Emanet 351 epizoda – Bh-vjesnik.net\nNaslovna/Serije/Turske serije/Emanet/Emanet 351 epizoda\n30/03/2022 Emanet 349 Views\nCanan svojim emocijama uspije uvjeriti Jamana u svoje laži. Počinje jako kašljati i iskašlje krv i pokušava reći Jamanu da se ne brine da joj se to dešava u zadnje vrijeme te mu kaze da on ide. Sljedeća meta joj je da sredi Seher.Jaman vraca majku u vilu.\nDujgu saznaje da je cijela operacija, upad prosjačke bande sve je to bilo za Yasemin.Zija se oporavlja pored majke i daje joj cvijeće. Zuhal je sretna zbog situacije sa Canan.Jaman zeli da mu majka ide u inostranstvo na lijecenje.\nZija je tuzan zbog toga.Jaman pita Seher zasto se spremila, da li to ide s njim? Seher se iznenadi jer ne zna sta da mu odgovori. Jaman joj kaze zar je mislila da ce otici bez nje?


SPORT VISION RADNJA NA PALAMA DOBIJA NOVI IZGLED! | Sport Vision – Prodavnica Sportske opreme | Sport Vision\nSPORT VISION RADNJA NA PALAMA DOBIJA NOVI IZGLED!\nSport Vision obavještava svoje kupce sa Pala da će od 27. oktobra moći da uživaju u novom modernom izgledu radnje u Pješačkoj zoni (ul. Vuka Karadžića bb).\nPovodom predstavljanja novog i unaprijeđenog enterijera, Sport Vision je 27. oktobra 2016. godine za svoje kupce pripremio 20% popusta na sav asortiman.\nKako bismo kupcima obezbijedili jedinstven osjećaj kupovine u prijatnom i modernom ambijentu naša kompanija nastoji da unaprijedi i poboljša ponudu sportske opreme ali i dizajn svojih radnji kroz razne novitete.\nPosjetite Sport Vision radnju na Palama i uživajte u novom enterijeru, širokoj ponudi i super cijenama!


Pat pozicija u Sporazumu Tuđman – Izetbegović – Magazin Plus\nHome/Pat pozicija u Sporazumu Tuđman – Izetbegović\nPat pozicija u Sporazumu Tuđman – Izetbegović\nIako se vjerovalo da je kompromis postignut, Sporazum o granicama kojeg su potpisali Tuđman i Izetbegović, po svemu sudeći neće biti ratifikovan ni u Hrvatskoj ni u BiH. Međunarodna arbitraža bila bi suludo rješenje.\nNi u BiH ni u Hrvatskoj od početka nije bilo potpune saglasnosti kada je riječ o implementaciji Sporazuma Tuđman – Izetbegović, pogotovo zbog dijela sporazuma koji se odnosi na definisanje granice na moru i utvrđivanje granice bez obzira na prirodne promjene. Pomoćnik ministra spoljnih poslova BiH i ekspert za granice Zoran Perković kaže za naš program da je potrošeno četiri godine u pripremi tog sporazuma koji je najbolje rješenje za obje zemlje: „Imamo pat situciju u kojoj nijedna zemlja ne želi da pokrene pitanje ratifikacije u parlamentima, procjenjući da sa trenutnom političkom klimom ne bi bila izglasana ratifikacija“.\nRadmanović: „Neću glasati zbog granice na Uni“\nProblem su ostrva Mali i Veliki Škoj te vrh poluostrva Kleka koji pripadaju BiH a s druge strane granica na rijeci Uni ulazi u, kako tvrde predstavnici iz RS-a, teritorij BiH. Tačnije neposredno prije Kostajnice granica nije više sredina Une već rijeka Unčica koja je, prema stavovima političara iz RS-a, na teritoriji BiH. Nebojša Radmanović, srpski član Predsjedništva kaže da Sporazum Tuđman – Izetbegović neće biti prihvaćen u BiH: „Ugovor nije dobar za BiH, preciznije nije dobar za dio BiH, za RS. Ja sam član Predsjedništva iz RS-a i neću glasati za ratifikaciju dok god bude ovako postavljena granica na rijeci Uni“.\nZoran Milanović nema s kim razgovarati u BiH\nInteresantno je da slično misli i Hrvatska strana iako je u bilateralnim razgovorima predsjednika Ive Josipovića sa zvaničnicima BiH prije nekolio mjeseci ovo pitanje gotovo riješeno. Ovo ipak pokazuje da postoje otvorena pitanja a da je jedno od gorućih rješavanje granice duge hiljadu kilometara. Zoran Milanović premijer Hrvatske jasan je po ovom pitanju navodeći da u BiH partnera za ovu tema nema, iako vjeruje da je sporazum dobar: „I nije ga predsjednik Tuđman potpisao zato jer je bio nekakav stari čovjek koji je odlazio, nego zato jer je razumio zašto je on dobar. Nažalost s druge strane, ne znam s kim bih razgovarao“, rekao je Milanović za hrvatske medije.\nMilanović da potraži sagovornike u Saboru\nVlada Hrvatske je još prošle godine najavila da će sporazum uputiti u Sabor na usvajanje ali kako stvari sada stoje sporazum će ostati mrtvo slovo na papiru. Zoran Perković kaže da konstatacija hrvatske strane nije utemeljena: “Ja ne znam zašto će gospodinu Milanoviću sagovornici u BiH. Sagovornici s obje strane su završili posao i potpisali ugovor. Milanović bi trebao pronaći sagovornike u hrvatskom Saboru“.\nNebojša Radmanović ne smatra da je sporazum dobar za BiH\nUgovorom je definisano da svaka od ugovorenih strana ima pravo na raskid ugovora o čemu niko ne želi da špekuliše. Postavlja se pitanje šta u tom slučaju jer je činjenica da je ovaj sporazum na snazi od 1999. godine bez obzira što nije ratifikovan. Zoran Perković tvrdi da bi i međunarodna arbitraža bila suluda: „Svaka arbitraža će uzeti u obzir dvije činjenice, da je sporazum potpisan od strane ovlašenih predstavnika dvije zemlje, da funkcioniše 13 godina i da ne proizvodi nikakve negativne posljediice. Koji je interes Hrvatske i BiH da potroše par miliona evra na ekspertize, plaćanje eksperata i na kraju da dođu do istog rezultata“.\nStručnjaci su saglasni da ukoliko postoji potreba i na jednoj i na drugoj strani za eventualnim izmjenama granice, da se to može raditi ali tek nakon što se utvrdi postojeća granica odnosno ratifikuje Sporazum iz 1999. godine u parlamentima obje države. Međutim ukoliko se to ne desi, ovakvo stanje može teoretski da se provodi stotinu godina, iako neriješeno pitanje granice od hiljadu kilometara nikom nije u interesu.\nNajveća sportska porodica na Balkanu


Nikodijević „Belekspocentar” opremljen, uskoro punkt u Borči – 24sata online\nNikodijević „Belekspocentar” opremljen, uskoro punkt u Borči\nPredsednik Skupštine grada Nikola Nikodijević rekao je za Tanjug da je novootvoreni punkt za vakcinaciju u „Belekspocentru” u potpunosti opremljen za potrebe imunizacije, a ujedno i najavio otvaranje novog punkta u Borči, koji će biti spreman za nekoliko dana.\nNikodijević je rekao da je trenutno na raspolaganju samo kineska vakcina, ali i istakao da veruje da će od sutra ili prekosutra građani moći da biraju vrstu vakcine.\n– U „Belekspocentru”je vakcinisano oko 1.700 građana, što je veoma dobro imajući u vidu da je ovaj punkt juče počeo sa radom. Ljudi koji rade u „Belekspocentru” – lekari, medicinske sestre, volonteri, IT stručnjaci, morali su da prođu kroz period adaptacije i međusobnog uhodavanja i verujem da će na dnevnom nivou u „Belekspocentru” moći da se vakciniše do 3.500 građana – naglasio je Nikodijević.\nPrema njegovim rečima, počinje opremanje punkta u zdravstvenoj stanici u Borči, koji će u roku od pet do šest dana biti spreman za rad.\n– Imamo apsolutno dovoljne kapacitete za imunizaciju građana, koji čitav proces mogu da „prođu” bez problema i većih zadržavanja. Zahvalan sam svima koji učestvuju u ovom procesu, a to je prilično veliki broj ljudi – poručio je predsednik gradske skupštine.\nTagovi: BeogradBorčaNikola NikodijevićSkupština grada Beograda\nOglasio se i Nole nakon pobede u drugom kolu\nIzložba “Tako je talasao Novi talas” sutra u RTS klubu\nSaslušan Slaviša Kokeza


Schwimmhalle Grimma, Grimma infos\nBelgershain Bahnhof, Threna infos\nHotel za Grimma (Немачка) : 408 pronađenih hotela\nRezultati obuhvataju hotele u blizini Grimma Poređati prema :\nRomantisches Hotel Schloss Gattersburg Hotel sa 3 zvezdice\nOvaj hoteli je najbliži: Grimma U hotelu Romantisches Hotel Schloss Gattersburg pronaći ćete sve usluge, a posebno: Restoran, Sobe za nepušače, Besplatan parking, Televizija. Kategorija mu je tri zvezdice, a stil Povoljan.Na 12 minu...Još informacija\nHotel Kloster Nimbschen Hotel sa 4 zvezdice\nHotel Kloster Nimbschen je u blizini Grimma U hotelu Hotel Kloster Nimbschen pronaći ćete sve usluge, a posebno: Restoran, Room Service, Bar, Teniski teren, Novine, Sobe za nepušače, Perionica, Besplatan parking, Ekspres prijava/odjava gostiju,...Još informacija\nErlebnishotel Zur Schiffsmühle Hotel sa 3 zvezdice\nStil ovog hotela za grad Hofgen je Povoljan, a kategorija tri zvezdice. U njemu ćete naći razne usluge, kao što su: Restoran, Room Service, Bar, Besplatan parking.Pozicija ovog hotela je jugoistok za ...Još informacija\nHotel Schloßblick Trebsen Hotel sa 3 zvezdice\nSa kapacitetom od 34 soba/e svih kategorija (od soba tipa Room do soba tipa Room), Hotel Schloßblick Trebsen nudi cene koje se kreću od 4 056 dinar - Srbija .U hotelu Hotel Schloßblick Trebsen pronaći...Još informacija\nHotel Carolinenhof Hotel sa 3 zvezdice\nStil ovog hotela za grad Naunhof je Povoljan, a kategorija tri zvezdice. U njemu ćete naći razne usluge, kao što su: Restoran, Room Service, Recepcija otvorena 24 sata, Novine, Sobe za nepušače, Bespl...Još informacija\nHotel am Kurpark Hotel sa 3 zvezdice\nStil hotela Hotel am Kurpark je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Restoran, Bar, Besplatan parking, Samo za nepušače. Pozicija ovog hotela je istok za grad Bad Lausick, a nalazi se u u...Još informacija\nMichels Hotel Am Kurhaus Bad Lausick Hotel sa 3 zvezdice\nStil hotela Michels Hotel Am Kurhaus Bad Lausick je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n.a.. Na 4 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Badstraße 36, a...Još informacija\nGoldene Krone Hotel sa 0 zvezdice\nPozicija ovog hotela je severoistok za grad Belgershain, a nalazi se u ulici Leipziger Straße 44, na samo 5 minuta kolima od centra grada.Stil ovog hotela za grad Belgershain je Povoljan, a kategorija...Još informacija\nHotel Kastanienhof Hotel sa 3 zvezdice\nGrimmaer Str. 58b -\nPozicija ovog hotela je severoistok za grad Threna, a nalazi se u ulici Grimmaer Str. 58b, na samo 9 minuta hodom od centra grada.U hotelu Hotel Kastanienhof pronaći ćete sve usluge, a posebno: Restor...Još informacija\nFerienapartment Muldental Hotel sa 0 zvezdice\nStil hotela Ferienapartment Muldental je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Besplatan parking. Ferienapartment Muldental ima 1 soba/e/u, čiji se široki spektar kreće od soba tipa Room d...Još informacija\nBrandiser Parkhotel Hotel sa 3 zvezdice\nPozicija ovog hotela je jugoistok za grad Brandis, a nalazi se u ulici Bahnhofstraße 22-24, na samo 9 minuta hodom od centra grada.Hotel ima 54 soba/e/u, i to od soba tipa conferenceRoom do soba tipa ...Još informacija\nHotel zur Post in Wurzen Hotel sa 3 zvezdice\nNalazi se u ulici Bahnhofstraße 23, pozicija mu je jugoistok za grad Wurzen, a od centra je udaljen samo 3 minuta hodom.Stil ovog hotela za grad Wurzen je Povoljan, a kategorija tri zvezdice. U njemu ...Još informacija\nSchloss Hotel Wurzen Hotel sa 0 zvezdice\nNa 4 minuta hodom udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici Amtshof 2 sa pozicijom sever za grad Wurzen, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nekoliko dana ili pl...Još informacija\nHotel am Park Garni Hotel sa 0 zvezdice\nStil hotela Hotel am Park Garni je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Restoran, Bar, Novine, Posluženje doručka u sobi , Besplatan parking. Hotel am Park Garni ima 13 soba/e/u. Cene se ...Još informacija\nHotel im Kavalierhaus Hotel sa 0 zvezdice\nHotel im Kavalierhaus ima 43 soba/e/u. Cene se kreću od 3 802 dinar - Srbija za najjeftinije sobe, ali na raspolaganju su sobe svih kategorija: od soba tipa singleRoom do soba tipa Room.Nalazi se u u...Još informacija\nGasthof Laubental Hotel sa 3 zvezdice\nNalazi se u ulici Am Mühlgraben 1, pozicija mu je jugoistok za grad Wermsdorf, a od centra je udaljen samo 6 minuta kolima.Stil ovog hotela za grad Wermsdorf je Povoljan, a kategorija tri zvezdice. U ...Još informacija\nHotel zur Mühle Hotel sa 0 zvezdice\nNalazi se u ulici Eilenburger Str. 22b, pozicija mu je jug za grad Nischwitz, a od centra je udaljen samo 10 minuta hodom.Stil hotela Hotel zur Mühle je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što s...Još informacija\nHotel Carl von Clausewitz Hotel sa 2 zvezdice\nMuldentalstr. 44 -\nPozicija ovog hotela je jugoistok za grad Leipzig, a nalazi se u ulici Muldentalstr. 44, na samo 18 minuta kolima od centra grada.Stil ovog hotela kategorije dve zvezdice je Povoljan za grad Leipzig. ...Još informacija\nHotel Leipziger Land Hotel sa 3 zvezdice\nStil ovog hotela kategorije tri zvezdice je Povoljan za grad Geithain. U njemu ćete naći razne usluge, a posebno n.a.. Pozicija ovog hotela je severozapad za grad Geithain, a nalazi se u ulici Bahnho...Još informacija\nLANDHAUSPENSION FLEISCHHAUER Hotel sa 0 zvezdice\nPozicija ovog hotela je jugoistok za grad Leipzig, a nalazi se u ulici STARSIEDELER STR 2, na samo 15 minuta kolima od centra grada.Stil hotela LANDHAUSPENSION FLEISCHHAUER je Povoljan, a pruža pun k...Još informacija\nVaš izbor: Hotel za Grimma (Немачка) : 408 pronađenih hotela


