati da ponovimo za jedno četr' godine?\nblogovatelj 10:38 15.12.2015\nMom klincu je koštala nekih 5000 sa sve vrhunskim osiguranjem. Da nije bilo osiguranja, ne smem ni da pomislim koliko bi koštalo.\nOvih 5000 nije odjednom plaćeno, nego u roku od tri godine.\ntadejus 10:41 15.12.2015\npa 4 nije realno.. 20 je već realnije..\nali ne znam zašto misliš da bi to morao reći tim (ili sličnim) riječima..\nimaš problem, ima terapija, zašto bi ljekar morao biti u obavezi da ti kaže da ćeš ti možda ponovo da se nađeš u istom problemu..\nja ne mislim da mora..\nne u ovom konkretnom slučaju..\nda postoji neko alternativno rješenje, ili da je postojeće rješenje takvo da čini neku trajnu štetu.. onda da.. ali ovako..\npovuče se, ti ga presadiš, ako se povuče opet, opet ga presadi.. i tako dok ti ne dojadi.. kad ti dojadi.. ostaćeš bez zuba..\nbaš ne vidim njegov propust u tome što ne insistira na tome da će stvar možda tako da izgleda..\nantioksidant 10:45 15.12.2015\nлекар је дужан да те упозна са свим могућим последицама интервенције и алтернативама (то укључује и трајност (да тако кажем))\nkukusigameni 10:58 15.12.2015\nUpravo. Na primer, slučaj je da se takva upozorenja i razumevanje tih mogućih komplikacija i recidiva potpisom overava.\nI sad, u kontekstu turizma, ti uradiš taj SMAT (Slobodni mukogingivalni autotransplantat) i posle par godina - šljus. Kao roletna, sve ode dovraga. Kao dodatak, nisi tu da dolaziš na redovne kontrole.\nBtw, kod "povlačenja" desni, dosta uticaja ima stanje kosti ispod tih desni, genetika ovoono.\ntadejus 15:48 15.12.2015\nu praksi imas dva tipa pacijenta..\njedne koji sami pitaju prije nego sto se stigne do dijela price o formalnim obavezama (i provjere sve o cemu su pitali)..\ni druge koji su jedva pogodili vrata ambulante i ne razumiju ni elementarno a pogotovo ne posledice i alternative intervencije..\nmisljenje sam da je to sasvim ok..\nne vidim smisla u propisivanju procedure po kojoj pri svakom postavljanju plombe zubar mora da deklamuje tekst o problemima narusavanja zubne cakline, vrstama plombi, vrstama mogucih komplikacija na popravljenom zubu.. itd. itd....\ni tako i svaki drugi ljekar specijalista..\nkuda bi to tacno vodilo?\ntadejus 15:52 15.12.2015\nantioksidantлекар је дужан да те упозна са свим могућим последицама интервенције и алтернативама (то укључује и трајност (да тако кажем))\nUpravo. Na primer, slučaj je da se takva upozorenja i razumevanje tih mogućih komplikacija i recidiva potpisom overava.I sad, u kontekstu turizma, ti uradiš taj SMAT (Slobodni mukogingivalni autotransplantat) i posle par godina - šljus. Kao roletna, sve ode dovraga. Kao dodatak, nisi tu da dolaziš na redovne kontrole. Btw, kod "povlačenja" desni, dosta uticaja ima stanje kosti ispod tih desni, genetika ovoono.\njesi ti nesto posebno uzeo na zub oralne hirurge?\nčuj ode kao roletna..\nostalog što se tiče.. kakve veze ima dal bi ti to radio u "turizmu" ili "kod kuće"..\nmože i "kod kuće" da ti se desi da ti doktor recimo emigrira (moj slučaj) ili recimo ode u penziju..\nhoćeš li onda prestati da ideš na kontrole?\nšta ima da "budeš tu" da ideš na kontrole..\nvaljda ćeš da ideš tamo gdje jesi..\nopšte zdravstveno stanje naravno da utiče na ishod svakog pa i ovog zahvata.. ni tu nisam sigurna šta si htio.. osim ako imaš nešto posebno protiv oralnih hirurga per se..\nja mislim da je fenomenalna stvar da to može da se uradi..\na ko neće.. neće.. može i da se ne uradi\nantioksidant 16:02 15.12.2015\nпа негде где можда има мање лекарских грешки :)\nиначе, ово је друга крајност (засипање непотребним информацијама) у односу на потпуно игнорисања потребе да пацијенти буду упознати са нечим на шта дају сагласност у крајњем случају.\nобе ствари (и превише информација и премало информација) за последицу имају потпуно одсуство иформисаности :)\nа одговорио сам јер ми се чини да је информација о томе колико ће трајати (у просеку) позитивни ефекти неке интервенције у суштини једна од битнијих. рекла си да је напорна, ако се у просеку понавља на 6 месеци онда је свакко нећеш радити (ок, не свакако - пре вероватно) а ако си мирна 20 година... па докторе - дај одмах две :)\ntadejus 16:13 15.12.2015\nпа негде где можда има мање лекарских грешки :)иначе, ово је друга крајност (засипање непотребним информацијама) у односу на потпуно игнорисања потребе да пацијенти буду упознати са нечим на шта дају сагласност у крајњем случају.обе ствари (и превише информација и премало информација) за последицу имају потпуно одсуство иформисаности :)а одговорио сам јер ми се чини да је информација о томе колико ће трајати (у просеку) позитивни ефекти неке интервенције у суштини једна од битнијих. рекла си да је напорна, ако се у просеку понавља на 6 месеци онда је свакко нећеш радити (ок, не свакако - пре вероватно) а ако си мирна 20 година... па докторе - дај одмах две :)\npa uopšte nije druga krajnost..\nto presađivanje je trivijalan zahvat..\nbaš kao i plobiranje..\nsamo je nov..\npa se tebi danas čini kako uuuuuuuuuuu zar ti nije predočio trajnost (naravno da jeste) kad ti je tako nešto radio.. pa to sigurno može da se završi grdno..\nmože i bušenje zuba..\nne vidim smisla (ponavljam se) u detaljnom iznošenju svih mogućih komplikacija, kako ti gore kažeš.. prosto je nemoguće sve ih navesti..\nkukusigameni 16:22 15.12.2015\nSve je samo ne nov\nJa ga izvodim od 1995. godine. A mnogi su pre mene to radili.\nkukusigameni 16:23 15.12.2015\nKad bi znala koliko sam ja hirurških zahvata uradio, bilo bi ti jasno koliko mašiš poentu.\nantioksidant 16:23 15.12.2015\npa se tebi danas čini kako uuuuuuuuuuu\nкао да ме гледаш\n(naravno da jeste)\nпа ок, значи нисам баш толико фулао\nмислим да се слажемо (само другачије интерпретирамо) потребу да треба наћи меру у информисаности\n(ово сад напамет, мада не верујем да грешим) - слажемо се и у томе да професионалац процењује која је та мера тачно. мислим, ја код зубара обично само зинем и изражавам потпуно слагање са свим предложеним (нарочито кад набије ону зујалицу у уста...)\ntadejus 16:31 15.12.2015\ntadejusjesi ti nesto posebno uzeo na zub oralne hirurge?čuj ode kao roletna..\nda sam znala onda bih sa više sigurnosti pretpostavila da se radi o uzimanju kolega na zub..\npo principu niko to ne umije kao ja..\nprosto para oči kako si pošao od pretpostavke da je meni to nešto sigurno loše urađeno (ili bar objašnjeno) bez da sam iznjela bilo kakve detalje..\nno dobro, nije stvar za paniku..\nsurevnjivost je odmah do sujete kod bijelih mantila..\ntadejus 16:33 15.12.2015\ntadejuspa uopšte nije druga krajnost..to presađivanje je trivijalan zahvat..baš kao i plobiranje..samo je nov..\nSve je samo ne nov Ja ga izvodim od 1995. godine. A mnogi su pre mene to radili.\nznači drevni zahvat? ok\nkukusigameni 16:50 15.12.2015\nUčitavaš. To nigde ne piše. Ja kada predlažem taj zahvat uvek objasnim koji su mogući ishodi.\nA mogu da ti navedem i zašto. Mada, nisi zaslužila.\nsrdjan.pajic 17:00 15.12.2015\nUžas, a možeš da pretpostaviš onda kakvo je ovde kod nas dranje u pitanju. Ja i ne računam na moje osiguranje da to pokrije, jer imam nekakav godišnji cap koji sigurno ne dobacuje do cene proteze. Zato sad uživam ovih preostalih par godina dok detetu ne izrastu stalni zubi, onda ću da zapadnem u dugove, bedu i nemaštinu, zbog proteze. Ili da pošaljem dete na par godina u neku normalnu zemlju, da nauči jezik i ispravi zube, o nekom razumnom trošku.\nblogovatelj 18:51 15.12.2015\nUžas, a možeš da pretpostaviš onda kakvo je ovde kod nas dranje u pitanju. Ja i ne računam na moje osiguranje da to pokrije, jer imam nekakav godišnji cap koji sigurno ne dobacuje do cene proteze.\nManje više isto, jer ovde zubari i očni lekari nisu pokriveni opštom zdravstvenom zaštitom. Mene je Blekberijevo osiguranje povadilo. Sad sam se i setio koliko. 50% je bilo za proteze. Znači onih pet soma što sam platio bilo bi 10 da nije firma davala pola para.\nsrdjan.pajic 21:31 15.12.2015\nDa, hebote, i ovde, kao da to nisu lekari, nego kozmetičari. Mi u kući imamo ok zube, ali smo svi zato ćoravi (kažu da će i dete da bude kratkovido, po svoj prilici), i prošle godine žena zaboravila da kupi dodatak osiguranju za očnog lekara - al' sam se šlogirao kad mi je tamo onaj momčić za šalterom zalepio račun za pregled i nove djozluke, i paklicu sočiva da mi se nadju, ono, kad idem na skindžu da ne moram da nosim cvike ispod maske. Lupali mi šamare da se osvestim.\nkick68 22:40 15.12.2015\nDa li su plombe na tim mestima povlacenja resenje?\nkick68 22:46 15.12.2015\nal' sam se šlogirao kad mi je tamo onaj momčić za šalterom zalepio račun za pregled i nove djozluke, i paklicu sočiva da mi se nadju, ono, kad idem na skindžu da ne moram da nosim cvike ispod maske. Lupali mi šamare da se osvestim.\nSledeci put prati promocije. Ja sam platila dva para po ceni jednog, u Sears-u. Moj ocni se ljutnuo kad sam mu rekla da odlazim i poceo da me ubedjuje da to nije isti kvalitet. Mozda je i u pravu, ali ja sam kupila okvire kakve sam htela i sve je ok, dobro vidim sa njima. Proveri i Costco, ako si drug clan, naravno:)\nescherichije_colic 21:06 16.12.2015\nKaže kad presadiš vezivni graft sa sve periostom- dakle uzme ga ispod žlezdane i masne zone- da takav transplantat poseduje čak i osteoinduktivni potencijal, odn što bi rekao jedan eminentni kolega iz Nemačke "gde ćeš bolje membrane od periosta".\nmikele9 14:24 17.12.2015\nAris se priprema za intervenciju\nЧеревићан 23:35 14.12.2015\njebes zube kad ti Djoka kratak\nno obratno (krezub al' nadaren)\ntad brcine uzgajis podnosom\nzenskoj bude sex satobom sladak\nPreporuka: 496 / Link / Replika: 2 / Molimo vas da se ulogujete ili registrujete da biste mogli da šaljete komentare.\ntsunade 07:39 15.12.2015\nebes zube kad ti Djoka kratak\numirem... brojutro čerevićanin\ntadejus 09:57 15.12.2015\ndobro jel ti oćeš da mi leba jedemo od tog paradontalnog turizma ili nećeš..\nbocvena 10:00 15.12.2015\nsamo napred tsunade i arise!\nčitav koncept kratkog, vizuelno zanimljivo spakovanog razgovora, sa ljudima koji imaju profesionalni kredibilitet i imaju šta da kažu je - odličan.\npogotovo na ekonomske teme.\nuopšte, ideja o uzimanju stvari u svoje ruke, da l' producentsko, stomatološko, političko, kulturno...višestruko je bitno u srbiji u kojoj ljudi večno čekaju godoa da im pokupi đubre ispred zgrade.\ntsunade 10:55 15.12.2015\nhvala puno boco\nkukusigameni 11:00 15.12.2015\nZaslužila je besplatno vađenje zuba.\nDobro, anestezija će koštati.\ntsunade 11:03 15.12.2015\nništa, onda ću bez anestezije\nbocvena 11:28 15.12.2015\nja bez anestezije ne kažem ni dobar dan kod zubara.\ndajte mi drozu, pa da popričamo o toku lečenja i cenama.\nkukusigameni 10:19 15.12.2015\nEvo, ovaj komentar sam dobio od jednog "kafanskog" drugara, pa ga postujem ovde.\nKoliko vidim u razmišljanjima o stomatološkom turizmu razmišlja se prvenstveno o pojedincima koji bi dolazili u Srbiju da odrade neke intervencije. Zašto ne razmišljati u malo većim potezima? Konkretno mislim da možda ima mesta da se razmišlja o stvaranju mreže stomatoloških ordinacija koje bi radile za neke fondove zdravstvenog osiguranja koji imaju pokrivene i stomatološke usluge. Naravno, kao što smo već pričali, to ne bi uključivalo sitnije usluge i intervencije (što uglavnom rade naši gastarbajteri kada su u matici) već mislim na ciljano slanje pacijenata za veće operacije. To bi uključivalo i širi paket nemedicinskih usluga (jer sama intervencija traje neko vreme i ima praznog hoda kada se osiguranici mogu upoznavati sa ostalim turističkim sadržajima).\nOno što je ključno je naravno da se obezbedi kvalitet (rekao si da je snižavanje cena usluga dovelo i do pada standarda što je neprihvatljivo za ovakve ponude) a ukoliko bi pacijenti dolazili organizovano preko velikog osiguravača onda bi se i u njihovoj zemlji dao organizovati back up za dalje kontrole i eventualna iskakanja i popravke, loše reakcje organizma i klasične lekarske greške.\nDakle, s ove strane bi trebalo organizovati se, spakovati paket i ponudu dati nekom velikom ko bi, posle provere i dodatne organizacije da se sve utegne, finansirao lečenja, intervencije...\nKao što vidiš, poenta cele priče i dalje ide na proširenje tržišta, tj izlazak na druga tržišta, što dovodi do izvoza (preko potrebnog) usluga. U pravu si da pojedinačni pozitivni slučajevi praćeni pojedinačnim negativnim slučajevima u opštoj slici ne donose mnogo ali sistematski pristup može doneti značajan iskorak. Najlepše od svega je što celoj priči ne treba država ni na koji način već bi zbog svog obaveznog elementa politike samo smetala.\nG.Cross 11:44 15.12.2015\nRe: i tebe sam sit kafano\nKoliko ja znam u zemljama gde je ovo veliki biznis postoji sprega izmedju turistickih agencija koje prodaju "turisticki dao usluga" (transport, hotele, dodatne turisticke usluge) i stomatoloskih ordinacija koje prodaju "ciste stomatoloske usluge".\nOni zajednu ulazu i u reklamu, websajtove itd. i dele profit.\nTako svako radi ono sto zna da radi.\nkukusigameni 11:47 15.12.2015\nDa. Nije to nigde "veliki" biznis. To je samo biznis. On ima svoje pozitivne i negativne aspekte, kako po pacijente, tako i po one koji rade u tom biznisu.\nU svakom slučaju, jedno od rešenja ovde u Srbiji je "mrdžovanje" ordinacija (samostalnih stomatoloških "umetnika" i zbog toga je potreban dobar zakon o stomatološkoj zdravstvenoj zaštiti.\nDobro i još dosta toga.\nsvarog 11:56 15.12.2015\nzbog toga je potreban dobar zakon o stomatološkoj zdravstvenoj zaštiti.\nZašto je potreban zakon? Jel postoji sada neki propis koji ograničava stomatologe da se udružuju?\nPre će biti da ne možeš da nađeš 5 ljudi koji bi se udružili\nG.Cross 11:57 15.12.2015\nDa. Nije to nigde "veliki" biznis. To je samo biznis.\nPa zavisi od definicije .\nAccording to the quoted source, the growing medical tourism industry produces about $250 M in annual revenue for Romania.\nThe number of Romania’s medical tourists, mostly Germans, Italians, Israelis and Britons, may double by the end of 2015 and reach about 500,000 “if the planned medical infrastructure work is done,” said Andrei Nacea, managing director at Seytour SA, a Bucharest-based agency specializing in the industry.\nOn the other hand,Ruxandra Tarlescu, a senior manager at PricewaterhouseCoopers LLP in Bucharest said Romania may lure some doctors back provided that fiscal incentives are granted to the system, similar to those offered to software engineers, who don’t pay a 16 percent income tax.\nkukusigameni 12:01 15.12.2015\nUh. Mnogo je dugačko objašnjenje. Recimo, jedan od razloga je neverovatno veliko crno tržište. I tom tržištu za sada ne možeš ništa.\nA i ovo što si napisao da ne možeš da nađeš 5 ljudi koji bi se valjano udružili, i to je tačno.\nIpak, pogledaj blog na "klikerima" ima i tu objašnjenje zašto je teško zaposliti stomatologa.\nkukusigameni 12:07 15.12.2015\nDakle, podvukao sam ono medical, a ne dental.\nA ovo drugo što sam podvukao je isto ono što ja negde vidim kao mogućnost za Srbiju. Sa sve onim "ako".\nsvarog 12:21 15.12.2015\nOk, posle ću da pogledam, ali sad da ti odgovorim da je, po mom mišljenju naravno, najbolji način da sjebeš neku delatnost da doneseš zakon o njoj. Tu se automatski upliće država sa regulacijom, administracijom što naravno treba da se finansira i uvodi prepreke za bavljenje njome što smanjuje konkurenciju a u delovima u kojima je koristan naravno da se ne sprovodi.\nDa ste pametni i složni (stomatolozi) pa da rasturite ono što se naziva Stom. komorom (ladno im je članarina vezana za evro ) i uspostavite valjanu komoru (nemoguća misija iz istog razloga zašto je nemoguće da se udružite u neku mrežu) koja bi stvarno štitila profesiju (a to znači pacijente) od nemara i nestručnosti.\nCrno tržište znam da cveta, ali za to nije potreban poseban Z o stomatologiji. Kakva je razlika između automehaničarske radnje i stom. ordinacije na crno? Kori je donela zakon o inspekcijama i jedna od ciljnih grupa su im baš stom ordinacije, pa baš da vidimo kako će to ići.\nInače, pošto sada stom usluge za odrasle ne pokriva RFZO, privatnici imaju šansu da potpuno preotmu tržište domovima zdravlja, pa izvolite. Prvo osvojite svoje tržište pa onda osvajajte inostrana\nkukusigameni 14:19 15.12.2015\nnajbolji način da sjebeš neku delatnost da doneseš zakon o njoj.