Tržišno rešenje: Saturday, September 15, 2012\nPaul Krugman je vrlo uznemiren što Mitt Romney ne vidi genijalnost Bazuka Bena i njegovog uzora Helikopter Miltona, već ponavlja besmislice austrijskih aristokrata Šumpetera i Hajeka o tome kako se prosperitet ne može stvoriti štampanjem para. Posebno ga nervira što Romney kao i Šumpeter štampanje para naziva "veštačkim stimulusom", opasna besmiclica koju je Friedman bio iskorenio ali se ona eto vraća sad. I obavezna paranoja: Romneyeva izjava nije politička i vezana za kampanju, kako bi čovek pomislio, nego je to dubinski znak kako je Mankiw, njegov savetnik, prestao da bude fan Friedmana i počeo da čita Hajeka i Šumpetera, i sad "pumpa" Romnyja njihovim teorijama:\nat Saturday, September 15, 2012 posted by Ivan Jankovic 2 comments:\nat Saturday, September 15, 2012 posted by Aleksandar Stevanović 3 comments:\nat Saturday, September 15, 2012 posted by Aleksandar Stevanović 5 comments:


Đurišić: Koalicija "Zdravo Berane" ništa nije učinila na rasvjetljavanju kriminalnih radnji\nODBORNIK DF O KOALICIJI KOJOJ I SAM PRIPADA\n"Opština je ugovorila radove sa nekoliko preduzeća vrijedne više stotina hiljada eura na indentičan način, bez i jednog raspisanog tendera, a prethodni direktor Agencije nagrađen mjestom savjetnika direktora Agencije", kazao je Đurišić\n62 pregleda\t2 komentar(a)\nZdravo Berane, Foto: Zdravo Berane\n19.01.2017. 20:22h Ažurirano: 07.02.2019. 06:55h\nOdbornik Demokratskog fronta (DF) u SO Berane Velimir Đurišić ocijenio je da kolaicija "Zdravo Berane", kojoj i sam pripada, "za gotovo tri godine na rasvetljavanju počinilaca kriminalnih radnji od strane bivše vlasti nije učinila gotovo ništa".\nOn se time uključio u polemiku između poslanice DF Branke Bošnjak i Opštine Berane.\nBošnjak je, izjavila da "nova vlast (u Budvi) ne smije ponoviti greške iz Berana, Herceg Novog i Pljevalja, kada su nove vlasti, ćuteći prelazile preko lopovluka bivše DPS vlasti, a predsjednici opština iz opozicionih stranaka se hvalili kako su otplatili dugove lopova iz DPS".\nIz Službe za odnose sa javnošću Opštine Berane saopšteno je da je Bošnjak svojom izjavom o odnosu sadašnjeg opštinskog rukovodstva prema poslovanju prethodne vladajuće garniture iznijela niz netačnih, neprovjerenih, pa čak i zlonamjernih informacija koje bi mogle da dovedu u zabludu crnogorsku javnost.\n"Tačno je da ste pokrenuli šest krivičnih prijava ali je isto tako tačno da postoji materijala za još bar pedeset krivičnih prijava koje uključuju milionski vrijednu pljačku opštinske imovine i budžeta. Zašto ovo nije pokrenuto? Upravna inspekcija iz Podgorice, po prijavi lokalnog DPS-a, kontrolisala je zapošljavanje u opštini i utvrdila da je DPS nezakonito zaposlio tridesetak službenika (lica). Po nalogu iste raskinut im je radni odnos. Umjesto da procesuira odgovorne novo opštinsko rukovodstvo je raspisalo konkurs i ista ta lica vratila na posao ( pa neke nagradila varijabilom) uprkos činjenici da u opštini postoji značajan višak zaposlenih. Zašto ste ovo uradili?", upitao je Đurišić.\nOn je dodao da jedna od podnesenih krivičnih prijava obuhvata i radove koje je Agencija za izgradnju i razvoj u predizbornoj kampanji dodijelila preduzećima bez raspisanog tendera.\n"Opština je ugovorila radove sa nekoliko preduzeća vrijedne više stotina hiljada eura na indentičan način, bez i jednog raspisanog tendera, a prethodni direktor Agencije nagrađen mjestom savjetnika direktora Agencije. Što je najčudnije u svemu ovome niko od DPS funkcionera nikada nije postavio pitanje zašto se ovo na ovakav način radi", kazao je Đurišić.