RTS :: Abedi napadom želeo da se osveti za ubistvo prijatelja?\nSvet Abedi napadom želeo da se osveti za ubistvo prijatelja?\nčetvrtak, 25. maj 2017, 16:46 -> 17:27\nAbedi napadom želeo da se osveti za ubistvo prijatelja?\nSalman Abedi, osumnjičeni za napad u Mančesteru, prošle godine rekao da želi da se osveti zbog ubistva svog prijatelja koga su Englezi napali u tom gradu, tvrdi izvor blizak njegovoj porodici.\n"Taj incident je probudio gnev među mladim Libijcima u Mančesteru, a naročito kod Salmana, koji je jasno izrazio želju da se osveti", dodao je on, prenosi AFP.\n"Uspeli smo da smirimo mlade ljude u naseljima koji su verovali da su oni mete zbog toga što su muslimani. Ali izgleda da Salman nije zaboravio incident", rekao je taj izvor.\nNeimenovani izvor navodi i da je lično razgovarao sa Salmanom i pokušao da ga ubedi da je to što želi da učini krivično delo.\nAbedijev otac bio član militantne grupe protiv Gadafija\nPortparol libijske policije Ahmed bin Salem rekao je da je otac osumnjičenog za bombaški napad u Mančesteru Ramadan Abedi bio je član militantne Libijske islamističke borbene grupe (LIFG), koja je navodno bila povezana sa Al Kaidom.\nPolicija sa sedištem u Tripoliju uhapsila je Abedijevog oca i brata, posle napada u Mančesteru u ponedeljak kada je ubijeno dvadeset dvoje ljudi, a za koji je odgovornost preuzela Islamska država.\nBežeći od režima Muamera Gadafija, koji ga je tražio zbog veza sa tom grupom, Ramadan Abedi je došao u Britaniju, da bi se 2011. godine vratio u Libiju i pridružio pobuni kojom je Gadafi zbačen s vlasti, prenose britanski mediji.\nLIFG je osnovana 1995. godine sa ciljem da se bori protiv Gadafijevog režima, a u međuvremenu je rasformirana.\n"Posle Gadafijevog ubistva, Abedi je radio u policiji u Tripoliju", rekao je Bin Salem, prenosi AFP.\nNaveo je da je istraga u toku i da releventne službe ispituju Abedija zbog čega ne može da iznese više detalja.\nNeki članovi LIFG su navodno zadržali veze sa Al Kaidom.\nMeđutim, Al Kaida je 2007. godine objavila da se LIFG pridružio njenim redovima što je ova grupa kasnije demantovala tvrdeći da nema veze ni sa jednom međunarodnom terorističkom organizacijom.\n(četvrtak, 25. maj 2017, 18:49) - anonymous [neregistrovani]\novde ima istine, sever Engleske je vrlo brutalan. Mladost ne razmislja puno, lako plane. Setimo se pre par godina London je bukvalno goreo zbog ubistva meleza. Gine se u UK svaki dan. Neko od noza neko od batina ili pistolja, ima i naletanja na pesake sa autom... na zatvor se ceka kao kod lekara, ima lista cekanja. Ima 85.000 mesta u zatvorima a cuvara 36.500.\n(četvrtak, 25. maj 2017, 17:53) - anonymous [neregistrovani]\nЕто, ту је пукотина!\nВерујем ја да су истрага и процес против убица тог младића сасвим уредни и у складу са демократском устројством Британије и да би били исто спроведени и у обрнутом случају. Међутим...\nРеакција јавности није иста! Кад имигранти почине нешто, о томе се данима прича на телевизији и друштво јавно саосећа са пријатељима и родбином жртава. Кад су имигранти жртве, шира заједница се не осећа позваном да реагује. Пошто Абедија, у његовом болу, није тешила заједница у којој је рођен и којој је можда мислио да припада, окренуо се једној другој заједници, која га је прихватила и злоупотребила!


Grad: Na Šodrošu se radi hidrološka studija, geometar: Angažovao nas „Galens“ - Novi Sad\nGrad: Na Šodrošu se radi hidrološka studija, geometar: Angažovao nas „Galens“\n09:12:00 10.12.2020, Komentara: 0\nNovi Sad - Nakon što su organizatori akcije „Novi Sad na vodi? Vidi, gari, ne može!“ saopštili da su na Šodrošu zatekli geometre koji su premeravali prostor za potrebe kompanije „Galens invest“, iz Gradske kuće je stiglo saopštenje da se na tom području radi istraživanje za dopunu hidrološke studije.\n- Za potrebe izrade Plana generalne regulacije leve obale Dunava u Novom Sadu, na potezu Šodroša i Dunavca do plaže Štrand, u toku je izrada dopune Hidrološke studije vodotoka Dunava sa hidrografskim podacima koju sprovodi Institut „Jaroslav Černi“ iz Beograda-Pinosave - saopšteno je iz Kabineta gradonačelnika.\nU saopštenju se objašnjava da se dopuna studije radi u cilju poboljšanja hidroloških i matematičkih modela i da se vrše detaljna hidrološka i hidrografska snimanja korita Dunava.\n- Pre dva meseca urađeno je kompletno geodetsko snimanje leve i desne obale Dunava sa rasterom 0.5 h 0.5 metara, u dužini od po pet kilometara uzvodno i nizvodno, od Kameničke ade i Ribarskog ostrva, odnosno u ukupnoj dužini od oko 15 kilometara – navedeno je u saopštenju.\nInstitut za vodoprivredu „Jarslov Černi“ je, inače, još prošle godine dao mišljenje na „Hidrološku studiju vodotoka Dunava“ i tada ocenio da je nedovoljno podataka, odnosno da su rezultati nepouzdani. Zaključak je bio da bi trebalo ispitati problematiku uticaja planiranih objekata na površinske i podzemne vode, kao i uticaj vode, leda i nanosa na buduće objekte. Pod budućim objektima misli se na zgrade (uključujući i dvadestospratnice) koje bi tamo bile izgrađene u slučaju izdavanja vodnih uslova i izrade Plana generalne regulacije leve obale Dunava koji bi podrazumevao da najveći deo tog zemljišta bude pretvoren u gradilište, a da najveću korist izvuče „Galens“ koji na parceli na kojoj se još uvek nalazi brodogradilište ima pravo korišćenja.\nNa video snimku koji su u utorak objavili organizatori akcije „Novi Sad na vodi? Vidi, gari, ne može!“ jasno se čuje da radnik koji obavlja geodetsko snimanje govori da ga je za taj posao angažovao upravo „Galens invest“.


source.ba | U požarima u Kaliforniji uništeno najmanje 3.500 kuća i poslovnih prostora\nU požarima u Kaliforniji uništeno najmanje 3.500 kuća i poslovnih prostora\nKalifornijski vatrogasni zvaničnik izjavio je u srijedu da je najmanje 3.500 kuća i poslovnih prostora uništeno u požarima u vinskoj regiji u sjevernoj Kaliforniji.\nPortparol kalifornijske Agencije za zaštitu šuma od požara Daniel Berlant kazao je da su se požari značajno pojačali tokom noći, uništavajući još zgrada i dovodeći do naređenja o evakuaciji u nekoliko oblasti.\nBerlant je kazao da u srijedu bjesne 22 požara u sjevernoj Kaliforniji, što je rast sa 17, od utorka.\nZvaničnici u oblasti Napa saopćili su da je gotovo polovini stanovnika Calistoge, mjesta od 5.000 ljudi, naređeno da se evakuiraju. Nova naređenja evakuacija također su na snazi za Zelenu dolinu u oblasti Solano.Z\nZvaničnici su saopćili da će se smanjena vlažnost zraka i opasni vjetrovi vratiti u regiju u srijedu popopdne po lokalnom vremenu, komplicirajući napore vatrogasaca, prenosi Associated Press.


58,600 resultsAny time\nApple iPhone 6 Zamenski cena 28625 dinara, prodaja Apple iPhone 6 Zamenski mobilnog telefona po AKCIJSKOJ ceni 229€ najnižoj u Beogradu i Srbiji. ... Objavljene cene su bez pdv-a. Ne garantujemo 100% tačnost objavljenih podataka. Teleko Plus posluje po principu subagenture - poručivanja modela. Postoji mogućnost da nemamo sve oglašene ...\nApple iPhone 6 Plus cena 59375 dinara, prodaja Apple iPhone 6 Plus mobilnog telefona po AKCIJSKOJ ceni 475€ najnižoj u Beogradu i Srbiji.\niPhone 6. Telefon u solidnom stanju, sve se da videti na slikama Sve radi na telefonu Sim Telenor ( podrzava samo Telenor mrezu ) Nema nikakav nalgo na sebi ( iCloud free ) 16 GB memorije ima Uz telefon ide punjac usb kabal i njegova kutija Cena je fiksna Moguca svaka provera u …\n19.08 – Predstavlja dva modela – manjeg „ajfon 6“ i većeg „ajfon 6 plus“! Iznenađenje za sve – veći model nije dobio oznaku „l“ kako se očekivalo, već „plus“! ... Pojaviće se u prodaji 2015. godine, ali cena još nije objavljena. broj komentara 28 pošalji komentar (nedelja, 14. sep 2014, 16:56) ...\nApple iPhone 6 32GB Tamnosiva Cena: 39.000 din Cena: 325 ... Apple iPhone 7 Plus 32GB Crna Jet Cena: 71.880 din Cena: 599 ...\nstar 1 dan, gold, sim free, fabricko vakuum pakovanje, garancija 1 godina od aktivacije, zamena za iphone 6, 6s, 8, 8 plus, samsung s9.bg 0642524085 #4747825 | 2019-01-18 15:48:42\nAuthor: MobilniSvet NET