\nSa ovim ne mogu nikako da se složim.\nDa ste pametni i složni (stomatolozi) pa da rasturite ono što se naziva Stom. komorom (ladno im je članarina vezana za evro) i uspostavite valjanu komoru (nemoguća misija iz istog razloga zašto je nemoguće da se udružite u neku mrežu) koja bi stvarno štitila profesiju (a to znači pacijente) od nemara i nestručnosti.\nZakon, kad već komora ne može sama.\nNije baš isto. Mislim, auto moraš makar da uteraš u neko dvorište i tu da stoji. Stomatolog koji radi na crno, može dugo da bude neprimetan. Inspekcije uglavnom obilaze prijavljene ordinacije.\nPrvo osvojite svoje tržište pa onda osvajajte inostrana\nTržište je osvojeno.\nsvarog 14:30 15.12.2015\nopušteno, slaganje sa mnom nije obavezno\nJa recimo mislim da nas to ubija, to traženje paternalističke zaštite od države (jer ko će da sprovodi zakon) umesto samoregurelacije. Time se samo daje moć političarima i birokratiji. Pa kad u zakonu sve brinući o pacijentima propišu da moraš da ispunjavaš kojekakve uslove (po ugledu na EU naravno) ostaće samo šaka najbogatijih da radi (na belo, svi ostali će da pobegnu u underground). Oni će da podignu cene i sve ostalo što ograničena konkurencija donosi. Ovo je toliko puno puta ponovljen scenario svuda i u svim granama. Kad čujem ove iz IT kako traže da se zakonski reguliše oblast pomislim ili nemaju pojma šta to znači ili će oni lično da pišu zakon po meri svoje firme\nInspekcije uglavnom obilaze prijavljene ordinacije.\nNovi zakon o inspekcijskom nadzoru daje mogućnost da inspektori ulaze u stanove/neprijavljene ordinacije (sa nalozima), a kako će znati- valjda po prijavi\nzilikaka 17:32 15.12.2015\nEvo, ovaj komentar sam dobio od jednog "kafanskog" drugara, pa ga postujem ovde\nPa, dobro, kad smo već kod postovanja onog što smo mi drugi dobijali od drugara, mogu ja?\n"- Eto ga, gotova plomba, možete isprati.\n- Pljuc! E sad me slušaj, sve ti živo natakarim! Ja sat vremena nisam zatvorio usta jer sam morao, ali što ih ti ne zaklopi šezdespet minuta i odakle ti snage da toliko melješ, grom te spizdio posred jezika! Hajde što moram da trpim fizičku bol, ali jebote moždane vijuge si mi ispravila - jebe mi se tačno šta mi radiš sa zubom, zbog čega to radiš, kako se zove pasta koju koristiš i šta je gutaperka, jeb'la te gutaperka, petsto puta si je pomenula, urezala mi se u mozak! Natrpala si mi pola slavskog escajga u usta i onda mi postavljaš pitanja - pa je l' kroz guzicu da ti odgovorim, leptejebo?! I kako misliš da čujem šta me pitaš dok mi drljaš onim mikro hiltijem po vilici, vibrirala mi glava k'o Nokia 3310 petnajs' minuta! Pet igala si mi ugurala po dva puta u zub, svaku do živca "da proverim samo dokle ide" - do oka ide, svaki put do oka i neće dalje kol'ko god ti uprla da mi ga probušiš. I kad mi već dupe završi na naslonu za glavu od bola ti mi kažeš: "Molim vas, nemojte se pomerati" - je l' da?! Da se ne pomeram?! Aj' da ja tebi nabijem ceo krojački asortiman u živac, a ti stoj postojano kao klisurina, jeb'o te Mengele! Onda mi kažeš: "Pa što se sada mrdate, ovo vas sigurno ne boli" - jeste, zub ne boli, ali boli to što si mi pričkinula usnu drškom od bušilice, valjda da napraviš polugu da možeš dublje da nabiješ burgiju - sad izgledam ko Luj Armstrong za istočnoevropsko tržište! I sad pored sve svoje muke moram da idem da izguglam šta je jebena gutaperka, jeb'la te gutaperka da te ne jebala!"\nnsarski 19:06 15.12.2015\nEvo i drugacijeg odnosa prema zubarima:\n(Zena ode kod zubara. Kad se on sagne nad njom, ona ga uhvati za...jajca. Zubar kaze:\n"Gospodjo, mislim da ste me zgrabili za intimni deo".\nZena kaze, "Da. I bicemo nadalje jako pazljivi da jedno drugo ne povredimo".)\nmariopan 21:32 15.12.2015\nTaman si opisala mog zubara.\nDobro što radi svoj posao ali sve vreme priča i još me pita sve redom kao da mogu da mu odgovorim.\njkt2010 02:57 16.12.2015\nKori je donela zakon o inspekcijama i jedna od ciljnih grupa su im baš stom ordinacije, pa baš da vidimo kako će to ići.\nRazni problemi razna rešenja. U ovom slučaju, način da se izboriš sa crnim & sivim radom je da uključiš stomatološke usluge u osiguranje, sa participacijom od 50%. Pa ko hoće da sredi zube na crno nek plati 100%.\nsvarog 12:25 16.12.2015\nPa bila je 100% participacija, pa su opet radile ordinacije na crno. RFZO je otkačio stomatologiju za odrasle, sad se u domovima zdravlja bore, navodno, za pacijente i zaradu. (iz izvora bliskih jednom DZ :) znam da se to radi i tako što neki zubari ljudima otvaraju zdrave zube samo da bi se nabila norma)\nanja99 13:57 15.12.2015\nmene lično nema ničeg važnijeg od zuba. majke mi mile. nikad i nikuda ne idem bez paste i četkice, bitno je ali bitno - održavati higijenu usta, prati zube posle svakog obroka, ja i preteram pa i posle jabuke, navikla, godinama pričam i govorim da onog časa kada čovek digne ruke od zuba, digao je ruke od sebe.\nod života, generalno.\nantioksidant 14:33 15.12.2015\nnikad i nikuda ne idem bez paste i četkice,\nja nigde bez zuba ne idem\ni kad ih negde zaboravim, obavezno se vratim po čašu\nanja99 17:11 15.12.2015\nbaš htela da kažem tsunadi da je pravi posao, pa i kliker tema, sex turizam, zubi su za samosvesne i odgovorne, dočim..\nemsiemsi 15:00 17.12.2015\nНајбоље је те две услуге увезати у пакет !\n49 41 15:52 15.12.2015\nSve u turizam\nMi bi u Evropu, a nikako Evropa u nas.\nAko jedan Frankfurt, raskrsnica Evrope, biznis centar, ...\nmoze da ima citavu ulicu sa tako zvucnim nazivom Keiser Strasse.\nAmsredam kvart Crvenih Fenjera.\nHamburg Sent Pauli, ...\nIsao stotinu puta autobusom iz BG, prolazio pored tog parkica; tek sada u doba izbeglice krize saznao da se zove Picin park.\nFranfurt im dao citavu ulicu, Amsterdam citavu cetvrt, Hamburg takodje.\nMi nase strpali u Parkic.\nRetko sam u BG, zadnji put mi prijateljica; s kojom se znam godinama rece.\nMoj prijatelju, "zensko meso"- ti je ovde postalo najjefnije.\ntsunade 17:00 15.12.2015\nEh, na www.klkeri.rs nema puno komentara al ono što ima dosta je kvalitetno elem dobila sam jednu zanimljivu analizu pa reko da je podelim s vama:\nkukusigameni 17:22 15.12.2015\nRe: DOBAR KOMENTAR\nČovek sve objasnio. Nemam šta da dodam.\nmariopan 21:48 15.12.2015\nImam ja da dodam.\nKod nas već dolaze turističke ture penzionera iz Nemačke i Austrije, brodom, Dunavom...sve do Beograda. Svake godine nekoliko hiljada njih dođe brodom do Beograda. Zašto im ne ponuditi sve u jednom paketu?\nZašto ne povezati te ture i sa dentalnim turizmom, a da se sve ovako profi radi kako predlaže SHIKAMARU?\nTu bi se dalo nešto uraditi boljom organizacijom, marketingom, strogo kontrolisati ko nudi te usluge da neko ne naruši kvalitet i tako svima smrsi konce?\nMožda osnovati udruženje, recimo, sa zadatkom da izdaje sertifikate onima koji zadovoljavajku sve uslove i to da bude strancima neka garancija kvaliteta, za one koji su zabrinuti i s pravom nepoverljivi?\nNe znam, samo razmišljam šta bi se sve moglo?\ntsunade 11:02 16.12.2015\nšikamaru je najpametniji dečko sela skrivenog u lišću.\na u ovom selu nema pameti moja mario :)\nsrdjan.pajic 21:51 15.12.2015\nOk, evo pitanje druge vrste, za QQ-a, ili ko već hoće da odgovori.\nImam, dakle, sestričinu u Beogradu, završava osnovnu školu, strašno pametno dete, 5.0 posek, ono, nerd, par excelence. I hoće da studira stomatologiju. Zašto? Zato što hoće, mislim, svašta, kakvo pitanje za tinejdžerku! Ustvari, ima drugaricu, čiji su roditelji zubar/ortodont, "puni ko brod" (njene reči, znači, kao i svako normalno dete, zanima je lova, pre svega). Šta da joj kažem? Kakve su šanse da joj se ispune snovi, pretpostavimo da usput možda i voli taj posao, mada sumnjam da to zna u ovom trenutku? I da li je bolje da završi neku gimnaziju pre faksa, ili onu srednju zubotehničarsku (što je njen plan, iz nekog razloga, ustvari zato što je medju tom decom ići u gimnaziju totalno un-cool, ono, dovoljan razlog da te svi unfriend-uju na fejsbuku)?\nzilikaka 22:03 15.12.2015\nPajke, el ti to promovises gimnazije?\n...a ovamo godinama vodimo rat ko je sta naucio u srednjoj.\nsvarog 22:28 15.12.2015\nMa kakva ZTŠ, to je posle težak hendikep kod upisa na fax. Moja sestra je završila (doduše poodavno) i posle se raspala od učenja za prijemni za stomatologiju. ako je već dobar đak greota da ne ode u gimnaziju\nsrdjan.pajic 22:43 15.12.2015\nMa kakva ZTŠ, to je posle težak hendikep kod upisa na fax.\nOvo su moje reči, a pošto je i zanimaju prirodne stvari (kao što je lova, jelte) onda je logično da završi nekakav gim, pa čak i ako se u toku srednje škole predomisli (znači, recimo, posvadja se sa tom dugaricom ćerkom iz zubarskog klana), imaće solidnu osnovu da upiše bilo koji drugi, mada možda malo manje profitabilni, faks. To sam joj rekao, ali je samo frknula manepadaminapametkakvagimnazija! I rekao sam joj da, dok je još u dobrim odnosima sa tom punomkobrod drugaricom, zamoli je da joj upriliče posetu ordinaciji (ordinacijama) njenih roditelja, samo da stoji pored i gleda iz ugla lekara koji popravlja neku gangrenoznu propast u ustima bogatog klijenta, a ne samo iz ugla onog koji uživa u trošenju krvavo zaradjenog novca, dakle šta i kako, da vidi da li će i dalje to da joj se svidja.\nmariopan 22:46 15.12.2015\nGimnazija iz mnogo razloga.\nPre svega, ona je jako mlada, još ne zna šta stvarno voli, to može da se promeni začas kada se malo bolje osvesti.\nA gimnazija pruža veće opšte obrazovanje koje je kasnije upotrebljivo za mnogo veći raspon zanimanja koja bi kasnije mogla da studira, ako se u vezi toga bude predomislila, bilo kad?\nsrdjan.pajic 22:57 15.12.2015\nA mogla bi cunade da u nekom sledećem klikeru obradi i tu temu, školski turizam.\nzilikaka 23:00 15.12.2015\nMisliš, da dolazu ovde da ih mi svašta naučimo?\nsrdjan.pajic 23:02 15.12.2015\nNapisah gore šta sam joj rekao, ali nije to baš tako pravolinijsko, kako se čini. Recimo da se ne predomisli, i da je to to, ima li neke svrhe mučiti se u gimnaziji, u ovom konkretnom primeru? Ja stvarno ne znam odgovor, to nije moja struka, a voleo bih da znam šta bi bilo optimalno u ovom slučaju.\nsrdjan.pajic 23:11 15.12.2015\nPazi, ako može i da se zaradi neka kinta pritom, što da ne? Ali da ne razradjujem ja tu temu, samo da kažem da bih i sam verovatno uzeo to u razmatranje kao opciju, kad mi dete dodje do tog nekog uzrasta da može da putuje sama. Ovde su srednje škole stvarno slabašne, kako mi se čini, dobro, ajde, i kako gde, moj kaunti tu malo štrči, ali možda bi, uz neki dobar plan, i marketing, moglo nešto da se napravi. Ovde je ta razmena, studenata doduše, ko dobar dan, mahom idu u Europu, na semestar, ili godinu, to faksovi posle nekako pretabaju izmedju sebe u smislu školarina, hebem li ga da li bi moglo nešto da se organizuje i na nivou srednjih škola (sad sam se nešto setio da je i to bilo pre u Srbiji, možda ima i sad, ali uglavnom je išlo u pravcu inostranstva, koliko znam).\nmariopan 23:18 15.12.2015\nDa, vidim, kanda smo istovremeno pisali.\nzilikaka 23:20 15.12.2015\nOvde su srednje škole stvarno slabašne, kako mi se čini,\nZnaš, kod svake generacije postoji onaj vremenski otklon da je nekad bilo mnogo bolje i kvalitetnije, al konkretno gledam šta se iz matematike i fizike sad ovde traži od osnovaca, pa pokušavam da uporedim sa našim vremenom...i hvata me strah.\nblogovatelj 01:58 16.12.2015\nšto je njen plan, iz nekog razloga, ustvari zato što je medju tom decom ići u gimnaziju totalno un-cool, ono, dovoljan razlog da te svi unfriend-uju na fejsbuku\nJa iz tog razloga nisam isao u gimnaziju. Sa 90% njih sto su tamo bili nisam znao sta da pricam sem o skoli.\nOvako, sa proleterskom decom, elektro smer, bilo svega nenormalnog. Malo smo bili deficitarni sa ribama, ali je hemijski smer bio ista smena sa nama.\nsrdjan.pajic 05:23 16.12.2015\nZnam, vremena se menjaju. Ja naivno kupio neke knjige na mom faksu letos, ono, kao, da imam na polici, iako mi u suštini ne trebaju (valjda lečim traume nedostatka udžbenika dok sam bio student, sad bre ova deca imaju sve). I zapanjio sam se koliko su jadne te knjige, i materija koja se u njima prezentira, po dubini i širini. Objasnio mi onda moj ortak iz Tesle, koji drži knjižaru tamo na ETF-u, to je sad sve prilagodjeno ovim kursićima na koje su se svela predavanja na osnovnim studijama, da bi se prilagodila bolonjskoj konvenciji. Posle sam se malo pribrao i zaključio da nisu to toliko loše knjige za tu namenu: ovlaš i informativno upoznavanje za materijom, posle na postdiplomskim, na koje mora da ide bilo ko ko misli da se iole ozbiljno bavi inženjerijom, će ionako da nabavi neke američke šarene knjige, ako ima love, i iz njih uči, jer su stvarno dobre, barem u mojoj struci.\nbolid1 08:04 16.12.2015\nZTŠ, to je posle težak hendikep kod upisa na fax.\nAko se dobro secam, jedan tip iz osnovne je sa slicnom idejom otisao u zubotehnicku, nesto se ne secam da se usrecio previse...nasao posao on posle sa tim i kao sve ql, ma ni blizu lovi koju je sanjao...\nCura koja je bila djak generacije otisla u srednju medicinsku, sa tim ce posle na medicinu, na kraju zavrsila na molekularnoj i ne znam dal' je zavrsila, znam da se sretosmo jednom na Dorcolu i znam da je kukala bas na tu Medicinsku koja joj ic pomogla nije.\nescherichije_colic 08:42 16.12.2015\nBoldovano je ključna rečenica. Toj drugarici bih svakako preporučio da upiše stomatologiju. Može i sestričina, ako je baš baš dobra sa tom drugaricom, pa da upadne i ona u priču. To je inače najčešća greška koju ljudi prave kad se zagledaju u stomatologiju- vide nekoga ko sedi na vrhu razrađene prakse i gomile para, a uopšte ne razmišljaju kako je sve to nastalo: uglavnom na leđima barem jedne generacije porodice zaposlene u javnom zdravstvu, gde se godinama razgranavala mreža pacijenata. Nikome ko u stomatologiji već nema roditelja ili jako bliskog člana porodice ne bih preporučio da upisuje taj fakultet. Nije nemoguće probiti se u tom svetu kao autsajder ali u startu imaš ozbiljan hendikep u odnosu na nekoga ko kreće u razrađenoj ordinaciji sa stotinama ili hiljadama kartona.\nBez obzira na početne teškoće pri upisu i polaganju bazičnih naučnih predmeta, klinci iz ZTŠ su generalno u prednosti u odnosu na gimnazijalce. Stručna materija je nešto s čim su se oni već sretali 4 godine srednje škole, lakše upadaju u prakse zato što mogu da odrade masu sitnih tehničarskih stvari kojima šefa mrzi da se bakće.\nDešava se da perfektni studenti na konto svog proseka i ostavljanja utiska na ispitu upadnu u neku jaku profesorsku praksu, ali ima slučajeva i da posle potpuno ispadnu iz struke, ne nađu nikakvo mesto. Mnogo faktora tu odlučuje a objektivne sposobnosti i kvaliteti samo su jedan od njih.\nPokretati praksu samostalno u Srbiji, od nule, prilično je sizifovski posao. Ukoliko se već završi taj fakultet, najbolje odmah razmišljati o paljbi preko. Norveška je finansijski prilično atraktivna i otvorena, tradicionalno Nemačka (koja je u poslednje vreme prilično spustila rampu) Švedska naravno. Otići u Severnu Ameriku je već dosta teže, odnosno zahteva završavanje ponovo celog faksa i trošenje ozbiljne sume novaca u tu svrhu.\nblogovatelj 10:24 16.12.2015\nda nabavi neke američke šarene knjige, ako ima love, i iz njih uči, jer su stvarno dobre, barem u mojoj struci.\nAmeričkim matematičko-fizičko-tehničkim udžbenicima mogu samo kapu da skinem. Stvarno su divota.\nescherichije_colic 11:36 16.12.2015\nSvi udžbenici su im bolji, zato što se njihovi profesori u svojoj dokolici zaiste i bave problematikom prenošenja kompleksnih znanja laicima (studentima) Naši uglavnom prepisuju udžbenike iz kojih su sami učili ispite + dodaju ponešto sponzorisanog sadržaja kako bi se napucao broj stranica. Čast izuzecima i sve ostalo ...\ntsunade 11:39 16.12.2015\nnjene reči, znači, kao i svako normalno dete, zanima je lova, pre svega\nima i kretenaste dece koja su isto vredna pametna a hoće da budu režiseri... ti kažeš znam ih nekoliko socijalni slučajevi, bolje uzmi montažu da imaš neki zanat u rukama... jok... tinejdžeri.. tako da treba ohrabrivati te koji su zainteresovani za pare\nmariopan 13:57 16.12.2015\nBratov sin zapeo za režiju i crko puko morao je baš to...e, sad je na nekom kruzeru da zaradi pare jer otog što je studiro - leba nema..