Smeštaj - Rezervacije - Serbia Visit - Stema Guide\nHome » Smeštaj\nShine Hostel Destinacija: Belgrade\tRejting: 7.8 /10 Adresa: Takovska 12, Vracar, 11000 Belgrade Cena od: EUR 7 Hostel Shine je smešten u centru Beograda, na 1 km od Trga Republike. U ponudi ima klimatizovan smeštaj i besplatan bežični internet. Do nekoliko glavnih atrakcija, kao što su Muzej Nikole Tesle, Narodno pozorište i Hram Svetog Save, možete stići nakon šetnje od 10 minuta. Svaka soba ima grejanje i ormane. Na raspolaganju su vam […]\nThe Big Hostel Destinacija: Belgrade\tRejting: 7.7 /10 Adresa: Jevrejska 24, Stari grad, 11000 Belgrade Cena od: EUR 7 Hostel The Big nalazi se u Beogradu, na samo 500 metara od Kalemegdanske tvrđave i ušća Save u Dunav. Nudi besplatan bežični internet, besplatan parking i klimatizovane spavaonice. Zajednički dnevni boravak sadrži TV sa kablovskim kanalima, automat za vodu i automat za prodaju pića i kafe. Gosti mogu besplatno koristiti zajedničku kuhinju sa trpezarijom. Tramvajska […]\nHostel Theater 011 Destinacija: Belgrade\tRejting: 8.4 /10 Adresa: Magistratski trg 10, Zemun, 11080 Belgrade Cena od: EUR 7 Hostel Theater 011 je smešten u Zemunu, na 5 km od centra Beograda. U ponudi ima besplatan bežični internet, bar u sklopu objekta, klimatizovan smeštaj, zajednički salon sa TV-om i potpuno opremljenu zajedničku kuhinju. Nalazi se na svega 100 metara od Dunava i na 50 metara od najbliže autobuske stanice. Sve sobe poseduju ormane koji […]\nGO2 Hostel Belgrade Destinacija: Belgrade\tRejting: 7.1 /10 Adresa: Prizrenska 1, Stari grad, 11000 Belgrade Cena od: EUR 7 Hostel GO2 Belgrade nalazi se u centru Beograda. Hostel nudi besplatan bežični internet i klimatizovan smeštaj. Šetalište u Knez Mihailovoj ulici, stara Kalemegdanska tvrđava i boemska četvrt Skadarlija nalaze se u neposrednoj blizini. Gosti se mogu opustiti na terasi. Na raspolaganju su vam kompletno opremljena čajna kuhinja za pripremanje obroka i dnevni boravak sa delom […]\nHostel Lucy Destinacija: Belgrade\tRejting: 6 /10 Adresa: Mileševska 63, Vracar, 11000 Belgrade Cena od: EUR 8 Hostel Lucy se nalazi na opštini Vračar u Beogradu. U ponudi su besplatan bežični internet, usluge pranja veša i prostrana, zajednička terasa. Recepcija radi 24 časa dnevno. Strogi centar Beograda se nalazi na 3 km od hostela. Do čuvenog šetališta i oblasti za kupovinu, Knez Mihailove ulice, možete stići nakon 10 minuta vožnje. Najbliža prehrambena […]\nDowntown Belgrade Hostel and Apartments Destinacija: Belgrade\tRejting: 7.3 /10 Adresa: Karadjordjeva 91, Stari grad, 11000 Belgrade Cena od: EUR 8 Hostel Downtown Belgrade se nalazi na svega 50 metara od Glavne železničke stanice i na 300 metara od Glavne autobuske stanice. Iz hostela se pruža panoramski pogled na srpsku prestonicu. Sve sobe i apartmani imaju besplatan bežični internet. Iz hostela Downtown pešice možete doći do svih glavnih beogradskih, istorijskih znamenitosti. Restorani koji služe lokalna i […]\nHostel IN Destinacija: Belgrade\tAdresa: Radoslava Grujića 20, Vracar, 11000 Belgrade Cena od: EUR 8 Hostel IN se nalazi na 1,5 km od centra Beograda. Nudi besplatan bežični internet i zajednički dnevni boravak sa TV-om. U okviru objekta na raspolaganju su vam bar i besplatan parking. Hostel IN poseduje recepciju koja radi non-stop i vrt sa priborom za pripremu roštilja. Ostale pogodnosti uključuju ostavu za prtljag i uslugu pranja veša. […]\nHostel Fortress Destinacija: Belgrade\tRejting: 9.4 /10 Adresa: Velike Stepenice 8, Stari grad, 11000 Belgrade Cena od: EUR 8 Hostel Fortress nalazi se na 300 metara od centra Beograda. U ponudi su smeštaj sa besplatnim bežičnim internetom, zajednički dnevni boravak sa kablovskom televizijom i kompletno opremljena zajednička kuhinja. Kalemegdanska tvrđava je udaljena 100 metara. Gosti u hostelu Fortress imaju na raspolaganju zajednička kupatila, a korišćenje peškira i posteljine je besplatno. Smeštajne jedinice su opremljene […]\nHostel and Apartments Magic Destinacija: Belgrade\tRejting: 8.1 /10 Adresa: Kneza Milosa 52, Savski Venac, 11000 Belgrade Cena od: EUR 9 Ovaj hostel u centru Beograda je na 5 minuta hoda od lokalne železničke stanice i ima terasu i recepciju koja radi 24 sata dnevno. Na raspolaganju vam je prevoz od/do aerodroma i besplatan parking. Hostel and Apartments Magic ima klimatizovane i jednostavno uređene sobe sa besplatnim bežičnim internetom, kablovskom televizijom i zajedničkim kupatilom. Hostel Magic […]\nAzzul Hostel Destinacija: Belgrade\tRejting: 8.9 /10 Adresa: Svetogorska 9/12, Stari grad, 11000 Belgrade Cena od: EUR 9 Hostel Azzul nalazi se u centru Beograda, na 500 metara od Trga republike. Nudi sobe i spavaonice sa besplatnim bežičnim internetom. Dinamični kvart Skadarlija, poznat po kafeima i restoranima udaljen je 5 minuta hoda. Gosti koji borave u spavaonicama imaju ormarić na zaključavanje uz krevet i mogu da koriste zajedničko kupatilo. Pojedine sobe sadrže sopstveno […]\nHostel Kosmopolit Destinacija: Nis\tAdresa: Anastasa Jovanovica 15, 18000 Niš Cena od: EUR 9 Hostel Kosmopolit se nalazi na 3 km od centra Niša. U ponudi su otvoreni bazen sa ležaljkama i bar u sklopu hostela koji služi raznovrsna pića. Na raspolaganju su vam besplatan bežični internet i besplatan parking. Sve sobe u hostelu Kosmpolit imaju klima-uređaj, TV sa kablovskim kanalima i pristup zajedničkom kupatilu sa tušem. Na drugom […]\nHostel Inn Downtown Destinacija: Belgrade\tRejting: 8.6 /10 Adresa: Zagrebacka 6, Stari grad, 11000 Belgrade Cena od: EUR 9 Hostel Inn Downtown smešten je u starom jezgru Beograda. U ponudi ima smeštajne jedinice sa besplatnim bežičnim internetom, zajednički dnevni boravak i zajedničku kuhinju. Recepcija radi 24 sata dnevno. Sobe, studiji i spavaonice u hostelu Inn Downtown nude klima-uređaj i besplatan toaletni pribor, posteljinu i peškire. Većina smeštajnih jedinica sadrži TV, dok pojedine imaju čajnu […]\nSubmit\tSubmit\tPretraga Rezervacija smeštaja\nReklame Interesantno Banje\nSerbia Visit - Stema Guide © 2006-2014


Da li izučavaoci veruju da je Isus postojao? | Biblijska pitanja\nJEZIK Sesoto (Lesoto) Setsvana afrikans albanski amharski arapski arapski (Liban) asamski azerbejdžanski azerbejdžanski (latinično pismo) bemba bislama bugarski conga danski efik engleski estonski eve farski fidžijski finski fon francuski ga gruzijski grčki gun haićanski kreol hausa hebrejski hiligaino holandski hrvatski igbo iloko indonežanski islandski isoko italijanski japanski jermenski jorubski kabje katalonski kekči kečua (Kusko) kikamba kikongo kiluba kineski (sečuanski) kineski (šangajski) kineski kantonski (pojednostavljeni) kineski kantonski (tradicionalni) kineski mandarinski (pojednostavljeni) kineski mandarinski (tradicionalni) kinjaruanda kirgiski kiribati kirundi korejski kosa lavale letonski lingala litvanski luganda luo makedonski malajalam malajski malgaški malteški mađarski mjanmarski nemački norveški nzema osetinski papijamento (Aruba) papijamento (Kurasao) persijski poljski portugalski (Brazil) portugalski (Portugal) rumunski ruski sango sebuano sepedi sinhaleski slovački slovenački srpski (latinica) srpski (ćirilica) sundski svahili svati tagalog taj tamilski tatarski telugu tiv turkmenski turski tvi ukrajinski umbundu varaji-varaji venda vijetnamski zulu čabakano čeva češki čitonga čitumbuka šona španski švedski\nAudio Formati za preuzimanje audio-sadržaja Da li izučavaoci veruju da je Isus postojao?\nIzučavaoci imaju pouzdan temelj za verovanje da je Isus postojao. U vezi sa ukazivanjima na Isusa i rane hrišćane u spisima istoričara iz prvog i drugog veka, Encyclopædia Britannica, izdanje iz 2002, kaže: „Ovi nezavisni izveštaji dokazuju da u drevna vremena čak ni neprijatelji hrišćanstva nisu sumnjali u to da je Isus postojao, o čemu se prvi put i na neadekvatnoj osnovi raspravljalo krajem 18, tokom 19. i početkom 20. veka.“\nU knjizi Jesus and Archaeology, iz 2006. godine, rečeno je: „U današnje vreme nijedan uvaženi izučavalac ne dovodi u pitanje da je Jevrejin po imenu Isus, Josifov sin, nekada živeo. Većina spremno priznaje da danas znamo mnogo o onome što je on radio i naučavao.“\nSveto pismo prikazuje Isusa kao stvarnu osobu. U njemu se navode imena njegovih predaka i najbližih članova porodice (Matej 1:1; 13:55). Ono takođe navodi imena istaknutih vladara koji su živeli u Isusovo vreme (Luka 3:1, 2). Ovi detalji pomažu izučavaocima da provere tačnost biblijskih zapisa.\nIsus Odgovori na biblijska pitanja\nŠta su o tome rekle neke uvažene ličnosti?\nPodeli Podeli Da li izučavaoci veruju da je Isus postojao?


Vodootporna šminka - činjenice na koje bi trebalo obratiti pažnju | Mogu Ja To Sama - Svaki ženski trik na samo jedan klik!\nLeti se više znojimo, pa je teže i da šminka traje ceo dan. Kako bismo izbegli razmazanu šminku i ocrtavanje maskare ispod očiju, često se hvatamo za vodootporne proizvode. Istina je da vodootporni kozmetički proizvodi mogu biti pravi spas, pogotovo kada vrućina preti da istopi makeup. Ipak, na neke činjenice u vezi vodootporne šminke bi trebalo obratiti pažnju, kako bismo izbegli neželjene rezultate. Na koje činjenice bi trebalo obratiti pažnju pre šminkanja, pronađite u nastavku.\nNE PROPUSTITE: Da li ste dovoljno hrabri za plavi ajlaner?\nVodootporna šminka dizajnirana je tako da formula odoleva znoju i razmazivanju, a ne zahteva ni popravljanje kada je jednom nanesete. Ipak, da bi formula mogla da bude dovoljno jaka da ne reaguje ne spoljnje faktore, u sastav se dodaju hemikalije koje, prilikom učestalog korištenja, mogu biti teške i opasne za našu kožu. Posebnu pažnju bi trebalo da obrate osobe sa osetljivom kožom. Vodootpornu šminku ne bi trebalo koristiti za svakodnevno šminkanje, jer koža može da ispašta.\nPrimera radi, vodootporna maskara može da ošteti i oslabi trepavice, ukoliko je koristite suviše često. Vodootpornu šminku koristite u prilikama kada je to zaista neophodno (venčanja, slavlja, ili slikanje u bazenu). Dodatni savet je da kada birate šminku obratite pažnju na etiketu: potražite oznaku "water-resistant" umesto "waterproof". Iako dva pojma deluju gotovo identično, formule "water-resistant" proizvoda su uglavnom lakše, iako ponekad zahtevaju popravljanje šminke.\nKada birate vodootpornu šminku, imajte na umu sledeće savete:\n1. Izbegavajte vodootpornu šminku čiji je primarni sastojak silikon. Previše silikona može začepiti pore, što može izazvati iritacije i pojavu nepravilnosti na koži.\n2. Vodootporni proizvodi koji sadrže polimere kao što su akrilati, kopolimer i izododekan, su sigurniji za vašu kožu, od proizvoda baziranih na silikonu.\n3. Ako koristite vodootporne proizvode, uklonite ih kvalitetnim skidačima šminke, koji ne sadrže ulja.\nNE PROPUSTITE: Kako da sprečite topljenje šminke i prosijavanje\nNe umanjujemo značaj vodootporne šminke. U posebnim prilikama nam je veoma bitno da šminka sve vreme stoji na mestu, da je ne moramo stalno popravljati i da uspeva da odoli i velikim vrućinama. Ipak, ovakva šminka namenjena je baš za takve situacije, koje možemo nazvati i ekstremnim. U svim drugim situacijama, dozvolite koži da diše i obratite pažnju na sastojke koji su naznačeni na etiketi. Negujte kožu lica i dugo ćete izgledati sveže i mladoliko.\nBronzere već godinama koristimo i to najviše leti, kada želimo da istaknemo svoj preplanuli ten. Kožu lica češće...


UMORNA ŠPANIJA NA KORAK OD SLOBODE: Od sledeće nedelje bez maski na otvorenom! - Naša Borba\nUMORNA ŠPANIJA NA KORAK OD SLOBODE: Od sledeće nedelje bez maski na otvorenom!\nŠpanija će sledeće nedelje ukinuti obavezu nošenja maski na otvorenom, poništavajući naredbu s kraja decembra protiv neviđenog naleta infekcija virusom korona, rekla je ministarka zdravlja Karolina Darijas, prenosi AP.\nOčekuje se da će izmene biti usvojene od četvrtka, 10. februara, a nošenje maski će ostati obavezno u zatvorenim javnim prostorima, uključujući javni prevoz, ali i na otvorenom kad god građani ne mogu da drže bezbednu udaljenost od jedan i po metar između sebe.\nZvanični podaci ministarstva zdravlja pokazuju kako se širenje virusa ubrzalo u novembru i dostiglo vrhunac 21. januara sa 3.418 novih infekcija na 100.000 stanovnika dve nedelje kasnije, što je rekord pandemije.\nPrethodni tekstPREDRAG KON UPOZORAVA NAROD: Pojavio se novi soj koronavirusa – stelt omikron!\nSledeći tekstĐILASOV MALI TENKOVIMA OČI VADI: Ja sam Srbin iz Krajine, hrvatsko državljanstvo imam po rođenju!


Upravni odbor | slovackizavod.org.rs\nUpravni odbor ZKVS\nPokrajinska vlada na predlog Nacionalnog saveta slovačke nacionalne manjine je dana 29. maja 2019.godine donela Odluku o imenovanju predsednika i članova Upravnog odbora ZKVS za mandatni period 2019 - 2023.\nUpravni odbor ZKVS čine:\ndr Branislav Kulik - predsednik\nMihal Spišiak - član\nMiruška Kočiš - članica\nJarmila Hromčik - članica\nMihal Francisti - član\nAna Halaj - članica\nLadislav Čanji- član\nAleksandar Bako - član\nRastislav Grnja - član\nBranislav Kulík sa narodil dňa 05.03.1987 roku v Novom Sade v robotníckej rodine Vladimírovi Kulíkovi a Márii, rod. Francistej.\nZákladnú školu Ľudovíta Štúra ukončil v Kysáči a Strednú ekonomickú školu Svetozára Miletića v Novom Sade. V roku 2006 nastúpil na Evanjelickú bohosloveckú fakultu, ktorú úspešne ukončil v roku 2011 štátnou skúškou a obhajobou diplomovej práce na tému Kristológia v Tranovskom kancionáli (školiteľ Mgr. Ľubomír Batka, PhD.). Promovaný bol dňa 09. 06. 2011 a bol mu udelený akademický titul magister (Mgr.).\nDňa 21. 08. 2011 bol vysvätený za evanjelického kňaza biskupom Mgr. Samuelom Vrbovským v Kysáči.\nV Bielom Blate pôsobil ako kaplán a neskôr farár – administrátor takmer tri roky. Okrem náboženského života sa snažil pozdvihnúť a upevniť aj národný. Vo Vojlovici nastúpil 1. mája 2013. Aj vo Vojlovici sa ako farár zapájal aj do národného života najmä cez Maticu Slovenskú a SKOS Detvan. Od ukončenia štúdia nepretržite prednáša aj na základných a stredných školách, najprv v rodnom Kysáči a v Novom Sade, neskôr v Bielom Blate a vo Vojlovici.\nDňa 20. septembra 2014 bol biskup Samuelom Vrbovským sobášený s Alenou rod. Gajanovou. Doteraz majú tri deti: syna Rastislava a dcéry Alžbetu a Katarínu.\nOd roku 2014 je predsedom Výboru pre úradné používanie jazyka a písma v Národnostnej rade slovenskej národnostnej menšiny. A od mája 2017 aj podpredsedom Matice slovenskej v Srbsku pre Banát a zástupcom predsedu Matice slovenskej v Srbsku. Členom NRSNM je od roku 2018, kde je aj podpredseda Výkonnej rady NRSNM. Predsedom Správnej rady Ústavu pre kultúru vojvodinských Slovákov.\nDňa 18. januára 2017 úspešne obhájil rigoróznu prácu na tému Vplyv Tranovského kancionála na vojvodinských Slovákov na Filozofickej fakulte Univerzity Konštantína Filozofa v Nitre a bol mu udelený titul Doktor filozofie (PhDr).\nV súčasnosti pôsobí vo Vojlovici a naďalej je aj farár – administrátor v Bielom Blate.\nRođena je 08.04.1970.g. u Staroj Pazovi. Osnovnu školu je završila u rodnom gradu a srednju stručnu u Beogradu, gde je stekla zvanje organizator programa kulturnih aktivnosti.\nStudirala je slovački jezik i književnost na Filozofskom fakultetu u Novom Sadu, međutim studije prekida zapošljavajući se u lokalnoj radio stanici Stara Pazova kao novinar, nakon nekoliko godina uspešnog saradničkog staža. U tom periodu, pa sve do današnjeg dana u sebi prepoznaje prevodilačke sposobnosti (sa srpskog na slovački i obratno), čemu se još uvek povremeno posvećuje.\nVeć u osnovnoj školi pokazala je afinititete prema kazivanju lepe reči a slobodno vreme posvećuje i pisanju, slovačkom folkloru kao i dramskoj umetnosti. Kao član SKUD Heroj Janko Čmelik u rodnom gradu postaje i član folklornog ansambla (FA), bila je uključena u aktivni rad literarne sekcije Ljudmila Hurbanova. Kasnije se oprobala i u pedagoškom radu, jedno vreme kao rukovodilac FA kao i dečijeg folklornog ansambla. Poslednjih godina značajne uspehe je ostvarila kao recitatorski pedagog a ovo iskustvo je rezultiralo da je bila član ocenjivačke komisije na recitatorskim takmičenjima.\nKao kulturni poslenik permanentno učestvuje u organizaciji raznih kulturnih događaja i manifestacija blisko sarađujući sa SKUD-om H. J. Čmelik, Centrom za kulturu Stara Pazova, lokalnom samoupravom Stare Pazove, Zavodom za kulturu vojvođanskih Slovaka, Nacionalnim savetom slovačke nacionalne manjine (gde je potpredsednica Odbora za kulturu).\nTrenutno je zaposlena u Mesnoj zajednici Stara Pazova kao referent za knjigovodstvene, računovodstvene i blagajničke poslove. Vrednosti porodične harmonije joj daju snagu i motivaciju za svakodnevne životne izazove, kao srećne supruge i majke dve odrasle kćeri.\nRođena je u Belom Blatu 1971. godine. Niže razrede osnovne škole je pohađala na slovačkom a više na srpskom jeziku. Školovanje je nastavila u Zrenjaninu, gde je 1989. godine završila gimnaziju. Diplomirala je na Tehnološkom fakultetu, odsek za informatiku, 1994. godine. Posle fakulteta kratko vreme je radila u osnovnoj školi u Aradcu, a zatim se zaposlila u opštinskoj upravi Zrenjanin, gde radi i danas.\nU rad Mesnog odbora Matice slovačke se uključila prvo kao blagajnica, a zatim je u periodu 1998.-2001. bila i predsednica MOMS-a. Na ovu funkciju je drugi put izabrana 2009. godine i obavlja je sve do danas. U okviru MOMS-a deluje i folklorna grupa, koju dugi niz godina vodi Jarmila Hromčik i sa kojom je postigla brojne uspehe u zemlji i inostranstvu. Jarmila Hromčik je dugogodišnji dopisnik nedeljnika „Hlas ljudu”, a u lokalnom časopisu „Zrenjanin“ i u mesečniku „Zrenjaninski zavičaj“ je zadužena za priloge na slovačkom jeziku. U Mesnoj zajednici je dva mandata bila član Saveta, sarađuje i sa Udruženjem žena, Vatrogasnim društvom i drugim udruženjima i organizacijama.\nTrenutno je odgovorna urednica „Beloblatskog biltena“. Nosilac je priznanja za dugogodišnji rad u MOMS-u.\nRođen je u Kisaču 14. novembra 1959. godine od oca Pavla i majke Ane, rođene Suđi. Osnovnu školu je završio u rodnom mestu, srednju trgovačku školu u Novom Sadu (1974-1977). Na Ekonomski fakultet se upisao 1977. godine, ali ga nije završio, pošto je studiranje prekinuo na četvrtoj godini. Oženio se Kornelijom Macko iz Pivnica (1986), profesoricom engleskog jezika i književnosti, koja je kasnije završila faskultetsko obrazovanje iz teologije. Iz ovog braka ima tri ćerke, koje takođe imaju univerzitetsku diplomu i žive u Velikoj Britaniji.\nOd 1981. do 1983. je radio kao sekretar KUD „Vladimir Mičatek“ u Kisaču, a u periodu od 1984. do 1986. i 1996. do 1999. je honorarno radio u Radiu Novi Sad kao spiker. Od 1985. do 1994. je bio zaposlen u antikvarijatu u Novom Sadu. Svoje iskustvo u vođenju programa i novinartstvu je iskoristio kao izvršni urednik Radija Kisač. U Slovačku se sa porodicom prvi put preselio 1994. godine, ali se u rodno mesto vratio 1996. godine nakon očeve smrti. Godine 2000. se ponovo seli u Slovačku i nastanio se u gradu Piešćani.\nOd detinjstva se bavi recitovanjem poezije, a od svoje 12 godine je bio član folklorne sekcije u Kisaču, a kasnisje i SKUD “Šafarik” u Novom Sadu. Radio je i kao koreograf u Kisaču. Pisao je i scenarije i organizovao kulturne programe u Kisaču i u Slovačkoj. U Slovačkoj je bio zaposlen u Diakoniji Evangeličke metodističke crkve kao ekonomista i socijalni radnik za decu bez roditelja i za romsku zajednicu.\nPoeziju je objavljivao u časopisima “Vzlet”, “Hlas Ljudu”, “Novi živo, a u Slovačkoj u književnom časopisu “Slovenske pohljadi”. Nakon smrti supruge 2012. godine vratio se u Kisač i odmah se uključio u lokalna kulturna događanja. Postao je član Izvršnog odbora Mesnog odbora Matice slovačke u Kisaču i predsednik KUD “Vladimir Mičatek”.\nRođena je 13. decembra 1971. Diplomirala je na Pedagoškoj akademiji u Novom Sadu (1990-1992) i na Učiteljskom fakultetu u Somboru (1998-2000). Radi u osnovnoj školi „Maršal Tito“ u Padini kao učiteljica razredne nastave. Od 2010. godine bavi se koreografskim radom, rukovodi folklorni ansambl u osnovnoj školi u Padini, ali i u okviru Doma kulture.\nGodine 2020. postala je predsednica slovačkog kulturnog i umetničkog društva „Slnečnica“, u okviru kojeg rade deca i odrasli. Dečji folklorni ansambl je 2015. godine pod njenim vođstvom postao apsolutni pobednik i osvojio zlatnu plaketu na DFF-u "Zlatna kapija" u Kisaču, 2018 - bronzanu plaketu. i 2019 - srebrnu plaketu.\nU osnovnoj školi radi u različitim timovima, posebno kulturno-umetničkom, koji se bavi kulturnim životom u školi i u Padini. Od 2019. godine članica je Upravnog odbora Zavoda za kulturu vojvođanskih Slovaka.\nRođen je u Staroj Pazovi 7. oktobra 1969. godine od oca Jana Baka i majke Viere Bakove, rođene Fabianove. Osnovnu, srednju opštu i poslovnu školu završio je u svom rodnom mestu. U Rumi je stekao zvanje poljoprivredni tehničar, a u Novom Sadu je daljinski studirao lutkarsku režiju u školi „ANIMA“ kod profesora Tibora Vajde.\nOd 1997. godine radi u „Centru za kulturu Stara Pazova“ kao organizator kulturnih aktivnosti, pre svega slovačkih manifestacija, uglavnom profesionalnih i amaterskih pozorišnih predstava i koncerata. U periodu od 2008. do 2012. godine je bio direktor ove opštinske ustanove, a 2016. i 2017. vršio je funkciju zamenika direktora. Član je uprave SKUD-a „H. Janko Čmelik“ od 1998. godine do danas, a deset godine je bio i predsednik ovog društva. Osam godina je bio potpredsednik Mesnog odbora Matice slovačke Stara Pazova. Bio je član Saveta Mesne zajednice i Opštinskog veća, a 2014., 2015. i 2016. godine bio je potpredsednik Skupštine Opštine Stara Paza.\nŠto se tiče umetničkih funkcija, Aleksandar Bako je 8 godina bio predsednik slovačkog amaterskog pozorišta VHV u Staroj Pazovi, član Upravnog odbora Zavoda za kulturu vojvođanskih Slovaka u Novom Sadu, dugogodišnji predsednik komisije za pozorište NSSNM, a 12 godina je član pokrajinskog scenskog saveta. Osam puta je bio selektor festivala „3xĐ“ i „Pozorišne lovorike“, 14 puta je bio član žirija na pokrajinskim smotrama,, više puta selektor na opštitnskim i sremskim smotrama. Kao glumac i režiser je učestvovao na mnogim festivalima u zemlji i inostranstvu gde je više puta nagrađivan.\nPokrajinska vlada na predlog Nacionalnog saveta slovačke nacionalne manjine je dana 14. februara 2017.godine donela Odluku o imenovanju predsednika i članova Upravnog odbora ZKVS za mandatni period 2017 - 2021.\nUpravni odbor ZKVS u periodu 2017 - 2019 činili su:\nDr. Jarmila Hodolič - predsednica\nDr. Slovenka Benkova Martinkova - član\nDr. Juraj Suđi - član\nDr. Jan Čanji - član\nDr. Gabriela Guba Červeni - član\nMiroslava Blažić - član\nSvetlana Mihalj - član\nMartin Prebuđila - član\nMarija Kotvaš Jonaš - član\nJarmila Hodolič (rođ. Ferko) je univerzitetski profesor, književni kritičar i istoričar. Rođena je 27. aprila 1952. godine u Gložanu. Osnovnu školu i gimnaziju je pohađala u Bačkom Petrovcu. Diplomirala je na Katedri za slovački jezik i književnost na Filozofskom fakultetu u Novom Sadu 1976 godine. Od 1977. godine radi na Odseku za slovakistiku na Filozofskom fakultetu u Novom Sadu kao univerzitetski profesor. Doktorsku disertaciju Razvoj slovačke dečije proze u Vojvodini odbranila je 2003. godine na FFUNS. Živi sa porodicom u Novom Sadu. Njeno glavno profesionalno zanimanje je dečija književnost Slovaka u Vojvodini. Predmet Slovačka književnost za decu i omladinu predaje na slovačkom jeziku na Filozofskom fakultetu, na Pedagoškom fakultetu u Bačkom Petrovcu i na Visokoj školi profesionalnih studija za vaspitače u Novom Sadu.\nRezultati njenih naučno-istraživačkih aktivnosti u ovim oblastima sažeti su u više od 90 studija koje je objavila u slovačkim i stranim književnim časopisima i zbirkama. Pomenute studije objavljene su u knjizi Konture slovačke vojvođanske književnosti i kulture (2011). Godine 2005 izdala je knjigu Pregled istorije slovačke vojvođanske proze za decu. Godine 2011 objavljena je takođe Hrestomatija slovačke vojvođanske književnosti za decu „Medenjak“ koju je Hodoličova sastavila. 2017. godine Jarmila Hodolič je u Bratislavi preuzela Veliku medalju „sv. Gorazd“ za životni doprinos razvoju slovačkog nacionalnog obrazovanja u Srbiji, što je najviša nagrada u oblasti obrazovanja u Republici Slovačkoj. Od 2013. godine Jarmila Hodolič je šef Odseka za slovakistiku na Filozofskom fakultetu u Novom Sadu.\nMarija Kotvaš Jonaš je rođena 1957. godine u Kovačici. Diplomirala je na Odseku za slovakistiku na Filozofskom fakultetu u Novom Sadu. Kratko je radila u RTV Novi Sad kao reporter i novinar, a u Domu kulture „3. oktobar“ u Kovačici radila je kao organizator kulturnih događaja. Još u ranim godinama bila je poznata kao recitator i glumica, a kasnije u zrelijim godinama posvetila se književnosti. Za svoj performans dobijala je brojne nagrade. Kratko je radila i kao režiser dečijih predstava. Takođe je autor brojnih tekstova objavljenih u slovačkim vojvođanskim časopisima i periodicima. Od 1995. godine objavljuje pripovetke za decu. Već dvadeset godina redovno učestvuje u književnim konkursima na kojima postiže vredne nagrade.1997. godine izašao je njen knjižni debi „Ocko, kedy pôjdeme“ a 2003. godine zbirka pripovetki „Ocko z čokolády“. Nakon toga izašle su knjige „Mať 15 je také ťažké alebo Striptíz“ (2007), „Mama, poď sa hrať“ (2008), „Samí dobrí žiaci“ (2011), „Sú to vážne veci“ (2010) a „Višňový lekvár“ (2013).\nPreko trideset godina predaje slovački jezik u Osnovnoj školi „Mlada pokolenja“ u Kovačici. Za svoj rad u školi kao i za zasluge i dostignuća u oblasti obrazovanja, vaspitanja i unapređivanja slovačkog jezika i umetničkog performansa dobila je puno zahvalnica, diploma i priznanja.\nMartin Prebuđila rođen je 25. maja 1960. godine u Obrenovcu (Srbija), živi u Staroj Pazovi a radi u Novom Sadu. Gimnaziju je pohađao u Staroj Pazovi (1979) a zatim je studirao slovački jezik i književnost na Filozofskom fakultetu u Novom Sadu (1987). Predavao je slovački jezik i književnost u osnovnoj školi u Novom Sadu (1983-1984), bio je turistički vodič u Beogradu, novinar u nedeljniku „Hlas ljudu“ (1988-1989) u Novom Sadu. Radio je takođe kao urednik rubrike za kulturu u Slovačkoj redakciji Novosadskog radija (1989-2005). Od 2005. godine, radi kao urednik u Slovačkoj redakciji Radija Novi Sad, a od 1. jula 2017. god. kao odgovorni urednik u ovoj redakciji.\nObjavio je šest zbirki poezije: „Dážď do tváre“ (1983), „Život na plejbek“ (1987), „Horeznačky“ (1992), „Namiesto kodicilu“ (2001), „Takmer o ničom“ (2010), „Tri bodky v dvoch vytiach...“ (2014), kao i izbor pesama „Nezamkýnaj prázdny dom“ (2010). Predstavnik je srednje generacije slovačkog književnog života u Vojvodini i član Udruženja vojvođanskih pisaca, Udruženja pisaca Srbije, Udruženja slovačkih pisaca i Kluba nezavisnih pisaca u Slovačkoj. Spada u književnu grupu – Generacija X. Izdao je dve knjige pripovetki za decu: „Pozemšťan Milan a Vincent bez ucha“ (1996) kao i „V Anninom sne črieda koní bdie“ (2007). Takođe dva romana koja su objavljena i u prevodu u srpski jezik, odn. u slovački jezik: „Rezervista bez rezervnej kože“ (2000), „Rezervista bez rezervne kože“ (2003), „Ma, daj, nasmeši se...“ (2007), „No, tak, usmej sa...“ (2012).\nObjavljena je takođe zbirka kratkih priča „Príbehy z čiernej skrinky“ (2013). Za izdanje je pripremio sledeće monografije: „Život ako veľké divadlo - Juraj Ondrík“ (2007), „Sny a hviezdy profesora Michala Filipa“ (2015) i „MAKAN“ (2015). Prebuđila se bavi prevodilaštvom sa srpskog jezika u slovački jezik i obrnuto. Nosilac je nagrade Novog života za 2010. i 2015. godinu. Od 2002. godine radi kao urednik godišnjaka „Pazovský kalendár“.\nGabriela Guba Červeni\nIme: Gabriela Guba Červeni\nDatum i mesto rođenja: 6.02.1976, Bačka Palanka, Srbija\nNacionalna pripradnost: Slovačka\nTrenutno zaposlenje: Nastavnik istorije\nod 1.10.2006. – Osnovna škola „15. oktobar“ Pivnice, Srbija\n1.09.2014. - Osnovna škola „Braća Novakov“, Despotovo\nVisoko obrazovanje i kvalifikacija:\n1995 – 2000: Univerzitet Komenskog u Bratislavi, Filozofski fakultet, sticanje diplome iz istorije i slovačkog jezika i književnosti sa titulom "magistar" (Mgr.)\nTema diplomskog rada: Pivnica 1850 - 1914\nStudije u inostranstvu:\n2004 – 2007: Univerzitet Komenskog u Bratislavi, Filozofski fakultet, Odsek opšte istorije\nJun 2010: Odbrana disertacije na FFUK u Bratislavi, Slovačka republika\nTema disertacije: Slovačka manjina u kontekstu političkih dešavanja u Kraljevini SHS 1918 – 1929.\nAvgust 2002.: Učešće na konferenciji posvećenoj životu i stvaralaštvu Mihala Godre u organizciji Udruženja vojvođanskih slovakista, Kulpin\nSeptembar 2001.: Asocijacija slovačkih pedagoga: Problematika nastave slovačkog jezika i istorije u slovačkim školama u Srbiji, Bački Petrovac\nJun 2001.: SAS – Specijalističke akademske studije, Prva letnja škola multikulturna škola „Interkulturni dijalog“ Bački Petrovac\n2001/2002: SAS – Specijalističke akademske studije, Slovačka nacionalna zajednica u multikulturnom regionu, Novi Sad\nFebruar 2008.: Agencija Duga, Podrška nastavi istorije, Novi Sad, br. 112\nFebruar 2009.: Razredni nastavnik u modernoj školi, Pivnice, k.br. 465\nSeptembar 2010.: Kreativne dramske radionice „Pišeš? Pišem!“, Pivnice, rukovodilac: Mgr.art. Katarina Mišikova\nFebruar 2010.: Seminar za slovakiste, organizator Odbor za obrazovanje NSSNM, Pivnice\nApril 2010.: Seminar za slovakiste, organizator Odbor za obrazovanje NSSNM i ASP, Selenča\nOktobar 2010.: Seminar za nastavnike istorije. ASP i Centar za obrazovanje Univerziteta Komenskog u Bratislavi, organizator Odbor za obrazovanje NSSNM, B. Petrovac\n10.10.2009 - 6.02.2010 – Slovački jezik od tradicije do sadašnjosti 2, Pivnice, kt. br. 838\n2011.: Jačanje kapaciteta nacionalnih manjinskih saveta: Nacionalni savet slovačke nacionalne manjine. Beogradski fond za političku izuzetnost.\nStručno usavršavanje: Obrazovanje za sve na meternjem jeziku, Selenča, kt. br. 867, NSSNM\n16. - 17.11.2013 Seminar: Dislekcija, disgrafija, diskalkulija, smetnje intelekta i vida – kat. br. 389, Pivnice\n10.03.2013 - Pojačan vaspitni rad sa učenicima u osnovnoj školi, ZUOV, br. 75\n2011-2014: Član Nacionalnog saveta slovačke nacionalne manjine, Odbor za obrazovanje i predsednica komisije za učbenike.\n2015 – Predsednica Aktiva istoričara, Asocijacija slovačkih pedagoga\nJuraj Suđi (1968) rođen je u Baču. Živi i radi u Selenči. Apsolvirao je sviranje na harmonici i solfeđo u OMŠ „Stevan Hristić“ u Bačkoj Palanci. Posle osnovne škole upisao je Srednju muzičku školu, odsek Teorija muzike u Zrenjaninu, gde je pored redovnih predmeta pohađao časove sviranja fagote. Kasnije je upisao Akademiju umetnosti u Novom Sadu, odsek Teorija muzike koju je uspešno apsolvirao. Bio je suosnivač i član vokalno-instrumentalnog trija „Vox humana“, sa kojim je započeo pionirske aktivnosti u cilju predstavljanja verske i umetničke muzike u slovačkim crkvama u Vojvodini i na taj način približio običnim ljudima. Trio je objavio magnetofonsku ploču s naslovom "Raduj sa a plesaj". Zaposlio se 1992. godine u OŠ u Selenči kao predavač muzičke kulture. U maju 1993. godine osnovao je Kamerni hor „Zvona“, sa kojim kontinuirano radi na unapređenju kulturnog muzičkog života u Selenči, u Baču kao i na teritoriji čitave slovačke enklave u Vojvodini. Snimio je pet CD-a: „Otcova roľa“, „Vianočný koncert Komorného zboru Zvony“, „Dolná zem“, „Moja“ i „Poklad“.\nUčestvovao je u osnivanju Srednje poljoprivredne škole u Baču, gde je tri godine predavao Muzičko vaspitanje. Od 1991. godine bavi se podučavanjem mladih muzičara na klaviru, orguljama, u pevanju i od nedavno, i na cimbalu, violončelu, gitari i violini. Njegovi učenici često postaju studenti muzike i apsolviraju visoku muzičku školu. Istovremeno je rukovodilac četiri pevačka hora. Od 2000. godine radi kao kantor - organista Evangeličke a.v. crkve u Selenči i takođe kao sinodalni kantor za SEAVC u Srbiji.\nIma na desetine snimaka slovačkih narodnih pesama u slovačkom radiju u Novom Sadu kao izvođač i urednik narodnog orkestra. U okviru Asocijacije slovačkih pedagoga Vojvodine, zajedno sa Anom Medveđovom, izdali su tri CD-a i Priručnik za nastavnike muzičke kulture. Od 1980. godine bavi se kompozitorskom delatnošću, piše pesme za decu, narodne pesme i plesne kompozicije.\nU januaru 2005. godine na Pedagoškom fakultetu Univerzitetu „Matej Bela“ odbranio je doktorsku diserzaciju i stekao titulu PaedDr. (doktor pedagogije). Nosilac je značajne vojvođanske nagrade „Iskra kulture 2004“. Nosilac je takođe Zlatne plakete NSSNM za oblast kulture za 2016. godinu.