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Ekonomija :: Podrška razvoju grada je šansa koju Berane zaslužuje\n24. 11. 2021. 13:30 >> 13:32 0\nMILATOVIĆ U PRVOJ ZVANIČNOJ POSJETI\nJedan od najizazovnijih ciljeva aktuelne Vlade je postići ravnomjeran napredak cijele Crne Gore tako da nam je svaka opština jednako važna. Onima koje su bile godinama zapostavljene moramo stvoriti uslove i šansu za brži napredak, kazao je ministar ekonomskog razvoja Jakov Milatović.\nMilatović boravi u posjeti Beranama gdje je razgovarao sa predstavnicima Opštine, na čelu sa predsjednikom Tihomirom Bogavcem.\nKako je saopšteno iz tog vladinog resora, tokom sastanka govoreno je o više tema, a prije svega o pravcima razvoja grada koji je godinama zapostavljan.\n"Jedan od najizazovnijih ciljeva aktuelne Vlade je postići ravnomjeran napredak cijele Crne Gore tako da nam je svaka opština jednako važna. Onima koje su bile godinama zapostavljene moramo stvoriti uslove i šansu za brži napredak", naglasio je Milatović.\n"Takođe, za narednu godinu je planiran iznos od milion eura za potrebe Programa za mlade, a u čijem je fokusu osposobljavanje i prekvalifikacija zainteresovanih za poslove u IT sektoru. Tako, mladi će dobiti priliku da stiču znanje koje će im omogućiti da nađu zaposlenje kako na domaćem tako i na međunarodnom tržištu rada uz upotrebu online platformi", rekao je ministar.\n"Vlada je spremna da pruži podršku lokalnoj samoupravi u svim segmentima razvoja, prije svega kroz program investicija, kako bi se kraj u kojem gravitira Berane privredno i ekonomski približio rezultatima koje bilježe gradovi u drugim regijama", zaključio je ministar.\nKako je saopšteno iz ministarstva, predsjednik Opštine Tihomir Bogavac pokrenuo je niz pitanja koja su od važnosti za beransku opštinu, odnosno za njene građane.\n"Kako je naveo jedan od gorućih problema je nezaposlenost i manjak realnog sektora za ostvarivanje mladih ljudi na profesionalnom polju, čime bi se stalo na put i sve većoj migraciji stanovništva. Lokalna uprava, pored svojih napora, očekuje pomoć od Vlade Crne Gore, kako bi se zajedničkim snagama pokrenula privreda, što bi bilo od značaja i za susjedne opštine", navodi se u saopštenju.\nTokom današnje posjete ministar će, kako navode iz ministarstva, obići i "Regionalni Biznis Centar" gdje će se upoznati sa radom ove ustanove i održati sastanak sa privrednicima opštine Berane, a u gimnaziji “Panto Mališić” razgovaraće sa članovima Đačkog parlamenta.\nOpština Berane Jakov Milatović