\nU avgustu 2016. godine odbranio je doktorsku disertaciju na temu "Aktivnost i uticaj slovačke horske kulture na razvoj i širenje interkulturalnosti u Vojvodini". Marta 2017. godine promovisan je na Univerzitetu u Novom Sadu kao doktor nauka iz interdisciplinarne oblasti Muzičke umetnosti, Sociologija i Pedagogija.\nSlovenka Benkova Martinkova\n- rođena 16.03.1981. godine u Novom Sadu, Srbija\n- apsolvirala je doktorske studije na MPF VUŠ, odsek teorija muzike i dirigovanje, odbranom doktorske disertacije (10.03.2008) na temu „Dramaturška funkcija horova u operama slovačkih autora 20. veka“ i umetničkog projekta – radijske emisije na temu „Ideja nacionalne opere u stvaralaštvu Eugena Suhonje“.\n- 2006. godine apsolvirala je bakalarske studije, odsek dirigovanje orkestra\n- 1999 – 2004: studirala je na MPF VUŠ, odsek dirigovanje hora - osvojila je titulu magistar umetnosti\n- pored toga studirala je na Konzervatorijumu u Bratislavi, odsek dirigovanje\n- srednjoškolske studije uspešno je apsolvirala u Srednjoj muzičkoj školi u Novom Sadu, odsek teorija muzike, pevanje\n- muzikom se bavi od svoje devete godine – sviranje na violini u Osnovnoj umetničkoj školi „Isidor Bajić“ u Novom Sadu, Srbija\n- pevanjem se bavi od svoje šeste godine i dan danas se u pevanju usavršava\n- član omladinskog hora „Echo“, asistent dirigenta Bratislavskog dečijeg hora (1999-2006);\n- član pevačkog hora „Soozvuk“ (fokusiranje na savremeno stvaralaštvo 2004 - 2006);\n- dirigovanje mešanog pevačkog hora „Tempus“ (2004-2005) i omladinskog orkestra „Orfeus“ u Bratislavi (2004-2006);\n- saradnja sa OLJUN-om, Slovački radio (pevanje – snimanje slovačkih narodnih pesama, dirigovanje orhestra)\n- brojni nastupi, pre svega u oblasti klasične, narodne, popolarne i džez muzike (pevanje i dirigovanje, sviranje na violini i klaviru), mnogo snimaka za Radio Novi Sad i televiziju, Srbija (pevanje);\n- učešće na brojnim muzičkim festivalima i takmičenjima, prvenstveno u rodnoj Srbiji – pevanje;\n- učešće u organizaciji i realizaciji brojnih muzičkih manifestacija (studentski koncerti klasične muzike, Melos Étos, koncerti u organizaciji udruženja „Soozvuk“...);\n- urednica radijskih i relevizijskih emitovanja na slovačkom jeziku (Novi Sad, Srbija), član redakcije omladinskog časopisa „Vzlet“ (Srbija).\n- Privatni časovi (muzička teorija, pevanje i sviranje na klaviru – početnici);\n- U okviru doktorskih studija predavala je na MPF VUŠ – predmet solfeđo i analiza sluha – od 2004-2006. god.\n- Delatnost u saradnji sa „Irsnet Slovensko“ (tiketing agentura) – 2003 – 2006\n- zaposlenje u IBM Slovačka – odeljenje Order Management, Business Partner Support Organization, koordinator za Srbiju, Hrvatsku, Makedoniju, Albaniju, Rumuniju, Bosnu i Hercegovinu – 1.4.2003 – 10.4.2007. god.\n- Muzički urednik RTV od 2008. god.\n- Član stručnog žirija na festivalu „Tancuj, tancuj“, „Zlatni ključ“, „Leti pesma, leti“\n- učesnica muzikološke konferencije u organizaciji Zavoda za kulturu vojvođanskih Slovaka na temu Horska muzika i Martin Kmeć – etnomuzikolog (2011, 2016)\n- Dirigent u kamernoj operskoj grupi, uvođenje kamerne opere Alberta Lortzinga „Skúška pre operu“ 2012\n- učešće u pripremi CD-a sa festivala dečijih pesama „Leti pesma, leti 2012“ – obuka glasa i uvežbavanje dece, izvođača\n- učešće na seminaru za unapređenje nastave muzičke kulture u osnovnim školama – „Možeš biti ono što želiš 2012“\n- pedagoško iskustvo – predavanje predmeta Muzička kultura u osnovnim školama u Gložanu, Kulpinu i Pivnicama – 2009-2011\n- Stalni radni odnos u Srednjoj muzičkoj školi „Isidor Bajić“ u Novom Sadu – profesor dirigovanja orkestra, dečijeg orkestra, teorija muzike\n- Umetnički direktor festivala „Zlatni ključ“ 2015, 2016, 2017\n- Saradnja sa grupama Polemic, Bratislava Hot Serenaders, Fats Jazz Band, klaviristom Josipom Lorbekom, klaviristom i producentom Aleksandrom Banjcem, grupama Industrijski kombinat, Euro band, kantautorima Ladislavom Čanjim, Samuelom Kovačom, pevačicom Jarmilom Bohušovom itd.\n- priprema autorskih CD-ova u cilju unapređenja muzičke produkcije vojvođanskih Slovaka, donacija iz Kancelarije za Slovake u dijaspori, podržan projekat od strane institucija u Srbji, 2015\n- Izdanje CD-ova: „NOVA“ – popularna muzika, u saradnji sa Aleksandrom Banjcem i „TAK, AKO KEDYSI“ – slovačke evergreen kompozicije u originalnom aranžmanu i stilskoj izvedbi\n- član organizacionog odbora uvodnog programa SNS 2016, član Upravnog odbora ZKVS od 2017. godine\nJan Čanji (11.02.1971, Novi Sad) je diplomirani pozorišni režiser (VŠMU-1995, Akademija dramskih umetnosti, Beograd - 2000) i doktor dramske umetnosti (Visoka škola dramske umetnosti u Bratislavi – 2004, Univerzitet u Novom Sadu – 2010). Radi u profesionalnom pozorištu (Bratislava, Kragujevac i Bački Petrovac) kao i u amaterskom pozoričtu (Brezno, Lapovo, Kovačica, Erdevik, Gložan i Bački Petrovac). Učestvuje u profesionalnim pozorišnim festivalima u Beogradu, Kragujevcu, Kruševcu, Pirotu, Dimitrovgradu, Zrenjaninu, Kotoru, Azerbajdžanu... kao i u prestižnim amaterskim pozorišnim festivalima u Martinu, Prijepolju, Pančevu, Kuli, Staroj Pazovi, Bečeju...\nJan Čanji je od 1999. godine zaposlen u RTV Vojvodina gde radi kao režiser. U periodu 2005-2006 bio je direktor Slovačkog vojvođanskog pozorišta.\nNjegov najveći interes u profesiji je pozorište za decu. Kako u teorijskom polju (tema doktorske disertacije: Svet igara – sredstva izražavanja pozorišne režije u pozorištu od strane dece u postmodernizmu), tako i u praktičnom polju (režiser, dramski pisac i scenski dizajner festivalski nagređenih predstava Bajkamo bajku, Gusari, Priča puna duhova, Pirati i Alica u zemlji čuda).\nPredstave za odrasle: Murlin Murlo, Oni niotkuda, Sex noci svätojanskej, Kolobežka... imaju festivalsku biografiju.\nRežiser je mnogih radijskih i televizijskih projekata kako za decu (festivalski projekti: Bartolomeo Kolumbo u Erdeviku, Naša škola, Stredosvedčania, Ako rástol Igorko...) tako i za odrasle (festivalski projekti: Osud sálašov a sálašanov, Hold jedlám zašlých čias, Petrovská zabíjačka u Rybovičov, Sedliacka pec...).\nNjegove organizacione preferencije su međunarodni projekti koprodukcije na relaciji Novi Sad-Bratislava (Sterijino pozorje), Kragujevac-Martin (Joakim fest), Martin, Bratislava-Bački Petrovac (Nova drama, Petrovački pozorišni dani)... Naslovi studija predstavljenih na raznim sastancima (Prag, Bratislava, Martin, Kragujevac, Novi Sad ...) uglavnom se odnose na fenomen produkcije manjinskih marginalnih pozorišta, kako u dečijem tako i u pozorištu za odrasle (na primer, publikacija Pátos národných prísah ispituje direktive prvih pozorišnih stručnjaka Donje zemlje u Austro-ugarskoj u periodu 1848-1918).\nJan Čanji je nosilac nagrade za odličan doprinos razvoju i popularizaciji Dječijeg pozorišta u Vojvodini.\nRođena je u Bečeju, 25. septembra 1971. godine\nOsnovnu školu je završila u Novom Sadu a zatim kulturološki smer u Gimnaziji "Jan Kolar" u Bačkom Petrovcu. Studirala je etnologiju i antropologiju na Fakultetu umetnosti u Beogradu.\nOd 1999. do 2004. godine sarađuje sa Poljoprivrednim muzejom u Kulpinu. 2004. godine počela je saradnju sa Narodnim muzejom u Bačkom Petrovcu (sada Muzej vojvođanskih Slovaka). Od 2006. do 2008. godine, kroz projekte javno-korisnih radova, angažovana je u Slovačkom vojvođanskom pozorištu.\nOd septembra 2008. godine radi kao organizator - koordinator u Slovačkom vojvođanskom pozorištu u Bačkom Petrovcu.\nAutor je nekoliko etnografskih izložbi na temu rituala migracije i tradicionalne odeće Slovaka u Vojvodini (tradicionalne frizure i pokrivanje glave, dečija nošnja itd.).\nŽivi u Kulpinu.\nSvetlana Mihalj rođena je 8. marta 1976. godine u Novom Sadu. Od 1999. do 2011. godine Svetlana je živela i studirala u Slovačkoj, tačnije, od 2000. do 2005. godine na Pedagoškom fakultetu Univerzitetu „Matej Bel“ u Banskoj Bistrici, smer slovački jezik i književnost i likovno vaspitanje (Mgr). Od 2005. do 2011. godine studirala je slikarstvo i digitalnu umetnost na Akademiji umetnosti u Banskoj Bistrici a studije intermedijalnog stvaralaštva završila je diplomskim radom „Granice“ (2011) i dobila titulu magistra umetnosti.\nTokom života je stvorila čitav niz radova koji su nastali crtanjem, slikanjem, kao i instalacijom, performansom i videom. Svoju prvu samostalnu izložbu Svetlana je realizovala u Galeriji u Njitri u Slovačkoj 2012. godine sa video-instalacijom „Granice“. Svetlana je svedok ekonomske krize, rata 90. - ih i NATO bombardovanja, a ovi politički događaji takođe su uticali na njeno stvaralaštvo, što se može videti u performaciji „Granice“. Drugu samostalnu izložbu realizovala je u Kisaču, u Galeriji SND 2017. godine.\nDo sada je učestvovala na preko trideset grupnih izložbi širom sveta i kod kuće. Mihaljova je najviše izlagala u Slovačkoj, ali njen rad se mogao videti izvan Srbije, kao i u Poljskoj, Engleskoj i Holandiji.\nJoš kao dete je pisala i objavljivala poeziju, ali najviše je crtala. Godine 2003. Mihaljova je osvojila nagradu na studentskom takmičenju za slikarstvo i grafiku. Na veliki deo njenih radova uticao je i nekolikonedeljni boravk u New Yorku. Učestvovala je u umetničkoj radionici W3 u Medzilabornicama 2009. godine. U Brightonu u Engleskoj je završila osnove kursa za prirodnu konstrukciju sa slamom i prirodnim materijalima. U Indiji je uspešno završila kurs Joge- Instruktora. Svetlana je takođe učestvovala u volonterskim događajima u prirodnoj gradnji i permakulturi u Engleskoj i Španiji, gde je usavršila znanje iz različitih kurseva. Krajem 2014. godine vratila se u Srbiju, a od 2015. godine aktivno radi kao instruktor joge.\nVlada Autonomne pokrajine Vojvodine je na svojoj 176. sednici dana 10. jula 2012. godine, na predlog Nacionalnog saveta slovačke nacionalne manjine donela Odluku o imenovanju predsednika i članova Upravnog odbora Zavoda za kulturu vojvođanskih Slovaka.\nUpravni odbor Zavoda za kulturu vojvođanskih Slovaka u periodu od 2012 - 2016 čine:\nVladimir Valenćik, predsednik\ndr Samuel Čelovski, član\nJarmila Ćendić, član\nmr Ana Seč-Pinćir,član\nAna Medveđova, član\nmr Miroslav Benka, član\nJan Makan, član\nVjera Benkova, član\nMaria Raspirova, član\nDo svoje smrti 2013 godine, član Upravnog odbora bio je i dr Mihal Tir a do 2015. godine član UO bio je i Samuel Boldocki, koji je preminuo 25. aprila 2015.\nIzvršno veće AP Vojvodine je na sednici održanoj 29. aprila 2008, na predlog Nacionalnog saveta slovačke nacionalne manjine donelo Odluku o imenovanju predsednika i članova Upravnog odbora Zavoda za kulturu vojvođanskih Slovaka.\nUpravni odbor Zavoda za kulturu vojvođanskih Slovaka u periodu od 2008 - 2012 činili su:\ndr Mihal Tir, član\nSamuel Boldocki, član\nEva Nađ, član\nStudirao je filozofiju na Filozofskom fakultetu u Beogradu od 1978. - 1982. godine a paralelno od 1980. godine i Istoriju umetnosti. Radio je u Redakciji programa na slovačkom jeziku Radija Novi Sad (1983 - 1986), zatim kao profesor filozofije, logike i sociologije u Gimnaziji Jan Kolar u Bačkom Petrovcu (1988-1990) kao i profesor likovne kulture u školskoj godini 1993-1994. Bio je organizator kulturnih manifestacija i kustos Galerije Zuske Medveđove. Od 1995. do 2003. bio je direktor Doma kulture u Bačkom Petrovcu. Jedan je od osnivača Slovačkog vojvođanskog pozorišta (2003.) i prvi direktor ove ustanove. Zatim je bio direktor izdavaštva AD Štamparija Kultura a od 2007. godine je direktor Slovačkog izdavačkog centra. Autor je brojnih tekstova i monografija iz istorije likovne umetnosti vojvođanskih Slovaka, kao i studija i kritika savremenih likovnih umetnika u Srbiji, Mađarskoj, Rumuniji, Francuskoj i u Slovačkoj. Dobitnik je nagrade Iskra kulture Zavoda za kulturu Vojvodine 2007. godine Jedan je od osnivača Galerije K. M. Lehotskog, organizator Bieanala slovačkih likovnih umetnika u Srbiji (od 1991. godine) i autor brojnih izložbi u zemlji i inostranstvu. Živi i radi u Bačkom Petrovcu.\ndr Samuel Čelovski\n◦ 1997. godine - Izbor u zvanje - redovni profesor, Filozofski fakultet, Novi Sad\n◦ 1979. godine - Doktorat, Filozofski fakultet, Bratislava\n◦ 1975. godine - Specijalizacija, Filozofski fakultet, Bratislava\n◦ 1975. godine - Diploma, Filozofski fakultet, Bratislava\nJarmila Ćendić je rođena 1961 u Beogradu. Diplomirala je na filozofskom fakultetu 1984. godine na Odseku istorije umetnosti. Radi kao načelnica za društvene delatnosti u Opštini Kovačica.\nAna Seč - Pinćir rođena je 06. juna 1978. godine. Studirala je etnologiju i kulturologiju na Filozofskom fakultetu u Njitri u Slovačkoj republici. Tokom studija učestvovala je u terenskim etnološkim istraživanjima u Slovačkoj republici. Nostrifikaciju diplome izvršila je na Filozofskom fakultetu u Beogradu. Od 2004. godine radi u Muzeju Vojvodine u Novom Sadu.\nKao članica raznih stručnih komisija sarađuje sa festivalima i ustanovama Slovaka u Srbiji. Članica je Društva muzeologa Srbije i aktivno učestvuje na seminarima posvećenim ovoj problematici. Autorka je stručnih tekstova koje objavljuje u nedeljniku Hlas ljudu i drugim stručnim časopisima.\nAna Medveđova rođena je 18. jula 1958. godine u Gložanu. Završila je Akademiju umetnosti u Novom Sadu na Odseku za muzičku pedagogiju. Dalje usavršavanje nastavila je na Univerzitetu Matej Bel u banskoj Bistrici u Slovačkoj republici.\nProfesionalni angažman vezan je za Gimnaziju Jan Kolar u kojoj predaje muzičku kulturu. Rukovodi horom slovačkih pedagoga a od 2005. godine organizatorka je Letnjeg dirigentskog kampa, koji se svake godine održava u Bačkom Petrovcu.\nNosilac je priznanja Matice slovačke u Srbiji za zasluge i uspehe na polju obrazovanja kao i unapređenja slovačkog jezika i narodnih tradicija.\nmr Miroslav Benka\nMiroslav Benka rođen je 22. aprila 1956. godine u Ašanji. Režirao je preko 60 inscenacija klasičnog i savremenog dramskog repertoara; kao reditelj potpisao je i dokumentarni film, televizijska emitovanja, muzičke spotove, radio igre i multimedija – kao što je projekat „Lux in tenebris“ u okolini Bojnjickog zamka. Njegove inscenacije uvrštene su u program čuvenih pozorišnih festivala - BITEF-a, Sterijinog pozorja u Novom Sadu, festivala MESS u Sarajevu, EX PONTO u Ljubljani, zagrebačkog festivala Nedelja plesa, Jugoslovenskog pozorišnog festivala u Užicama, festivala u Prešovu, Njitri, kao i ostalim festivalima u Austriji, Egiptu, Finskoj, Iranu, Rumuniji, u Slovačkoj, u Jugoslaviji i dr.\nJan Makan je rođen 03. decembra 1955. godine u Bačkom Petrovcu. Studije na Akademiji umetnosti u Novom Sadu završio je 1983. godine. Autor je brojnih scenarija, režiser brojnih pozorišnih predstava i filmova. U periodu od 2005 - 2007 sarađivao je sa Akademijom umetnosti u Novom Sadu na edukaciji mladih glumaca u Slovačkom vojvođanskom pozorištu, sarađivao je na projektu Verbalna komunikacija sa elementima dramskog vaspitanja.\nČlan je Odbora za kulturu NSSNM. Radi kao režiser u TV Vojvodina u Novom Sadu.\nVjera Benkova, pesnik, prozni pisac, pisac za decu, publicist, rođena je 23. aprila 1939. godine u Bačkom Petrovcu. Osnovnu školu i gimnaziju završila je u zavičaju, a studije na grupi za slovački i češki jezik i književnost u Beograd na Filološkom fakultetu. Član je Udruženja književnika Srbije od 1966. godine, a od 1973. god. Društva književnika Vojvodine. Živela je u Beogradu od 1975. do 1981. kao slobodni umetnik, a od 1981. do 1994. god. radila je u radio stanici Novi Sad, u slovačkoj redakciji. U Društvu književnika Vojvodine je niz godina bila član uprave, te u upravi književnih susreta Brankovog kola, Fruškogorskih oktobarskih susreta, jedan je od osnivača oktobarskih Susreta pesnikinja na Dositejevim danima, član Kulturno-prosvetne zajednice Vojvodine.\nPrevođena je na srpski, makedonski, turski, albanski, slovenački, hrvatski, švedski, italijanski, engleski, esperanto, poljski, rumunski, mađarski, češki, holandski, turski... Zastupljena je u značajnijim jugoslovenskim antologijama Od 1990. god. je član Udruženja književnika Slovačke. Živi u Bačkom Petrovcu.\ndr Mihal Tir (1942 - 2013)\nMihal Tir je rođen 26. oktobra 1942. godine u Pivnicama. Univerzitetske studije slovačkog jezika završio je na Filološkom fakultetu u Beogradu 1967. godine. Na ovom fakultetu je 1973. godine odbranio magisterski rad Glasovni sistem slovačkog govora Bačkog Petrovca (Hláskoslovná sústava petrovského nárečia), napisan na srpsko - hrvatskom jeziku. Godine 1987. stekao je doktorat filoloških nauka za disertaciju Brojevi u slovačkom i srpskohrvatskom jeziku (Číslovky v slovenčine a srbochorvatčine).\nŠkolske 1963/64. godine radio je u Osnovnoj školi Jozef Marčok-Dragutin u Gložanu a od 1967. do 1969. godine je bio zaposlen u izdavaštvu Obzor. Od 1969. do 1975. godine radio je u Zavodu za objavljivanje udžbenika u Novom Sadu, odakle je prešao na Institut slovakistike Filozofskog fakulteta u Novom Sadu, gde je kao redovan profesor radio do odlaska u penziju. Školske 1971/72. godine bio je gostujući predavač na Filozofskom fakultetu UK u Bratislavi a od 1989. do 1994. godine vršio je funkciju prodekana Filozofskog fakulteta u Novom Sadu. Pored toga, predavao je slovački jezik na Filološkom fakultetu u Beogradu i na Pedagoškom fakultetu u Somboru (istureno odeljenje u Bačkom Petrovcu).\nU vojvođanskom pedagoškom okruženju, Mihal Tir je poznat kao autor udžbenika slovačkog jezika za osnovne škole. Njegova oblast zanimanja su bile jezičke nauke a pored velikog broja naučnih radova izdao je i dve knjige (Čislovky v spisovnej slovenčine a v spisovnej srbochorvatčine, Novi Sad – Bratislava , Obzor – Bratislava, 1991, 120 s.; Slovenčina v praxi, Študie z konfrontačnej a aplikovanej lingvistiky, Novi Sad, Futura publikacije 2004, 116 s).\nMihal Tir je bio član nekoliko udruženja: obnovljeno Slovakističko vojvođansko društvo – naslednik Društva vojvođanskih slovakista, Društvo za primenjenu lingvistiku Vojvodine, Slavističko društvo Srbije, Društvo jezičkih nauka (Bratislava).\nZa svoj rad je nagrađen nekoliko puta. Dobitnik je sledećih nagrada: Cena Spolku vojvodinskych slovakistov v oblasti slovakistiky (1990. godine), Zahvalnica za rad u Skupštini AP Vojvodine u Komisiji za autentičnost prevoda akata i propisa sa srpskog na slovački jezik, Povelja Jugoslovenskog društva za primenjenu lingvistiku (septembar 2003. godina, Budva), Nagrada Kulturno-prosvetne zajednice Srbije (Zlatna značka, 2001. godine), Pamätná medaila Univerzity Komenského za prínos v oblasti slovakistiky a jej propagácie vo svete (2004. godine).\nUmro je 5. oktobra 2013. godine u Novom Sadu.\nSamuel Boldocki (1943 - 2015)\nSamuel Boldocki, profesor, književni kritičar, autor i prevodilac udžbenika i slovakista rođen je 25. aprila 1943. godine u Bačkom Petrovcu. Nakon osnovnog i srednjoškolskog obrazovanja u Bačkom Petrovcu završava Filozofski fakultet u Novom Sadu - Odsek za južnoslovenske jezike i jugoslovensku literaturu. Od 1967 do odlaska u penziju 2006. godine bio je profesor srpskog jezika u Gimnaziji Jan Kolar u Bačkom Petrovcu.\nTekstove iz oblasti lingvistike i književne kritike objavljivao je u brojnim slovačkim i srpskim časopisima. Autor je štampanih izdanja (Prehodnocovanie hodnôt, Podnetnosť literatúry, Podnety a úskalia slovenskej literatúry v Juhoslávii a Literárne reflexie), udžbenika slovačkog jezika, urednik zbornika Petrovac 1745 - 1995, brojnih scenarija. Za svoj rad često je nagrađivan. 1993. godine dobio je nagradu časopisa Novi život a 1996. godine Oktobarsku nagradu Opštine Bački Petrovac za izuzetan doprinos literarnom stvaralaštvu i prosvetnoj delatnosti Slovaka u Jugoslaviji.\n2008. godine nagrađen je za tekst Boh človeka Nagradom časopisa Novi život a 2015. godine je u Nadlaku (Rumunija) nagrađen za izuzetan doprinos razvuju i propagaciji slovačke literature Nagradom Ondrej Šćefanko.\nProf. Samuel Boldocki bio je član Upravnog odbora Zavoda za kulturu vojvođanskih Slovaka od njegovog osnivanja 2008. godine i svojim delovanjem je dao bitan doprinos podizanju kvaliteta programa ove ustanove kulture.\nPreminuo je 25. aprila 2015. godine u Bačkom Petrovcu.


Sanda Mileusnić | 7. 10. 2019.\nJedan od 220 učesnika 52. Međunarodnog sajma turizma u Novom Sadu, bila je i Turistička organizacija grada Subotice, …\nAleksandra Orlić | 13. 9. 2019.\nPre nekoliko dana, naš sugrađanin Nemanja Mutić, vratio se putovanja dugog nešto više od 1.000 …\nNa Vinskom maratonu najviše trkača iz inostranstva do sada\nRedakcija TV Subotica | 4. 9. 2019.\nTreći po redu Vinski maraton će 21. septembra na Paliću okupiti najveći broj trkača iz inostranstva do sada. Iako se …


Manja proizvodnja suncokreta u Ukrajini - veće površine u Srbiji? - Ratarstvo | Agroklub.rs\nManja proizvodnja suncokreta u Ukrajini - veće površine u Srbiji?\nPrema najavama domaćih poljoprivrednika, suncokret bi mogao da zauzme oko 250.000 hektara, tridesetak hiljada hektara više nego lane.\nOvog proleća u Srbiji će biti zasejano oko dva miliona hektara. Najveću površinu zauzeće, tradicionalno, kukuruz - oko 950.000 hektara, što je oko 70.000 hektara manje nego prošle godine. Zbog dobre cene, ali i problema u Rusiji i Ukrajini, koje su velike žitnice, ratari će više sejati uljarice - soju i suncokret, prenosi RTS.\nPrema najavama domaćih poljoprivrednika, suncokret bi mogao da zauzme oko 250.000 hektara, tridesetak hiljada hektara više nego lane. Procenjuje se da bi zbog ratnih sukoba u Ukrajini proizvodnja suncokreta u toj zemlji mogla da padne na najniži nivo u poslednjih 13 godina - na oko 4,3 miliona hektara, za trećinu manje nego prošle godine.\n"Ove godine će uljarice biti interesantnije od kukuruza, pre svega, zbog izostanka robe iz pomenutih zemalja, jer oni su odgovorni za 80 odsto svetske proizvodnje suncokreta, ali i zbog manjih ulaganja koja su neophodna kada je u pitanju setva suncokreta i soje u odnosu na kukuruz", kaže Sunčica Savović, direktor Udruženja "Žita Srbije" za Javni servis.\nRačunica pokazuje da su ulaganja u hektar kukuruza oko 1.000 evra, dok se na istoj površini suncokret seje za 600 do 700 evra.\nPotencijal uljane repice\nOsim za suncokret, javlja se i veliko interesovanje za uljanu repucu, koja je prošle godine posejana za skoro 30 odsto više površina nego godinu pre. To je uljarica koju proizvode dobro organizovani poljoprivrednici sa preciznom mehanizacijom, zaključuje RTV.\n"Ja prognoziram da će prinosi biti dobri bez obzira na potencijalno kritičan period koji predstoji, a to je rast kulture, cvetanje i formiranje nalivanja semena. Ako nas održi prolećna vlaga i ne bude vremenskih nepogoda, imaćemo dobre prinose", kaže za ovaj medij stručnjak novosadskog Instituta za ratarstvo i povrtarstvo Ana Marjanović Jeromela.\nSetva suncokreta Uzgoj uljane repice Uljarice Ratari Cena