Merila, koja su u koloni Tabele iz člana 2. Pravilniku o vrstama merila koja podležu zakonskoj kontroli („Službeni glasnik RS”, br. 13/18, 45/19 i 93/20): „Naziv merila”, označena zvezdicom (*), a koja su obuhvaćena pravilnicima, kojima su transponovane direktive novog pristupa (MID i NAWI), tj. Pravilnikom o merilima i Pravilnikom o neautomatskim vagama, moraju da prođu celokupan postupak sertifikacije.


Lovacki saveti, Author at Lovački saveti\nAuthor: Lovacki saveti\nFAZAN- ukrasna divljač\nOni koji ne bave lovom sigurno su nekada u ataru, prolazeći drumom uočili pticu veoma čudnog ukrasnog perja i zapitali se šta bi to moglo da bude. Sa druge strane, lovcima je veoma dobro poznata. Reč je o jednoj od najrasprostranjenijih vrsta divljači i najčešće lovljenih ptica kod nas- fazanu. Fazan (Phasianus colchius) je ptica […]\nPoznati proizviđač lovačkog oružja oduvek je imao nešto sa čime je mogao da se predstavi svojim kupcima, a tako je i u ovom slučaju. Ovaj model nemačkog proizvođača „Blaser“ je kalibra 30.06 i predstavlja jedan od modela kip lauf oružja, odnosno prelamajućeg oružja. Osim standardnog kalibra, zamenjive cevi dostupne su i u drugim, na našim […]\nVrsta koja se oduvek izlovljavala na našim prostorima, i čija brojnost u dužem periodu nije bila ugrožena. Za neke štetočina, za druge svojstven trofej, divlja svinja sigurno predstavlja specifičan ulov. Pripadaju porodici svinja (Suidae) i preci su domaće, pitome svinje koja se gaji u mnogim seoskim domaćinstvima. Zbog velikih šteta koje je činila, divlja svinja […]\nINTERVJU: Milovan Gavrilović, LU Bukulja, Aranđelovac\n“TREBALO BI UKLJUČITI ŠTO VIŠE MLADIH U LOVSTVO” Da bismo što bolje upoznali lovstvo u Srbiji, potrebno je obilaziti regione, razgovarati sa ljudima, i doživeti prirodu. Upravo zbog toga nekoliko dana odvojili smo za Centralnu Srbiju, kako bismo pronašli neispričane lovačke priče u srcu naše zemlje. Tokom boravka u okrugu Šumadije, susreli smo se sa […]


Prvi trijumfalni start u grupnim fazama\nCrvena zvezda je savladala Bragu rezultatom 2:1 u okviru prvog kola grupne faze Lige Evrope. Izabranici Dejana Stankovića su golovima Milana Rodića i Aleksandra Kataija savladali portugalskog predstavnika i osvojili važna tri boda za klupski i nacionalni koeficijent. Ova pobeda bila je istorijska za naš klub jer smo prvi put do sada takmičenje po grupama započeli trijumfom.\nCrveno-beli su do sada osam puta igrali u grupnim fazama evropskih kupova. Sve do početka devedesetih godina prošlog veka sva nadmetanja na „starom“ kontinentu igrala su se po sistemu eliminacije. Prvi put grupe su formirane u Kupu evropskih šampiona 1991/92, kada su se u četvrtfinalu, umesto dvomeča, odigravale dve grupe sa po četiri tima. Crvena zvezda je u prvom kolu poražena u Đenovi od Sampdorije rezultatom 2:0.\nDrugi put u takmičenjima pod okriljem UEFA-e, naš tim se našao u sezoni 2005/06. Tada smo grupnu fazu otvorili porazom na „Marakani“ od Bazela 1:2, a utakmica se igrala pred praznim tribinama. Zanimljivo je da smo na putu ka Ligi UEFA eliminisali upravo Bragu, nakon 0:0 u Beogradu i 1:1 u Portugalu. Dve godine kasnije, ponovo smo se plasirali u Ligu UEFA, a prvi rival bio je minhenski Bajern pred prepunim tribinama našeg stadiona. Sjajnu igru prikazali su crveno-beli i 80 minuta bili su mnogo bolji protivnik. Poveli su preko Ognjena Koromana, a posebno je ostao upamćen fenomenalan pogodak Nenada Milijaša sa skoro 30 metara za vođstvo od 2:1. Ipak, u finišu su Nemci uspeli da postignu dva gola i na kraju pobede sa 2:3.\nU sezoni 2017/18, krenula je nova epoha u istoriji kluba. Pod trenerskom palicom Vladana Milojevića, naš tim je prvi put izborio plasman u grupnu fazu Lige Evrope, koja se igrala u novom formatu. Na startu grupne faze dočekali smo BATE iz Borisova, a susret je završen nerešenim ishodom – 1:1, a pogodak za naš tim postigao je Nemanja Radonjić. Sezonu kasnije, obezbeđen je prvi put plasman u Ligu šampiona, a premijera na „Marakani“ protiv Napolija završena je bez golova. Drugi plasman u najelitnije klupsko takmičenje crveno-beli su otvorili protiv porazom od minhenskog Bajerna 0:3, a godinu dana nakon toga doživljen je poraz od Hofenhajma 0:2 na startu u Ligi Evrope.\nCrvena zvezda je ove sezone peti put zaredom obezbedila jesen u evropskim okvirima. Ekipa Dejana Stankovića je maestralnom igrom, naročito u dvomeču protiv rumunskog prvaka Kluža, demonstrirala kvalitet i pokazala da joj je mesto u Evropi. Trijumfom nad Bragom ispisana je nova stranica klupske istorije i upisana prva pobeda na startu grupnih faza.\n18.10.2021. Leković i Lečić potpisali do 2024. - Leković i Lečić su fudbaleri koji spadaju u grupu najtalentova...


EBRD zadovoljan napretkom projekata u Srbiji - Evropa i mi\n"Iako je u fokusu javni sektor, jer su to veliki vidljivi projekti, važno je zapamtiti naše investicije u privatni sektor, gde imamo nekoliko zaista uspešnih priča - u bankarskom sektoru, telekomunikacijama, u agro industrijskom sektoru, kao i u savetničkim uslugama za mali biznis. Trebalo bi da slavimo ove uspehe koji su doneli nova radna mesta i rast državi", rekao je on.\n"Povlačenje tih sredstava ne može ni da se očekuje preko noći. Srbija nije jedina zemlja u kojoj veliki, u tehničkom smislu, komplikovani krediti, mogu da potraju dok ne dođe do implementacije. Ponekad se izmeni i namena kredita nakon promena u politici ili zbog prirodnih katastrofa. Na primer, u putnoj i železničkoj infrastrukturi neke namenske investicije preusmerili smo u novi projekat koji je u krizi hitniji", objasnio je Berg.\n"Povremeno i otkazujemo kredite, ako njihova originalna svrha više nije potrebna", objasnio je.\n"Koristimo sredstva iz grantova da uputimo savetnike da rade u timovima koji se bave implementacijom projekata i nadgledaju nabavke aktivno i na ovaj način da osiguraju efikasnije korišćenje", rekao je Berg.\nPoslednja izmena 24 Feb, 2016 14:53\nTagovi: ebrd direktor daniel berg srbija železnice srbije evra banka investirala evropska banka za obnovu i razvoj


Prijavljivanje novinara za vakcinaciju do ponedeljka u podne | Društvo i ekonomija | Direktno\n16. 01. 2021. 16:14 0\n- UNS apeluje na kolege da u sačinjavanju spiskova vode računa o najugroženijim među nama, kao što su dnevne redakcije, novinari, snimatelji, fotoreporteri i drugi koji najviše vremena provode na terenu ili oni čije je zdravlje najugroženije iz drugih objektivnih razloga - dodaje se u saopštenju.\nUNS Novinari Koronavirus Prijavljivanje za vakcinaciju


PAVKOV JAČI I OD VAR-A: Dragović doneo vođstvo Zvezdi\n07. 11. 2021. u 18:10 >> 18:10\nDINAMIČNO drugo poluvreme gledamo na "Karađorđu" Zvezda je iz drugog pokušaja došla do izjednačenja.\nZnatno bolji početak drugog dela meča crveno-belih, Milan Pavkov je u dva navrata bio u glavnoj ulozi.\nPrvo u 50. minutu kada je Ivanić odlično proigrao Aleksandra Kataija, a on šalje loptu do Milana Pavkova. Ipak, napadač je bio u ofsajdu, te je nakon pregledanog VAR snimka gol poništen.\nSamo tri minuta kasnije Pavkov je ponovo bio u ulozi strelca. Mladi Petar Stanić ga je odlično proigrao, poslao loptu preko odbrane, a momak iz Begeča zatresao je mrežu bivšeg kluba za 1:1.\nIgrao se 63. minut kada se Dragović iskupio za grešku kod prvog gola, zatresao je mrežu rivala za vođstvo Zvezde.\nFK Crvena zvezda FK Vojvodina Milan Pavkov Superliga Srbije Petar Stanić Superliga Srbije u fudbalu FK Vojvodina FK Crvena zvezda uživo