High Caffeine 200® | Povećanje performansi, -Stimulanti na bazi kofeina i taurina, -Povećanje performansi - povećava snagu i energiju | Pansport.rs\nTablete sa dodatkom kofeina. Saznaj više\nHigh Caffeine 200® sadrži 200 mg kofeina po tableti u jednostavoj i efikasnoj formuli bez šećera.\nKofein je najrasprostranjeniji stimulans centralnog nervnog sistema na svetu. Njegov učinak se oseti vrlo brzo, oko pola sata nakon konzumiranja. Kofein dokazano povećava performanse. Doziranje u odgovarajućim količinama pospešuje rad nervnog sistema. Ubrzava ritam srca a time i krvotok. Održava pažnju i sposobnost koncentracije u slučaju povećanog umnog rada.\nUpozorenja: Proizvod nije namenjen osobama mlađim od 18 godina, trudnicama i dojiljama. Pre upotrebe proizvoda, osobe koje boluju ili imaju porodičnu istoriju kardiovaskularnih bolesti, astme, dijabetesa, bolesti praćenh napadima, čir želuca i druge, ili koriste lekove, treba da se konsultuju sa lekarom ili farmaceutom. Tokom upotrebe proizvoda, ograničiti konzumiranje lekova, hrane ili pića koje sadrže kofein. Ako se jave ubrzano lupanje srca, vrtoglavica, jaka glavobolja, teškoće u disanju i slični simptomi, odmah treba prekinuti upotrebu i potražiti pomoć lekara. Preporučene dnevne doze se ne smeju prekoračiti


Vlada FBiH odluku o uvođenju VTP pravila prepustila kantonima - Radio Srebrenik\nHomeVIJESTIBIH I SVIJETVlada FBiH odluku o uvođenju VTP pravila prepustila kantonima\nVlada Federacije BiH je, na jučerašnjoj sjednici u Sarajevu, usvojila informaciju o epidemiološkoj situaciji COVID-19 u Federaciji Bosne i Hercegovine na dan 29.11.2021. godine, s prijedlogom naredbi i preporuka Kriznog štaba Federalnog ministarstva zdravstva, koje su donesene s rokom važenja od 14 dana računajući od 02.12.2021. godine, kao dana početka njihove primjene.\nVlada FBiH je juče donijela zaključak kojim je preporučila vladama kantona da u skladu sa epidemiološkom situacijom u kantonima uvode VTP pravilo, te je u skladu s tim stavljen van snage dio važećih naredbi koji se odnosio na uvođenje ovog pravila u određene ustanove od 20. decembra u FBiH.\nOvaj štab će jučerašnje zaključke, s prilozima, dostaviti kantonalnim ministarstvima zdravstva i njihovim kriznim štabovima, kantonalnim zdravstvenim ustanovama, kliničkim centrima u FBiH, općim, kantonalnim i specijalnim bolnicama, te Federalnoj i kantonalnim upravama za inspekcijske poslove i kantonalnim upravama policije.\nU juče prezentiranoj informaciji je, uz ostalo, navedeno da je u 47. sedmici, u odnosu na prethodnu, zabilježen blagi pad sedmičnih indikatora, osim broja pacijenata na respiratoru. Na bolničkom liječenju trenutno je 543 oboljelih od COVID-19, od kojih je 47 na invazivnoj mehaničkoj ventilaciji. Od 463 hospitaliziranih, 86,4 posto su nevakcinisani i nepotpuno vakcinisani, a 13,6 posto potpuno vakcinisani.\nPrevious articleOSCE i UNICEF o značaju velikih međunarodnih istraživanja u obrazovanju u BiH\nNext articleFilm “Deset u pola” i večeras u Srebreniku


Počelo čišćenje korita reka - juGmedia\nVRANJE – U okviru akcije redovnog održavanja zelenih površina, u toku su radovi na uređenju korita Vranjske reke u centru grada, saopštila je danas gradska uprava.\nPrema rečima člana Gradskog veća Nemanje Nuhijevića, koji je danas obišao radove, ekipe javnog komunalnog preduzeća “Komrad” angažovane su na potezu od Nemanjine ulice do srednje Ekonomske škole i u Bulevaru AVNOJ-a.\nTakođe, paralelno sa ovim poslovima radi se i na čišćenju i uređenju Sobinskog kanala. Sredstva za realizaciju akcije obezbeđena su u budžetskom Fondu za zaštitu životne sredine, a radovi će biti nastavljeni tokom ovog i narednog meseca.\nU saobraćajnoj nesreći koja se jutros dogodila na putu Podgorica-Kolašin u mestu Lugovi, stradao je vozač V.P. iz Niša. (više…)


Od Australije do Amerike: Mladi Bosanci i Hercegovci koji su oduševili svijet u 2013. godini\nNaslovnica Preko okeana Amerika Od Australije do Amerike: Mladi Bosanci i Hercegovci koji su oduševili svijet...\nAmerika, Australija – Vrhunski rezultati u obrazovanju, biznisu, politici, sportu i drugim poljima u raznim dijelovima svijeta od Amerike do Australije.\nNajsvježiji primjer je zasigurno mlada Bosanka Anesa Kajtazović (27), poslanica parlamenta američke savezne države Iowe, koja je ove godine u trci za mandat u Kongresu Sjedinjenih Američkih Država (SAD).\nBišćanka u trci za američki Kongres\nPoduzetnica iz Švedske\nTu nije kraj jer među najuspješnijim mladih Bosancima i Hercegovcima u svijetu je i Tuzlak Muhamed Mešić koji tečno govori 12 jezika, a sporazumijeva se na još 61 jeziku. Jezički genije Mešić ima 29 godina i govori više od 70 jezika svijeta – od hebrejskog do yiddisha, od baskijskog do kinyarwanda, a jezike kao što su engleski, njemački, grčki ili turski savladao je još kao dijete. Rođen je u Tuzli 1984, a već sa 26 godina govorio je 56 jezika.\nMeđu uspješnim Bosancima na globalnom nivou su sigurno i fizičari iz srednjih škola u BiH koji su na Internacionalnoj olimpijadi u Kopenhagenu osvojili bronzanu medalju i tri pohvale. Naime, Nudžeim Selimović, učenik trećeg razreda Međunarodne srednje škole iz Sarajeva, osvojio je bronzanu medalju. Pohvale su osvojili Slavko Ivanović (Gimnazija “Petar Kočić” Zvornik), Enes Kriještorac (Bošnjačka gimnazija Sarajevo), Suad Krilašević (Druga gimnazija Sarajevo), a takmičio se i Benjamin Ćerimagić (Gimnazija “Mustafa Novalić” Gradačac).\nSonja, koja je porijeklom iz Žepča, se od 18. godine bavi modelingom, a već nekoliko godina živi u Sarajevu, gdje je završila Ekonomski fakultet i radi u struci. Dosad se pojavljivala u nekoliko muzičkih spotova, a prošle je godine ostvarila značajan uspjeh na takmičenju Gentleman’s Choicea, na kojem je njen profil sa fotografijama pogledan više od pet miliona puta. Američki portal je za Sonju napisao da je ona odličan primjer lijepe i prirodne djevojke.\nVrhunski rezultati u obrazovanju, biznisu, politici, sportu i drugim poljima u raznim dijelovima svijeta od Amerike do Australije. – See more at: http://www.bportal.ba/index.php?option=com_content&view=article&id=25148%3Aod-australije-do-amerike-mladi-bosanci-i-hercegovci-koji-su-oduevili-svijet-u-2013-godini&catid=40%3Avijesti-bih&Itemid=58#sthash.022njR0b.dpuf


PKCG: Omogućiti izvoz drveta u afričke zemlje :: Ekonomija\nPKCG: Omogućiti izvoz drveta u afričke zemlje\nPredsjednik Privredne komore Crne Gore Vlastimir Golubović razgovarao je danas sa predstavnicima kompanija Boise 39 iz Maroka i Javorak Nikšić, Zouhair Bouananom i Branom Mićkovićem, koji se bave proizvodnjom i prometom rezane bukove građe, saopšteno je iz PKCG.\n"Na sastanku je ukazano na probleme koje imaju drvoprerađivači pri izvozu robe na tržište zemalja Maroka, Alžira, Tunisa i UAE.\nNaime, Kompanija Boise 39 je potpisala ugovor sa crnogorskim drvoprerađivačima: Javorak, Duga, Drvex, Brezna Future, NK šume, Pelengić Trade, Keker, Lancer i Prizma o mjesečnom izvozu 2.500 m3 rezane bukove građe. Mađutim, ovako izvezena roba ne može biti konkurentna na navedenim tržištima, zbog nepostojanja bilateralnih sporazuma o slobodnoj trgovini, na osnovu kojih bi ova roba imala povlašćen carinski tretman.\nUpoznali su predsjednika Golubovića sa podatkom da je u Luci Bar, zbog navedenog problema, trenutno lagerovano oko 4000 m3 rezane bukove građe, što dodatno ukazuje na neophodnost razrješenja problema plasmana.\nPredsjednik Privredne komore Golubović je najavio da će Komora uputiti inicijativu resornim ministarstvima, kako bi se ovaj problem što prije riješio", saopšteno je iz PKCG.


DVOJEZIČNA “BOŽIĆNA BAJKA” - LUDUS ONLINE\nKoprodukcija Kolektiv teatra – Engleska i “Pozorišta za decu” Kragujevac – predstava za decu i odrasle “Bozićna bajka” engleskog klasika Čarlsa Dikensa u adaptaciji i režiji Aleksandra Dunđerovića premijerno će biti izvedena 20. decembra.\nPredstava je tematska, ali će biti uvrštena u redovni repertoar Pozorišta za decu u Kragujevcu, jer je priča prilagođena za sve uzraste. Priča govori o Skrudžu, moćnom čoveku, koji je veoma težak, sebičan i škrt, ne veruje u Božić, hrišćanski praznik milosrđa, dobrote i porodične ljubavi. Na Badnje veče, Skrudža posećuju tri Božićna duha, posle čega ništa više nije bilo kao pre …\nTo je bilingualni, multimedijalni projekat za koji je audio-vizuelni poveren jednoj od vodećih multimedijalnih grupa “Enciklo”, Mateje Ristića, a njegov saradnik je Vuk Spasić. Kostimograf je Ana Kolbianova. U predstavi igra glumački ansambl “Pozorišta za decu” Kragujevac, a glavnu ulogu – Skrudža tumači Mirko Babić. Posebna atrakcija predstave je učešće engleske glumice iz Kolektiv teatra Morin Brajen, koja će igrati naratora na engleskom jeziku. Projekat je urađen i u saradnji sa decom iz Dramskog studija Doma Omladine, pod vođstvom Đorđa Đokovića, koji takođe glumi u predstavi. Igraju i Miloš Milovanović, Petar Lukić, Milomir Rakić, Milica Redžić Vulević, Milica Simović, Nevena Brzaković, Dubravka Djordjević, Vladimir Djoković.\n← DVOSTRUKI LUTKARSKI JUBILEJ\nAKO SI MLAD I TALENTOVAN, A ŽIVIŠ U SRBIJI →


Kupujmo domaće i halal Archives - Page 10 of 59 - AKOS\nHome > Ekonomija > Kupujmo domaće i halal (Page 10)\nTagovano Bingo FIS Vitez konzum kupujmo domaće mercator Robot Tropic\nTagovano dita hemijska industrija kupujmo domaće violeta\nTagovano halal Sarajevo Business Forum\n...način za jačanje privrede i ekonomije. Gledala sam neki dan reklamu na kojoj jedan momak u marketu kupuje pakete vode. S obzirom na to da je strana reklama, ne čudi što kupuje vodu, jer znamo da u brojnim evropskim i svjetskim zemljama voda sa česme nije za piće. Ono što je\nNa domaće tržište su prošle godine uvezene razne vrste vode u vrijednosti od 133,63 mil KM. Negativni trend koji je već godinama prisutan u ovoj oblasti tek neznatno su uspjele da ublaže domaće firme iz iste branše čiji je izvoz vrijedio 36,25 mil KM. Uprkos tome, između uvoza i izvoza\nTagovano kupujmo domaće mineralna voda voda\nTagovano halal malezija\nTagovano Bingo dita Tuzla


Kako funkcionišu evropski izbori - CdM\nPripreme za izbore za Evropski parlament, koji će se održati 23. maja, počele su širom Evropske unije, a na njima će najvjerovatnije učestvovati i Velika Britanija, pošto je Brisel pristao da Bregzit odloži do oktobra.\nIako je britanska premijerka Tereza Mej rekla da ta država neće učestvovati na izborima, ako njen plan za Bregzit dobije podršku prije evropskog glasanja, djeluje da će Britanija i tada biti dio EU.\nOdgovoran je, zajedno sa Savjetom ministara zemalja članica Evropske unije, za izradu zakona i odobravanje budžeta.\nNjegovi članovi zastupaju interese različitih zemalja i različitih regiona u okviru EU.\nSvakoj zemlji dodijeljen je određeni broj poslaničkih mjesta, otprilike proporcionalno sa brojem njenih stanovnika. Najmanja, Malta (broj stanovnika: oko pola miliona) ima šest predstavnika u Evropskom parlamentu, dok najveća Njemačka (broj stanovnika: 82 miliona) ima 96.\nU sadašnjem parlamentu sjedi 751 zastupnik.\nKandidati mogu da se kandiduju samostalno ili kao predstavnici jedne od političkih partija.\nZemlje članice mogu da organizuju izbore za Evropski parlament u skladu sa nacionalnim zakonima, ali moraju da se drže nekih zajedničkih pravila. Poslanici u Evropskom parlamentu biraju se prema proporcionalnom izbornom sistemu – na primjer, stranka koja osvoji trećinu glasova, osvaja trećinu poslaničkih mjesta.\nKad Velika Britanija ode, EU planira da smanji ukupan broj poslaničkih mjesta u parlamentu sa 751 na 705.\nDvadeset sedam britanskih poslaničkih mjesta će se raspodijeliti na drugih 14 zemalja članica koje trenutno nisu dovoljno zastupljene. Ostala mjesta biće `ugašena`, ali će kasnije moći da budu dodijeljena svakoj novoj zemlji članici koja pristupi uniji.\nEU je već usvojila zakon kojim se mijenja broj poslanika i raspodjela mandata, ali će zakon stupiti na snagu tek kada Velika Britanija zvanično izađe iz EU.\nAko Velika Britanija izabere poslanike za evropski parlament, a zatim napusti EU, britanski poslanici neće preuzeti mandate, a njihova poslanička mjesta ostaće prazna.\nPosljednji put kad su održani izbori za Evropski parlament 2014. godine, Velika Britanija je na njih potrošila 126 miliona eura.\nGlavni troškovi odlazili su na samo glasanje (obezbjeđivanje birališta i mjesta na kojima se broje glasovi), slanje informacija o kandidatima i slanje glasačkih listića poštom.\nTagsEvropski parlament izbori Velika Britanija


October 2017 – Suština pasijansa™\nИспоставља се да је то иста банда, само су са променом оријентације променили и име. Gustaph y njegovi су били озбиљан, поприлично експерименталан пројекат, чији је ментор био покојни Милан Младеновић (продуцент на ваљда оба албума).… Nastavite sa čitanjem >>\nIn memoriam: Fats Domino (26.2.1928.–24.10.2017.)\nAko su Elvisa smatrali za kralja rock & rolla, Chuck Berry je, nesumnjivo, bio car. Koju bismo titulu, onda, mogli da dodelimo Fatsu Dominu? Jer od njega je sve počelo. Pesma “The Fat Man” je snimljena 1949, godinama pre no što su Berry i Little Richard postali obavezni na igrankama.\nUostalom, poslušajte…… Nastavite sa čitanjem >>\nAuthor PeacockPosted on 26.10.2017. 25.10.2017. Categories Fonoteka, Priče o muzičarima, VestiTags fats domino, in memoriam, muzika za popodne, pedesete, rip, the fat man