Anohni & Andy Bell: Sint-pop inditronika uz guslarsko zapevavanje – Optimist LGBT+ magazin\nGreh na naše duše, ali dugo na stranicama Optimista nismo u smislu prikaza/kritike pisali o muzičkim izdanjima probranih favorita i/ili zaslužnika. Sada nema vrdanja i ne može biti izgovora – u kratkom razmaku do vaših, naših i belosvetskih ušiju stigli su (novi) albumi dve ikonične pojave queer dela planete. A i šire, naravno.\nPrednost svakako ima Anohni, što je, sigurni smo da to već dobro i poodavno znate, novi pojavni oblik Antonyja, koga pamtimo (isključivo po dobru) iz kreativnih mu epizoda Antony & The Johnsons i Hercules & The Love Affair. Sada se došlo do kote nazvane Anohni i u muzičkom smislu ovaj album (nazvan Hopelessness) u dobroj meri predstavlja spoj skore baštine iz faza koje su mu u kreativnom pogledu i prethodile. Ukratko, Hopelessness spaja susret i zbilja unikatni susret melanholije (pa i uverljivog splina) i nasleđa depresivnije i umetničke i zahtevnije struje kabaretske baštine iz Antony &The Johnsons ere i sklonost sa elektronskoj muzici i pratećim joj ritmovima iz Hercules & The Love Affair avanture. Ako je i ovde potrebno juriti ekonomičan izraz, već negde na početku ovog prikaza mora biti jasno i glasno naglašen na u slučaju ovog konkretnog albuma Anohni i izvor i ishodište nalazi u savremenom indietronica zvučnom sazvežđu.\nHopelessness je, da odmah to istaknemo, prilično lako i hvaliti, baš kao je i zdravorazumski lako uživati u onome šta Anohni tu nudi. Uz ogradu da se i u ovom, baš kao, čini se, i u slučaju stotina i stotina, ako ne i hiljada inače valjanih a skorijih izdanja, format albuma pokazao kao preambiciozan zalogaj. To teško može biti stavljano na teret Anohni, tim pre ako se saglasimo da je album ipak možda mera nekog drugog vremena i da ovde predočeno u slušalačkom smislu, pa sagledavano po aršinima kojima vagamo albume kao celine, bespogovorno zadovoljava i ostavlja dovoljno snažan i trajan utisak. Ako, dakle, po strani ostavimo upravo pominjane finese, Hopelessness je vrlo dobro izdanje autora i izvođača koji definitivno ima šta da kaže i da pokaže, na dovoljno autentičan, intrigantan i zauman način. Uz dodatak da je muzički dar i njegova/sada i njena predodređenost za delanje upravo na polju popularne muzike (u njenom autorski, izvođački i slušalački zahtevnijem obliku, doduše) već dugo vremena aksiom kao takav.\nNa planu pojedinačnih pesama najjači utisak ostavljaju već dobro poznata Drone Bomb Me (ispevana sa tačke gledišta devojčice iz Avganistana), sva neodoljiva u nepatvorenoj eteričnosti i zavodljivosti seti, te bezmalo magična 4 Degrees. Iz te prve polovine ovog izdanja valja istaći i I Don’t Love You Anymore, koja se možda i najočiglednije naslanja i najotvorenije referiše na ono što naše uši i duše pamte iz dana i zaostavštine Antony & The Johnsons. Prilično ubedljiva i zarazna je Watch me, u kojoj Anohni spaja nežnu stranu dobrovoljnog predavanja pred neumitnim i prozivku Američke agencije za nacionalnu bezbednost. Ideološka polemičnost i čak eksplicitniji društveni aktivizam prisutan je u gotovo pa na vokal svedenoj Obama, za koju se, uz pomalo kritičarske odvažnosti a možda i srljanja put ishitrenih zaključaka, mogu prepoznati uticaji Svetlane Spaić, već dugi niz godina, najznačajnijeg imena srpske etno-muzike, i ovdašnjih guslarskim zapevavanja, ojkanja i uzvika, kao autohtonih muzičkih obrazaca ovog našeg podneblja (da razjasnimo ovu analogiju – Antonyja i Svetlanu Spaić spajaju njihov doprinos na jednom od recentnijih megalomonskih projekata Marine Abramović). Osim pomenutih, treba spomenuti i još tri uspele pesme ponuđene u okviru ove Hopelessness inditronične gozbe – Violent Man, koja budi asocijaciju na ono što smo voleli na albumima islandske škvadre Mum, te možda rutinski postavljenu ali ipak upečatljivu Why Did You Seperate? i Crisis, kao definitivno najsjajniji a samom pozicijom na albumu ipak dobrano skrajnuti dragulj na ovom vrsnom i po mnogo osnova privlačnom i vrednom izdanju.\nZnatnom manje prostora u ovom tekstu posvetićemo solo-albumu Andyja Bella, naravno, ni trena ne osporavajući njegov značaj i njegove zasluge. Najposle, barem zaseban tekst zavređuju kolosalna postignuća Vinca Clarka na polju sint-popa i činjenica da su Erasure u poslednjih par albuma pokazali nenadani kvalitativni skok i svežinu, koja se obično povezuje sa mlađim i bolje pozicioniranim autorima i izvođačima. Torsten: The Beautiful Libertine je šesti Bellov solistički album i gotovo se direktno nadovezuje na prethodnika (Torsten: The Bareback Saint), uz ogradu da je ovaj album primetno narativnije orijentisan i većim delom označen nešto tamnijim tonovima i raspoloženjima. Uz možda izuzetak već na singlu predstavljene My Precious One, ostatak albuma u potpunosti je podređen konceptu i zahvatu ovovremenski jakim melanžom pop-kulture ojačane operete, nazovimo to tako, drugim sredstvima, Andy Bell kroz ovu novu priču o srećno-zlosrećnom Torstenu nanovo bezmalo u potpunosti daruje slike i crtice iz života nešto vremešnijeg i vidno iskusnijeg gej u zaista širokom podtematskom zamahu, a na planu muzike Bell prilično odvažno stupa iz žanra u žanr (ili preciznije, iz mikrožanra u mikrožanr). Kako je ovde reč o naglašenijoj narativnoj celini, teško je u malo reči izdvojiti najznačajnije ili najznamenitljivije delove, ali, recimo, da duetska (Oooh Baby, You’re So) Queercore!, u kojoj Bell dramatično i nadahnuto, a uz obilje autoironije ukršta vokalna koplja sa Lanom Pillay, možda predstavlja drugi vrhunac ove uspele i privlačne albumske ekstravagance, koje, kanda, svoju pravu meru i punoću ipak susreće ponajpre u inicijalnoj kabaretskoj/pozorišnoj postavci.


Na skupovima Samoopredeljenja i Socijaldemokratske inicijative prekršene antikovid mere - Kosovo Online\nNa skupovima Samoopredeljenja i Socijaldemokratske inicijative prekršene antikovid mere\n3. Februar 2021. • 15:13\nPrvog dana predizborne kampanje stranke su nastavile da krše antkovid mere, kao što su činile i u periodu pre kampanje, a Pokret Samoopredeljenje i Socijaldemokratska inicijativa, su stale u red stranaka koje se nisu pridržavale preporuka Ministarstva zdravlja za borbu protiv pandemije koronavirusa, prenosi Koha.\nIako je u Prištini i Prizrenu Samoopredeljenje kampanju započeo na simbolični način, posetu Peći kandidata za premijera ove stranke Aljbina Kurtija i kandidata za predsednika Vjose Osmani pratila je velika masa ljudi.\nIako je šetnja bila na otvorenom, gužva je bila velika i nije se obaziralo na preporuke o socijalnoj distanci.\nSličan, ali zatvoren skup održala je Socijaldemokratska inicijativa. Na zvaničnom otvaranju kampanje za izbore 14. februara, stotine ljudi bilo je prisutno u jednoj sali. Prema važećim merama, skupovi sa više od 30 ljudi nisu dozvoljeni u zatvorenom, uz to se uvek trebaju poštovati mere o fizičkoj udaljenost i nošenje maske.\nOve dve stranke nisu jedine koje krše mere protiv koronavirusa. Kršenja mera već su prijavljena za sve veće političke subjekte. Do sada je samo Inspektorat opštine Priština dodeljivao novčane kazne političkim strankama zbog organizovanja skupova suprotno merama protiv kovid-19.\nPokret samoopredeljenje NISMA Peć Aljbin Kurti Vjosa Osmani\nPolitičke stranke nastavljaju sa nepoštovanjem antikovid mera, DPK u Uroševcu okupila stotine ljudi\nPolitičke partije nastavljaju sa nepoštovanjem antikovid mera na snazi i organizuju skupove, poput Demokratkse partije Kosova, koja je u Uroševcu danas okupila stotine ljudi, prenosi Koha.\nPolicija izrekla 578 novčanih kazni zbog nepoštovanja antikovid mera\nKosovska policija kaznila 538 osoba zbog nepoštovanja anitkovid mera


Grčka s četiri zvezdice i polupansionom za samo 249 evra – Visegradlive.com\nHome / Svijet / Grčka s četiri zvezdice i polupansionom za samo 249 evra\n9. Juna 2018.\tSvijet 124 Views\nPred Vama je odmor na kome je sve posebno. Od sjajnog smeštaja preko nezaboravnog kupanja u toplom moru i sunčanja na peskom zastrtoj plaži, obeleženoj plavom zastavicom kao pečatom kvaliteta, pa sve do šetnji uz obalu mora sa zelenim pejsažima u zaleđu. I sve to po ceni koja je dostupna svima – 249 evra.\nReč je o grčkom letovalištu Agija Trijada, odnosno aranžmanu od 11 dana sa 10 noćenja i smeštajem na bazi polupansiona u komfornom hotelu Santa Beach 4*.\nPolazak je 11.juna, a prevoz je sopstveni uz napomenu da je Agija Trijada udaljena od centra Soluna samo 24 kilometara. Do drugog po veličini grada u Grčkoj iz Agija Trijade se lako i brzo može stići redovnom gradskom linijom.\nJedna od stavki koja čini razliku je i ta što u ovoj specijalnoj ponudu Kon Tikijadete do 12 godina u standardnoj sobi ima besplatan smeštaj. Ali, to nije sve.\nGostima su na raspolaganju još i otvoreni bazen (ležaljke i suncobrani na bazenu i na plaži, su besplatni za goste hotela), bar na bazenu, a la cart restoran i besplatan bežični internet.\nNa plaži postoji takođe i sve drugo što je potrebno za prijatan odmor: leželjke i suncobrani, kabine za presvlačenje, tereni za odbojku, dečija igrališta i bezbroj taverni, restorana i barova. Doručak i ručak služi se po principu švedskog stola. Sobe su klimatizovane i imaju satelitsku TV, mini-bar i sef, direktnu telefonsku liniju i balkon…\nPored ljubaznog i kvalitetno obučenog osoblja jedna od garancija boravka u ovom hotelu je i istina da se iz godine u godinu povećava broj gostiju povratnika koji između ostalog ističu i izuzetna odnos cene i kvaliteta. I ovaj bitan podatak zapravo i nije ništa drugo nego samo još jedan dobar razlog da ovog juna budete gosti Agija Trijade po specijalnim uslovima.\nPrevious TORTURA NAD HAŠKIM OSUĐENICIMA: Srbe na pregled odvode u kavezu\nNext Vrelo proleće najavljuje PAKLENO LETO\nDanas je, vjerovali ili ne, prvi dan proljeća, mada je teško povjerovati u to: …


nikola terzić fk partizan golovi izjava reakcija\nMladi Nikola Terzić koristi na terenu svaku šansu koju mu ukaže trener Aleksandar Stanojević, baš kao na utakmici 14. kola Superlige Srbije protiv TSC-a (3:1), na kojoj je postigao dva pogotka.\nIako je domaći tim poveo već u devetom minutu igre, crno- beli supreokrenuli tok meča u svoju korist i tako stigli do 12. pobede.\n- Naravno da je rano primljen gol bio šok za nas. Malo smo lošije ušli u utakmicu, primili gol, ali posle tog primljenog gola smo se trgli i brzo preokrenuli rezultat, rekao je Terzić za klupski sajt.\nDobre partije koje pruža od početka sezone krunisane su golovima u prvenstvenim mečevima, prvi put je u seniorskom stažu postigao dva na jednoj utakmici, a zasluge za njih Terzić pripisuje i svojim saigračima:\n- Postigao sam dva gola, ukupno četiri u prvenstvu, i to svaki iz prelepih akcija mojih saigrača. Imamo naš stil igre, stalno smo opasni, ulazimo u dosta šansi i dajemo golove, što je najbitnije. Dobro sam se osećao, a šef Stanojević je čestitao celoj ekipi. Osvojili smo jako bitna tri boda i treba da nastavimo u ovakvom ritmu!\n- Uvek ima mesta za napredak, pogotovo kod nas mladih igrača. Svaki trening nam je bitan da upijamo ono što nam pričaju treneri i saigrači. Tako nam je sve lakše, bolje smo postavljeni na terenu, bolje odluke donosimo, naravno da uvek ima mesta za napredak.\nNova tri boda koje je Partizan odneo na ovom gostovanju čuvaju crno-bele na čelu tabele.\n- Svaka utakmica nam je važna! Igrali smo protiv jako dobre ekipe, organizovane, sa dosta iskusnih igrača, na novom stadionu i u lepom ambijentu. Ovo je jako važna pobeda! Na prvom smo mestu na tabeli, u svaku utakmicu ulazimo kao da je najvažnija. Nadamo se da ćemo zadržati tu prvu poziciju do kraja prvenstva, ističe Terzić i dodaje:\n- Već u četvrtak igramo na našem stadionu protiv ekipe Metalca. Spremamo se za četvrtak, uvek idemo na pobedu, a nadamo se da će tako i biti, zaključio je mladi fudbaler.


Ubjedljiva pobjeda rukometaša Slobode u Cazinu – Svijet Rukometa\nNedjelja , Maj 26 2019\nIzviđač bolji od Sloge u Doboju\nBorac m:tel putuje u Gračanicu sa zalihom od četiri razlike\nNikola Karabatić uspješno operisan\nBenjamin Čičkušić i Vogošća raskinuli saradnju\nHome / BiH Rukomet / Ostala takmičenja / Ubjedljiva pobjeda rukometaša Slobode u Cazinu\nUbjedljiva pobjeda rukometaša Slobode u Cazinu\nRedakcija 11. Novembra 2018.\tOstala takmičenja 230 Views\nVečeras u JU Sportska dvorana Cazin ekipa Rukometnog kluba Krajina Cazin dočekala je ekipu Rukometnog kluba Sloboda Tuzla.\nRukometaši tuzlanske Slobode otišli su na zasluženi odmor sa rezultatom 14:19. No, nakon 60 minuta, a zahvaljujući sjajnom Danielu Sabljiću koji je u drugom poluvremenu skinuo nekoliko zicera protivničke ekipe, utakmica je završena rezultatom 22:41.\nNajefikasniji u ekipi Slobode bili su Davor Kadić sa postignutih 12 pogodaka, dok su po pet pogodaka postigli Enes Skopljak i Arnad Hamzić.\nU suparničkoj ekipi najviše pogodaka postigao je Mirnes Rekić osam te Alen Durić šest pogodaka.\nRukometaši Krivaje u posljednjem kolu Prve lige FBiH grupa sjever gostovali su u Lukavcu gdje …


O kulturi otvoreno, ali bez medija - Komentari | Novosadski informativni portal 021\nO kulturi otvoreno, ali bez medija\n12:34 > 09:52\nSastanak članova inicijative "Za kulturne politike-politika kulture" i predstavnika Grada zaduženih za kulturu, koji je trebalo da se održi u petak, otkazan je jer predstavnici Grada nisu hteli da sastanku prisustvuju novinari.\nGrad o kulturi!\n20.06.2010\t• 08:30\nRaspravljace o kulturi,verovatno o kulturi naseg novca, a sve to iza zatvotrenih vrata, da se ne sazna koliko mi gradjani dajemo i da vecina tog naseg novca odlazi za njihove potrebe,potrebe politicara grada.....svaki danom je sve gore i gore, uzimaju ne sakom,nego bagerima\n19.06.2010\t• 22:48\nKad nesto ne valja, onda se skriva..\nDa rade kako treba radosno bi docekali medije, otvorenih vrata..\n19.06.2010\t• 16:34\nNeverovatno je da i jedne i druge finansiramo mi, jadni poreski obveznici! Dakle mi dajemo, mimo svoje volje, pare Exitu da bi nam on debelo naplatio kartu, mi dajemo pare nezavisnima koji se sad bune a zaradjuju pare po inostranstvu... Sta hoce svi oni! Oladite malo!\nToplotni talasi: "Usijana glava", "užareni temperament" - vrućina stvarno može da nam pomuti razum\nEPS Distribucija prestala da bude deo sistema EPS-a\nGomilanje funkcija dozvoljeno svima koji zatraže, za šest meseci 30 dozvola\nMihajlović: Srbija kasni u zelenoj agendi, privreda mora ići u korak sa održivim razvojem\nVIDEO: Požar na bedemu Petrovaradinske tvrđave posle navijačke bakljade


Kompjuterski stručnjak iz Beča obezbedio računare za srpsku decu na Kosovu - Kosovo Online\n3. Avgust 2020. • 08:56\nKada me je pre godinu dana pozvao prijatelj da me pita hoću li da učestvujem u akciji prikupljanja pomoći za našu braću na Kosovu, odgovorio sam potvrdno bez razmišljanja. I, eto mene po drugi put na Kosovu, da lično uručim kompjutere mališanima.\nOvim rečima za „Novosti“, Robert Mileski, kompjuterski stručnjak iz Beča, sumira jednogodišnji humanitarni rad tokom kojeg je donirao stotinu kompjutera mališanima sa Kosova, ali i učestvovao u brojnim drugim humanitarnim akcijama pomoći ugroženima.\nRobert je na Kosovo došao da lično uruči donaciju u vidu stotog komjutera, piše beogradski dnevnik.\n„Mislim da ništa lepše ne postoji od sreće na licu dece koja dobijaju uređaj i koja mi se često kasnije telefonom javljaju da zahvale“, dodaje Mileski, kojeg zatičemo u Zubinom Potoku uoči polaska za Gračanicu i selo kod Peći kako bi mališanima uručio kompjutere.\nRobert Mileski, Foto Dragana ZečevićVečernje novosti\nNa pitanje kako se oseća što je stotinu srpske dece obradovao i omogućio im „prozor u svet“, Robert kaže da je možda on sam srećniji od njih. Ističe da ga učešće u ovim humanitarnim akcijama jako oplemenjuje.\n„Sve mi je to dalo neki novi lepši smisao života. Saznanje da sam bar malo ulepšao detinjstvo dece na Kosmetu koja žive u otežanim uslovima i koja su uglavnom llišena bezbrižnog detinjstva, čini me ponosnim“, dodaje skromno Robert.\nPrvi put je na Kosovo poslao četiri, potom 13, sedam...pa tako do stotog kompjutera, koji su dopremani do metohijskih sredina, Gračanice, Kosovskog Pomoravlja, severa Kosova...\n„Upoznat sam gotovo sa situacijom svke porodice kojoj smo pomogli“, govori Robert, najavljujući nove donacije i novi dolazak na Kosovo.\nNe propušta da napomene da bez saradnika, prijatelja iz Beča, ali i onih na KiM, pre svega Ljiljane Petrović iz Zubinog Potoka, ne bi mogao da realizuje ovu humanitarnu akciju.\n„Koliko god meni bilo zahtevno da nabavim i spakujem kompjutere namenjene mališanima na KiM, mislim da je veći deo tereta na mojoj saradnici Ljiljani Petrović iz Zubinog Potoka, koja preuzima te kompjutere i potom ih otprema do odredišta“, dodaje Robert.\nUpravo je s saradnicom sa Kosova proteklog vikenda, otpremio i pomoć žiteljima kontejnerskog naselja u Padalištu od Gračanice, gde u nehumanim uslovima živi dvadesetak interno raseljenih i socijalno ugroženih porodica.\nKosovo i Metohija Austrija donacija\nDonacija zaštitne opreme za potrebe KBC u Severnoj Mitrovici\nU saradnji sa EU i institucijama u Prištini, Opština Severna Mitrovica dostavila je znatne količine potrošnog materijala Kliničko-bolničkom centru u tom gradu.\nĐurić: Volonteri nastavili da dostavljaju lekove širom Kosova, obezbeđeno 60 kompjutera


zemljište, Brčko, Terra\nParcela red. broj 1 - površina parcele jeClique aquim2 PRODANO!\nParcela red. broj 3 - površina parcele jeClique aquim2, uz lokalnu cestu u dužini cca 25m i cca 200m dužine u užem dijelu, onda se raširi na cca 100m i dugačka je oko 250m, nepravilna oblika, između parcela 2 i 3 predviđena je cesta po urbanističkom planu 8 Eur-a/m² za cijelu parcelu.\nParcela red. broj 4 - površina parcele jeClique aquim, uz lokalnu cestu cca 68m i cca 500m dužine (parcela je u vlasništvu sestre moga oca i moguće je kombinirati obje parcele ukoliko trebate veću zemljišnu parcelu) 8 Eur-a/m² za cijelu parcelu\nVendedor privado od 19.05.2012


Kritički osvrt na sportske kladionice online - Kladionica Uživo\nPočetna » Kladionica » Kritički osvrt na sportske kladionice online\nWeb portal „Kladionica uživo“ vodi računa da preporuke, koje Vam daje, uistinu jesu najbolje online kladionice. Rangiranje smo izvršili u nekoliko kategorija, kako bi Vam olakšali pronalaže- nje adekvatnog izbora. Još jednom Vas uveravamo da su naše preporuke sigurne, ugledne i onli- ne kladionice s kojima ćete imati samo pozitivna kladioničarska iskustva.\nIpak, jasno nam je da mnogi od vas žele da sami istraže kladionice pre nego što se odluče za jednu ili više njih. I Vama, koji ste se odlučili za samostalno istraživanje, nudimo pomoć u vidu recenzija naših preporuka. Recenzije sadrže sve informacije, koje su Vam potrebne za donošenje odluke.\nSve online kladionice smo podelili u dve osnovne grupe:\nStrane online kladionice kod kojih se i mi možemo kladiti\nNaš način rangiranja\nPreciznost našeg rangiranja postigli smo uz pomoć testiranja velikog broja internet kladionica. Uprkos tome, najbolje ćete shvatiti o kakvoj je kladionici reč tek kad je budete koristili.\nTestiranje nam samo daje šansu da odredimo, koje su stranice dostojne preporuka. Ono i naša dodatna istraživanja daju nam dosta dobar uvid u način funkcionisanja internet kladionica: kva- litet njihove usluge, dostupnost opcija za depozite, bonuse i nagrade.\nKoristeći ove informacije mi pišemo za Vas recenziju uz pomoć koje možete odabrati kladionicu prema Vašim potrebama. Možete se potom prijaviti na web stranicu i otpočeti klađenje, sigurni da ste napravili pravi izbor.\nkriticki osvrt na sportske kladionice sportske kladionice online\t2018-03-30\nTagged with: kriticki osvrt na sportske kladionice sportske kladionice online\nPrethodni: Online kladionice\nSledeći: Sportsko klađenje


Prvih 100 dana pokazuje da je Haradinajeva vlada prikovana - Kosovo 2.0\nPrvih 100 dana pokazuje da je Haradinajeva vlada prikovana\nPiše Eraldin Fazliu - 18.12.2017\nGlavna odlika premijerske funkcije — neispunjena obećanja i rasipništvo.\nDanas (utorak, 19. decembar) je 100. dan otkako je Ramush Haradinaj (Ramuš Haradinaj) počeo svoj drugi mandat u svojstvu kosovskog premijera.\nPrvi put, 2005. godine, premijerstvo bivšeg komandanta OVK prekinuto je posle samo tri meseca, a zbog toga što je od Međunarodnog krivičnog suda za bivšu Jugoslaviju (MKSJ) pozvan da odgovara na optužbe za ratne zločine. Podržavaoci njegove partije, Alijanse za budućnost Kosova (AAK), stalno su veličali “100” dana Haradinajeve vlade — i u svakoj predizbornoj kampanji upućivali na to da bi isti model uprave trebalo ubuduće primenjivati.\nPrivremena kosovska vlada 2005. nije predstavljala nezavisnu državu i suočavala se sa izazovima koje povlači izostanak konačnog statusa. Godine 2017, skoro jednu deceniju posle nezavisnosti, priroda izazova s kojima se suočavaju građani Kosova neznatno se promenila. Građani Kosova su i dalje izolovani i nalaze se pod strogim viznim režimom, nezaposlenost je i dalje vrlo visoka i pitanje kojim se retko ko bavi, dok, pre svega, visokopolarizovani politički spektar sprečava rešavanje problema.\nSeptembra 18, kada je odobren plan za upravljanje za predstojeći mandat, Haradinaj je rekao svom kabinetu da su ovo prioriteti za njegov program 2017-2021: “privredni rast, vladavina prava i evro-atlantske integracije”, što je mantra koju ponavljaju sve vlade otkako je Kosovo proglasilo nezavisnost 2008.\nGlavna crta njegovih prvih 100 dana bila su četiri pitanja: neuspeh da se isporuče obećanja u pogledu vizne liberalizacije, rasipnički pristup u trošenju javnih sredstava, slaba vlada koja obezbeđuje vlast svojim koalicionim partnerima i čudna tranzicija od člana opozicije do šefa vlade.\nGrađanima Kosova i dalje trebaju vize\nČetiri meseca pre nego što je zvanično postao premijer, Haradinaj je davao velika obećanja u predizbornom spotu koji je deljen na njegovoj fejsbuk-stranici: “Ponavljam ovo i danas: sa novom vladom, kosovski građani će za 90 dana putovati bezvizno u Nemačku, Švajcarsku i širom Evrope”.\nHaradinajevo obećanje je zaista bilo vrlo ambiciozno. Ponajviše zato što, čak i da kosovska vlada ispuni sve uslove koje pred nju stavi Komisija EU, krajnja odluka o viznoj liberalizaciji donosi se u Briselu, a ne u kosovskim institucijama.\nS ovakvim stanjem, kosovska vlada nije ispunila ni svoj deo nagodbe — pitanje demarkacije granice sa Crnom Gorom nije doživelo epilog, a što bi bio prvi korak pre nego što Komisija EU donese ovakvu odluku. Međutim, Haradinaj nije bio sasvim neaktivan po ovom pitanju.\nPrvog dana u kabinetu, premijer je raspustio Državnu komisiju za graničnu demarkaciju sa Crnom Gorom i imenovao novu. Novopostavljeni članovi izveštavali su 4. decembra da bi greške prethodne državne komisije dovele do toga da Kosovo izgubi zemlju ukoliko se aktuelni sporazum ratifikuje.\nVlada je kasnije donela odluku da pošalje ovaj izveštaj, zajedno sa originalnim sporazumom postignutim sa Crnom Gorom avgusta 2015, Skupštini Kosova na glasanje, iako se ovo još nije desilo.\nNjegova nevoljnost da sada, kada upravlja izvršnim telom, daje obećanja sa datumima pokazuje da je, dok je bio u kampanji, Haradinaj davao ekstravagantna obećanja, ali je sada stvarnost stupila na scenu.\nDok rešavanje pitanja granične demarkacije sa Crnom Gorom i dalje predstavlja uslov za viznu liberalizaciju prema Evropskoj komisiji, kosovska vlada nije u mogućnosti da predoči građanima Kosova informaciju o tome kada će moći slobodno da se kreću šengenskim prostorom. Prošle nedelje, na konferenciji za novinare, sada u svojstvu premijera a ne u predizbornom zanosu, čini se da je Haradinaj postao realniji prema predstojećim koracima i kazao da bi radije da ne govori o datumima.Priznao je da neće moći da ispuni obećanje dato u maju, ali je rekao da veruje da će za nekoliko sedmica odluka biti doneta a onda će još “dva ili tri” meseca biti potrebno da odluka stupi na snagu. Njegova nevoljnost da sada, kada upravlja izvršnim telom, daje obećanja sa datumima pokazuje da je, dok je bio u kampanji, Haradinaj davao ekstravagantna obećanja, ali je sada stvarnost stupila na scenu.\nU pogledu drugih međunarodnih odnosa u Ramuševom mandatu, Madagaskar je priznao Kosovo. Tako je ova ostrvska država na jugoistoku Afrike postala 115. zemlja koja je priznala suverenost ove države. Međutim, Kosovo je u oktobru doživelo redak momenat u međunarodnim odnosima, gde je Surinam povukao priznanje Kosova, iako je ova zemlja priznala Kosovo još jula 2016.\nVelikodušni ili zlobni?\nKada je reč o trošenju državnog budžeta, Haradinaj je nedavno otkrio svoje nezadovoljstvo zbog trošenja javnog novca. Na sastanku kabineta početkom decembra, on je govorio o “iznuđivačima i pljačkašima” iz sela Štipula za koje premijer kaže da ne poštuju sporazum o eksproprijaciji koji je pomogao da se izbegne energetska kriza na proleće.\nUprkos nervozi Haradinaja zbog situacije u Štipuli, u drugim situacijama se relaksirao. Novembra je 219.000 evra opredeljeno porodicama građana Kosova osuđenih za terorizam od strane makedonskih vlasti, a kao rezultat sukoba sa makedonskom policijom iz 2015. u Kumanovu, gde je bilo 18 mrtvih.\nDan nakon što je presuda obznanjena u Skoplju, porodice osuđenika okupile su se ispred vladine zgrade. Haradinaj je sam izašao u susret, gde je napustio svoju kancelariju i razgovarao sa besnom grupom ljudi.\nOkolnosti u kojima se desio ovaj incident i dalje predstavljaju predmet spora i međunarodna istraga je naređena da bi se osvetlio ovaj slučaj. Međutim, Haradinaj je u rasipničkom stilu opredelio novac porodicama onih koji su uključeni u kumanovskom napadu, zbog čega se postavljaju brojna pitanja.\nHaradinaj je kasnije, u jednoj javnoj debati na televiziji Klan Kosova, govorio o ovom ad-hok trošenju javnih sredstava. On tvrdi da je inicijalno pozvao ministra za pravdu Abelarda Tahirija (Abeljarda Tahirija) kao nekoga ko bi mogao da obezbedi novac, a nakon što je Tahiri izrazio rezervu prema ovakvom predlogu, Haradinaj je rekao da je sam potpisao ovakvu odluku.\nU svom četvorogodišnjem mandatu vlada će potrošiti 3,6 miliona evra na plate zamenika ministara.\nHaradinajev rasipnički pristup državnom novcu takođe se ogleda u njegovoj odluci da se kompaniji za vodosnabdevanje otpiše 58 miliona evra duga koji se duguju državi. Odluka Haradinaja predstavlja ukidanje administrativnog uputstva koje obavezuje proizvođače vode da retroaktivno isplaćuju dug državi.\nDok je ovaj prihod sada izgubljen, rast troškova javnog novca se dešava zbog većih plata za zamenike ministara. Kako ih ima 64 u aktuelnoj administraciji, to je najveći broj zamenika ministara u jednoj vladi Kosova i veliki porast u odnosu na 45 zamenika ministara koji su radili u prošloj vladi. Očekuje se da će broj zamenika ministara porasti još više, jer neki ministri trenutno nemaju svoje zamenike, dok neki drugi imaju do čak šest zamenika.\nPrema članku objavljenom na platformi Jeta ne Kosove, u svom četvorogodišnjem mandatu vlada će potrošiti 3,6 miliona evra na plate zamenika ministara, isključujući troškove poput vozača, savetnika i druge troškove.\nPored porasta u troškovima, objavljena je informacija da nedostaju automobili i prostor u raznim ministarstvima, pa je postalo teško prilagoditi se značajnom porastu broja zamenika ministara.\nDok se Haradinaj u nekim slučajevima predstavlja kao lider koji je oprezan po pitanju trošenja državnog novca, potreba da se udovolji zahtevima koalicionih partnera vraća ga na nultu tačku i u situaciju u kojoj se državni novac rasipnički troši.\nDok vlada ne ume da objasni razloge zbog povećanog broja zamenika ministara, ono što ostaje kao izazov jeste broj poslanika u Skupštini Kosova. Haradinajeva vlada ima podršku minimalnog broja poslanika u kosovskoj skupštini — 61. Ovo je izazvalo glavobolje kada se predlažu odluke za čije je donošenje potrebna jednostavna većina u Skupštini Kosova, a kamoli kada je reč o pitanjima za koja je potrebno imati 81 glas.\nBudžet za 2018. o kom se razgovaralo prošle nedelje izglasan je sa 62 glasa, dok su opozicione partije bojkotovale proces glasanja, pokazujući tako poteškoće s kojima će se Haradinajeva vlada suočiti prilikom donošenja kontroverznih zakona, a ukoliko politički spektar i dalje bude ovako podeljen. Dva najveća problema Kosova, granična demarkacija sa Crnom Gorom i transformacija Bezbednosnih snaga Kosova, zahtevaju dvotrećinsku većinu kako bi bili rešeni, što deluje kao skoro pa nemoguć zadatak u ovakvom sastavu.\nFoto: Ade Mula / K2.0.\nSlaba pregovaračka pozicija vlade dala je moć brojnim partijama koje čine koaliciju, što je ponovo evidentno kada imamo u vidu legiju zamenika ministara. Dvadeset zamenika ministara pripada koalicionom partneru Nove kosovske alijanse (AKR), što je stranka koja ima samo četvoro poslanika u Skupštini Kosova.\nČinjenica da je imenovanje zamenika ministara učinjeno da bi se ispoštovao sporazum koalicionih partija, a ne zbog potreba ministarstava, vidljiva je u slučaju Fatira Berzatija. Haradinaj je uklonio Berzatija sa položaja posle intervencije Srpske liste, koalicionog partnera. Navodno je ova stranka bila nezadovoljna kako je njihov koalicioni partner iz goranske zajednice, Berzati, koristio frazu ‘Republika Kosovo’.\nPored toga što je optužen za to što je podlegao pritisku koalicionih partnera, bilo je i sugestija o nepotističkim postavljenjima. Objavljeno je da će Ljiridon Dervišaj, Haradinajev zet, upravljati Zdravstvenim fondom za osiguranje, što je odluka koju je donelo Ministarstvo zdravlja.\nUpitan na sednici Skupštine Kosova o tome, Haradinaj je potvrdio da će Dervišaj biti direktor Zdravstvenog fonda za osiguranje, ali tvrdi da je ovaj dvadesetsedmogodišnjak stručnjak u ovoj oblasti i da nema ničeg problematičnog u njegovom postavljenju.\nPravi Ramuš i Ramuš na vlasti\nHaradinaj teži da sebe prikaže kao energičnog lidera koji naporno radi, često vodi računa o rokovima i preduzima proaktivni pristup u rešavanju problema. Ipak, njegov diskurs pokazuje da je on zarobljen u svojoj opozicionoj prošlosti.\nNajočigledniji primer ovoga se desio kada su poslanici Samoopredeljenja, Albin Kurti (Aljbin Kurti), Albulena Haxhiu (Aljbuljena Hadžiu) i Donika Kadaj-Bujupi, uhapšeni prošlog meseca. Ovi poslanici su uhapšeni zbog aktiviranja suzavca na sednici kosovske skupštine na kojoj je diskutovano o sporazumu o graničnoj demarkaciji sa Crnom Gorom.\nSamo oni koji pate od amnezije ne bi se setili da je novi premijer, koji je tada bio u opoziciji i snažno se protivio ovom sporazumu, čak pretio tadašnjem premijeru Isi Mustafi hapšenjem ako nastavi da policijski progoni opoziciju.\nHaradinaj je izrazio žal što su poslanici Samoopredeljenja uhapšeni, ali je od njih tražio da budu “poslušni” prema sudskim organima i rekao da nemaju “čega da se plaše”. Pravosuđe i vlada zaista jesu odvojene vlasti, ali su mnogi promenu njegove reakcije od vremena dok je bio u opoziciji ka njegovom novom, premijerskom stavu smatrali licemernom.\nMeđutim, razumevanje nove realnosti na terenu uticalo je, čini se, čak i na um jednog bivšeg komandanta vojske. Tek nekoliko dana nakon što je došao na vlast, on je izvređao novinara na konferenciji za novinare kada je stalno dobijao pitanja u pogledu vizne liberalizacije. Haradinaj se kasnije izvinio za svoje ponašanje koje je uveliko kritikovano, posebno sa strane novinara.\nParadoksalno je to da su se sporazumi koji su srušili prošlu vladu vrteli oko njihove nesposobnosti da donesu "velike odluke", što je pitanje s kojim se, kako se čini, suočava i aktuelna vlada.\nPrvih 100 dana nije prošlo glatko, jer je bilo problema prilikom donošenja važnih odluka usled manjka broja poslanika u skupštini, kao i zbog složenog sastava vlade.\nVladom će 2018, kao što je to bio slučaj prethodnih godina, dominirati pitanja transformisanja Bezbednosnih snaga Kosova u vojsku, granične demarkacije i uspostavljanja Zajednice opština sa srpskom većinom. Prošla vlada nije mogla da reši ova pitanja, iako je ona imala veći broj poslanika koji su je podržavali nego što je to slučaj sa aktuelnom vladom.\nParadoksalno je to da su se sporazumi koji su srušili prošlu vladu vrteli oko njihove nesposobnosti da donesu “velike odluke”, što je pitanje s kojim se, kako se čini, suočava i aktuelna vlada. Uprkos tome što Haradinaj s vremena na vreme pokazuje da ima energiju, impotentnost glasova u skupštini predstavljaće najveći izazov u predstojećim mesecima.\nOno što je sigurno jeste da su AAK-ovi partijski vojnici manje oduševljeni zbog ovih 100 dana i da će nastaviti da podgrevaju nostalgiju iz vremena kada je Haradinaj bio premijer na 100 dana — 2005. godine.


УТИЦАЈ МОБИЛНОГ ТЕЛЕФОНА НА НАСТАНАK САОБРАЋАЈНЕ НЕЗГОДЕ\nPočetna / Vesti / UTICAJ MOBILNOG TELEFONA NA NASTANAK SAOBRAĆAJNE NEZGODE\nTimočka 29/05/2019 | 13:58\tVesti, Video, Društvo, Foto\nUticaj mobilnog telefona na nastanak saobraćajne nezgode (UZNEMIRUJUĆI VIDEO)\nRazgovor mobilnim telefonom, po nekim istraživanjima, odvlači pažnju od upravljanja vozilom od 1 do 2 sekunde, a to u praksi, pri 60 kilometara na čas, predstavlja vožnju „na slepo” 16,5 do 33 metara! Toliko iznosi zaustavni put automobila za brzine od 30 do 55 kilometara na čas. U praksi, to znači da ukoliko bi bili u paralelnoj vožnji pri spomenutoj brzini, vozač koji ne telefonira već bi zaustavio automobil, dok bi na pešaka naleteo onaj koji razgovara!\nGlavni razlozi najtežih stradanja u saobraćaju dosad su bili brzina, alkohol, i nekorišćenje pojasa, a unazad nekoliko godina uočena je nova pošast na putevima, naime istraživanja sugerišu da je 25% od svih saobraćajnih nezgoda povezano sa distrakcijom (poremećaj pažnje) zbog korišćenja mobilnog telefona. Dobijeni podaci ukazuju na činjenicu da su vozači koji koriste mobilne telefone u procesu vožnje četiri puta više izloženi riziku od nezgoda u odnosu na vozače koji ih ne koriste.\nVizuelna nepažnja izazvana je skretanjem pogleda vozača sa puta na mobilni telefon, kao i pojavom takozvanog fenomena „gleda, a ne vidi” kada vozači, iako im je pogled usmeren na put, ne registruju ono što vide ispred sebe. Dodatne radnje kao što su čitanje poruka, pretraživanje telefonskog adresara i slične vizuelne informacije, dodatno opterećuju vizuelnu pažnju vozača i odvraćaju je sa saobraćajne situacije.\nKognitivna nepažnja podrazumeva propuste, a nekad i prekide pažnje i rasuđivanja. Ova vrsta nepažnje se dešava kada se dva ili više mentalnih zadataka obavljaju u isto vreme, paralelno. Razgovor koji vozač vodi preko telfona, „takmiči” se sa zahtevima vožnje za ograničen kapacitet vozačeve pažnje. Samo slušanje sagovornika tokom razgovora može umanjiti aktivnost onog dela mozga koji je koncentrisan na vožnju za više od jedne trećine. Do koje mere će efekti mobilnog telefona biti negativni zavisi od kompleksnosti, kako telefonskog razgovora tako i trenutne saobraćajne situacije. Što je razgovor složeniji i zahtevniji, to su veći njegovi efekti na vožnju. Takođe, što je saobraćajna situacija složenija, to se može očekivati veći negativni efekat telefonskog razgovora.\n• Sporije vreme reagovanja — vreme reagovanja vozača pri upotrebi mobilnog telefona je i do 50% sporije u poređenju s normalnom vožnjom, a do 30% sporije u odnosu na vožnju sa 0,8‰ alkohola u krvi.\n• Sporije reakcije na crveno svetlo i češće previđanje signala — vreme reakcije vozača na signale u saobraćaju ili druge važne događaje znatno je sporije, a verovatnoća previđanja, tj. neregistrovanja važnih signala je povećana.\n• Sporije reakcije kočenja s intenzivnim i naglim kočenjem uz zaustavljanje na malom odstojanju od prepreke — vreme reagovanja pri kočenju je sporije za 0,3–0,7 s, vozači naglije i intenzivnije koče, pri čemu je odstojanje na kom se zaustavljaju od prepreke, kraće.\n• Smanjena opšta svest o saobraćajnom okruženju — smanjena je svest o okolnom saobraćaju što se ogleda u smanjenju opažanja, razumevanja i predviđanja okolnog saobraćaja usled koncentrisanja vozača na telefonski razgovor, te posledično umanjenog kapaciteta pažnje.\n• Donošenje rizičnih odluka — pri upotrebi mobilnog telefona vozačima su prihvatljiva kraća odstojanja i ređe prilagođavaju brzinu i vožnju potencijalno opasnim uslovima, kao što je, na primer, klizav kolovoz.\n• Ređa upotreba sigurnosnog pojasa — primećeno je da vozači koji često koriste mobilni telefon u vožnji, ređe koriste i sigurnosni pojas i skloniji su drugim vrstama rizičnih ponašanja kao što su upotreba alkohola i češća prekoračenja ograničenja brzine.\n2. H. Sinanović, T. Sinanović, Distrakcija u saobraćaju, Međunarodna konferencija „Bezbednost saobraćaja u lokalnoj zajednici” Republike Srpske, Banja Luka, oktobar 2017. godine.\nPrethodna Obeležavanje Nedelje zdravlja usta i zuba u Zaječaru 30. maja\nSledeća Svečano otvorena „Sunčana staza” na zaječarskoj Kraljevici (FOTO)


Da li beljenje zuba oštećuje gleđ zuba?\nBeljenje zuba je procedura koja je danas prisutna u svakodnevnoj stomatološkoj praksi. Postoji više načina beljenja zuba, a osnovna podela je na beljenje zuba u stomatološkoj ordinaciji i beljenje zuba u kućnim uslovima. Ono što je važno je da pri beljenju zuba ne dolazi do strukturalnih promena na zubnim tkivima, pa nema štetnih posledica. Kod nekih pacijenata se može javiti umerena osetljivost zuba na termičke nadražaje (hladno/toplo) kod svih metoda beljenja. Ovo su prolazni propratni efekti i nisu zabeležene dugotrajne loše posledice po zubna tkiva. Naravno, beljenje zuba, bez obzira na izabranu metodu, se mora obaviti isklučivo u saradnji sa stomatologom, poštujući stkiktno dobijena uputstva, i sa preparatima koji su provereni i registrovani.\nDa li beljenje zuba ostecuje gledj zuba\nPoštovani da li se zub koji je uhvatila gangrena mora izvaditi?\nGangrena pulpe zuba je oboljenje koje je komplikacija infekcije kanala korena zuba – upale pulpe (živca) zuba. Ovakav zub je pre lečenja neophodno snimiti. Ukoliko na rendgen snimku nisu vidljive patološke promene u periapikalnom tkivu (u predelu vrha korena zuba), moguće je medikamentima lečiti ovakav zub. Lečenje u tom slučaju podrazumeva višestruke posete stomatologu i zahteva motivaciju pacijenta. Po završenoj terapiji, ovako izlečen zub je moguće kasnije iskoristiti i u protetskom zbrinjavanju pacijenta, i on može trajati u usnoj duplji koliko i zub sa očuvanim integritetom zubne pulpe.\nVadjenje zuba na koji se uhvatila gangrena


UČESTALE RACIJE PO KAFIĆIMA ŠIROM SRBIJE, POLICIJA I ŽANDARMERIJA UPADAJU S HEKLERIMA I FANTOMKAMA! Nismo smeli da pijemo piće, ruke smo držali na stolovima!\nSve češće akcije, a koji je razlog?\nObjavljeno: 15.02.2018. 15:00h\nU većem broju kafića u Srbiji već nekoliko dana unazad sprovode se racije, gosti idu "pod skener", a lokali pretresaju do najsitnijeg detalja.\nNaš portal dobio je informacije iz nekoliko beogradskih naselja, ali i od sugrađana iz drugih gradova širom Srbije, da se učestalo u kafićima pojavljuje policija i pravi raciju, ali i da pripadnika MUP-a u civilu ima još više.\nKako priča naš sagovornik iz beogradskog naselja Vidikovac, pre nekoliko noći u tri lokala, koji se nalaze jedan pored drugog, pojavili su se pripadnici Žandarmerije "naoružani do zuba", zajedno s policijom, te ispreturali cele objekte.\n- Ušli su oko deset sati uveče. Imali su pancire, heklere i fantomke. Nije bilo nimalo prijatno. Svi smo morali da stavimo ruke na sto, niko nije smeo da pije piće. Na neke devojke koje su sedele do mog stola počeli su da viču, jer su pričale. Neke su izveli ispred i tražili da im pokažu stvari i dokumenta. Svi gosti lokala su legitimisani. Čak su bez dozole pipali stvari koje su visile na čiviluku. Bilo ih je desetak-petnaest, a jedan je imao kameru na glavi. Prevrnuli su ceo lokal. Šank, vodokotlić su otvarali, baš sve. Nakon pola sata su otišli. Samo su izašli - priča naš izvor.\nKako dodaje naš sagovornik, nakon toga su otišli u kafić pored, a posle u još jedan na sledećoj stanici.\nTakođe, pripadnici Žandarmerije viđeni su i na Banovom Brdu.\nŽandarmerija upada u kafiće foto: Zorana Jevtić\nU Borči se slična "akcija" sprovodi još češće, a kako kažu meštani ovog naselja, policajaca u civilu u lokalnim kafićima ima najviše.\n- Žandarmerija često upada u kafiće Ili se samo šetkaju okolo. U Borči je dosta kafića skoncentrisano na jednom mestu, tako da ispada da ih ima svuda - kaže naša sagovornica, pa nastavlja:\n- Veoma je neprijatno jer ostavljaju utisak da se nešto dešava o čemu običan narod nije obavešten.\nU Smederevu je nedavno pored kafića, sprovedena i akcija u klubovima Maximus i Kej, gde je legitimisano oko 50 osoba kod kojih je pronađeno 10 paketića s kokainom, marihuanom, spidom, jedna kutija s više tableta i jedan šok sprej.


Udruženje 'Vranjača' Gacko: Počinje lov na divlje svinje i predatore | Herceg Televizija Trebinje\nUdruženje 'Vranjača' Gacko: Počinje lov na divlje svinje i predatore\nIzvor: Radio Gacko | Foto: Radio Gacko | Datum:12.12.2019.\nUdruženje lovaca i ribolovaca „Vranjača“ Gacko, u subotu, 14. decembra organizuje lov na divlje svinje i predatore u rejonu Borač-Pridvorica.\nObavještavaju članove udruženja da je okupljanje u mjestu Čemerno (raskrsnica za Borač) u 06:30 časova. Takođe, obavještavaju lovce da svoje prisustvo potvrde kod predsjednika lovačkih sekcija.\nPotrebno je da svi članovi udruženja ponesu fluorescentne prsluke, iz bezbjedonosnih razloga, kao i da sa sobom ne nose alkoholno piće. Nakon završenog lova u mjestu Pridvorica je organizovan ručak za sve učesnike lova.


Poslanik Bundestaga akter narko-skandala? - Sputnjik Srbija\n09:13 05 Avgust 2020\n23:00 03.03.2016 Preuzmite kraći link\nPoslanika Bundestaga, predstavnika Partije zelenih Folkera Beka, privela je policijska patrola u Berlinu. Kod njega su nađeni narkotici, a prema pisanjima lista Bild — pretpostavlja se da se radi o kristalima metamfitamina.\nKristal-met se smatra jednom od najopasnijih droga. Bek je priveden dok je napuštao stan narkodilera. Nakon što je ovaj skandal stigao u medije, poslanik se odrekao svih svojih funkcija u Bundestagu.\nNaknadno je policija saopštila da je stan narkodilera pored metro stanice Nolendorfplac već duže vreme bio pod prismotrom policajaca u civilu. Cilj ove prismotre je bio da se ustanove klijenti, prevozna sredstva i „kolege“ — drugi narkodileri. Ipak, niko nije očekivao da će tamo naći poslanika, koji je u stan ušao tokom te kobne noći.\nPrema pisanjima lista Bild, Folker Bek je bio priveden dok je napuštao stan narkodilera. Predstavnici organa reda su, nakon utvrđivanja identitet, našli u torbi poslanika 0,6 grama narkotika. Bek se nije opirao tokom privođenja.\nPedesetpetogodišnji Bek se odrekao svih svojih pozicija u Bundestagu, titula i zvanja. Međutim, za sad nije vratio svoj poslanički mandat. Bek je još od 1994. godine poslanik Bundestaga, a u periodu od 2002. do 2013. godine nalazio se na dužnosti sekretara parlamenta predstavljajući Partiju zelenih. Tokom čitave svoje političke karijere, Bek se zalagao za ublažavanje politike koja se tiče upotrebe narkotika. Prema rečima privedenog poslanika, cilj takve politike trebalo je da vodi tome da se korisnici opijata ne tretiraju kao kriminalci, već da se zavisnicima pomogne.\nBundestag, poslanik, skandal, droga, Folker Bek, Nemačka\n05/08 08:25 Brzo testiranje na koronu od sada i kod privatnika: Dozvolu dobilo 27 laboratorija\n05/08 08:18 Ruski stručnjak objašnjava kakav će uticaj 5G mreža imati na organizam


MIJO LEKIĆ: Koalicija „Za budućnost Crne Gore“ ne podržava nikakav vandalizam | Novosti.RS\nOn je naglasio da svi oni koji se ne ponašaju u duhu mira svesno ili nesvesno čine veliku štetu i umanjuju vrednost pobede opozicije.\n- Što je najgore, odrađuju posao za one koji su uništili Crnu Goru u svakom smislu-kazao je Lekić naglašavajući da politika Koalicije “Za budućnost Crne Gore” ne podržava nikakav vandalizam.\nPljevlja izbori u Crnoj Gori Koalicija za budućnost Crne Gore Zdravko Krivokapić\nTo je Milo namerno organizovao i nemire i prebijanje onog momka da bi bosnjacka i albanska stranka presli u koaliciju sa njim a napravili krivce od pristalica za buducnost CG. Pa ako je narod toliko slep i to ne vidi onda ne zasluzuju BOLJE SUTRA!


Krsna slava sela Dračevo u subotu | Herceg Televizija Trebinje\nKrsna slava sela Dračevo u subotu\nIzvor: Herceg TV | Datum:17.08.2016.\nCrkveni odbor sela Dračevo u Popovom polju poziva sve Dračevljane da prisustvuju obilježavanju krsne slave sela – Svetog Preobraženja Gospodnjeg – u subotu, 20. avgusta.\nU crkvi Svetog Preobraženja u Dračevu praznično večernje biće služeno u 18 časova, nakon čega će biti lomljen slavski kolač. Trpeza ljubavi biće priređena u seoskom restoranu od 19:30, navodi se u obavještenju Crkvenog odbora sela Dračevo.


Vlade ovih zemalja ne vole Facebook | Tech | Uređaji\nVlade ovih zemalja ne vole Facebook | Smartlife RS\nVlade ovih zemalja ne vole Facebook 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nVlade ovih zemalja ne vole Facebook\n12.11.2015. / 12:08\nOdređeni Facebook sadržaj je uglavom blokiran u ovim zemljama.\nFacebook je objavio Globalni izveštaj o zahtevima vlada za prvu polovinu tekuće godine koji otkriva koliko su puta vlade raznih država tražile od kompanije informacije u vezi sa milionima korisnika i koliko puta su tražile da određeni sadržaj bude blokiran.\nMilijardu ljudi svakog dana poseti Facebook!\nIzveštaj koji obuhvata 93 zemlje i period od januara do juna ove godine, prikazuje da Sjedinjene Američke Države prednjače, tačnije, imale su 26.579 zahteva u vezi sa korisničkim informacijama od kojih je Facebook prosledio 17.577. Indija i Ujedinjeno Kraljevstvo su na drugom, odnosno trećem mestu sa 6.268 i 4.489 zahteva.\nIndija je na prvom mestu kada su u pitanju vlade zemalja koje najviše blokiraju određeni sadržaj koji se pojavljuje na ovoj društvenoj mreži. Ukupno je 15.155 objava (postova) blokirano. Tri puta više od drugog mesta koje drži Turska sa blokiranih 4.496 objava, prenosi Time.\nSve u svemu, kada se novi podaci uporede sa podacima iz prošle godine, može se videti da se procenat zahteva za korisničkim podacima povećao za 18 procenata dok je blokiranje Facebook sadržaja takođe povećano za neverovatnih 112 procenata.


REUTERS RAZOTKRIO MRAČNU TAJNU: Čuvena kompanija je desetljećima znala da u puderu za bebe ima AZBESTA, trovali su djecu SVJESNO | Slobodna Bosna\nREUTERS RAZOTKRIO MRAČNU TAJNU: Čuvena kompanija je desetljećima znala da u puderu za bebe ima AZBESTA, trovali su djecu SVJESNO\nReuters je objavio izvještaj iz kojeg slijedi da je američki farmaceutski div Johnson & Johnson desetljećima znao da prodaje baby puder koji sadrži azbest\nIzvještaj je objavljen nakon što su protiv te korporacije podignute na tisuće tužbi u kojima se tvrdi da je njihov baby puder izazvao karcinom.\nReutersova analiza dokumenata pokazala je da je kompanija još od 1971. godine bila svjesna da njihov baby puder sadrži tragove azbesta.\n"Baby puder tvrtke Johnson & Johnson je siguran i bez azbesta. Reutersov članak je jednostran i lažan. Jednostavno rečeno, Reutersova priča je apsurdna teorija zavjere", objavili su odvjetnici Johnsona & Johnsona.\n"Znanstveni konsenzus je da talk na kojem je baby puder baziran ne izaziva rak, neovisno o tome što je u tom talku. To je istina čak i ako je, a nije, talk puder koji proizvodi Johnson & Johnson ikad sadržavao sićušne količine azbesta koje je nemoguće detektirati", rekao je odvjetnik korporacije Peter Bicks za Reuters.\nReuters je pregledao dokumente Johnsona & Johnsona koji su se pojavili na suđenjima, pri čemu su mnogi od njih odlukom suda bili skriveni od javnosti.\nDokumenti su otkrili da su kompanijina interna testiranja od 1971. do ranih 2000-ih pokazala da su u sirovom talku i gotovom proizvodu (baby puderu na bazi talka) ponekad otkrivene male količine azbesta.\nVećina testiranja Johnsona & Johnsona nisu otkrila azbest u talku, a ona koja jesu nisu bila prijavljena regulatornim tijelima.\nDionice Johnsona & Johnsona su nakon ovog otkrića potonule na burzi, u jednom trenutku čak i 10 posto\nEVO ZAŠTO LJUDI BJEŽE IZ MANJEG ENTITETA: Dodik, Višković i Cvijanovićka obmanjuju javnost, više od polovine građana ima plaću MANJU OD 600 maraka, ali ni to nije NAJGORE...