\nOn je podsjetio i na problem zgrade izgrađene u takozvanom cvjetnom parku.\n"Za zgradu izgrađenu u "cvetnom parku" izdata je upotrebna dozvola (vrlo brzo po našem dolasku na vlast) uprkos činjenici da su postojale krivične prijave za nezakonito posječena četiri platana i uprkos tome što investitor nije ispunio obavezu iz izdate saglasnosti da na mjesto uklonjenih platana zasadi nove i uprkos činjenici da je uzurpirana javna površina, a da stvar bude još gora u postupku izdavanja upotrebne dozvole prekršen je zakon u najmanje tri slučaja", dodao je Đurišić.\nPrema njegovim riječima "nabrajanje slučajeva zaštite interesa DPS službenika i prikrivanje kriminala i pljačke, počinjenog od organizovane kriminalne grupe iz bivše opštinske vlasti, ispunilo bi kompletno izdanje jednog dnevnog lista".\n"Zato ovom prilikom samo ovoliko uz još jednu dilemu: kako je moguće da u dva slučaja (prilikom glasanja o izveštaju o radu predsjednika opštine i glasanja o budžetu) kada su mogli da iznude ostavku predsjednika, jer su znali da zbog mog javno iznesenog stava da neću podržati te tačke dnevnog reda. Koalicija "Zdravo Berane“ neće imati većinu za njihovo usvajanje, DPS ta najorganizovanija i najmoćnija nije uspjela da obezbijedi prisustvo sjednici svih svojih odbornika", rekao je Đurišić.\nOn je podsjetio da je zbog, kako tvrdi, saradnje predsjednika opštine sa strukturama unutar DPS-a, kao i prikrivanja počinilaca krivičnih djela, zatražio ostavku predsjednik opštine Dragoslava Šćekića (SNP).\nVelimir ĐurišićZdravo BeraneOpština BeraneBranka Bošnjak\n20:49 h\t319\n19:22 h\t162\n20.10. 16:52 h\t39\t62444\n20.10. 07:10 h\t49\t59965\n20.10. 07:35 h\t653\t54223\n20.10. 13:13 h\t345\t48810\n20.10. 15:09 h\t64\t45958\n20.10. 07:35 h\t172\t653\n20.10. 13:13 h\t154\t345\n20.10. 19:18 h\t75\t4306\n20.10. 13:16 h\t58\t1295\n20.10. 11:07 h\t52\t412


Stanica za kondicioniranje vode - Fabrika vode\nKako kvalitet zahvaćene vode iz resursa ne udovoljava Pravilniku, izgrađeno je postrojenje za eliminaciju, odnosno za redukciju pojedinih parametara. Parametri koji predstavljaju prepreku za korišćenje voda su metan (do 20 l/m3) i gvožđe (oko 0,7 mg/l). Shodno ovome, realizovani su objekti za degazaciju i deferizaciju. Degazacija se vrši u uslovima naglog pada pritiska, raspršavanja na ispuni i prinudne ventilacije. Deferizacija se postiže oksidacijom putem kiseonika iz vazduha i izdvajanjem gvožđe hidroksida taloženjem na peščanom filtru. Simultano se na filtru odvijaju i procesi biološke nitrifikacije. Završnu fazu kondicioniranja čini dezinfekcija mešovitom dezinfektantom dobijenu od rastvora soli pomoću uređaja Oksihlorogen. Efekti kondicioniranja voda udovoljavaju odredbama odgovarajućeg Pravilnika iz perioda gradnje ovog objekta.\nObjekte fabrike vode čine degazator, filter stanica, rezervoar, crpna stanica, centralna komanda i ostali infrastrukturni prateći sadržaji. Degazator i filter stanica su kapaciteta 260l/s. Izgrađeni rezervoar je zapremine 2.500 m3 i sastoji se od jedne komore. Predviđena druga komora od 2.500 m3 nije izgrađena. Crpna stanica je predviđena za kapacitet od 530 l/s, od čega je trenutno instalisano 210 l/s. Centralna komanda je smeštena u privremenom objektu.\nUpravljanje i nadzor nad fabrikom vode je delom automatizovana preko računara što podrazumeva praćenje nivoa vode u filter stanici i rezervoaru vode za piće, praćenje protoka, pritska i rezidualnog hlora u vodi i raznih alarmnih signala kao i stvaranje baze podataka pomoću kojih uvek postoji uvid u rad fabrike vode i izvorišta. Početkom 2006. godine ugrađen je frekventni regulator na na centrifugalnu pumpu od 110kW čime je stabiliziran pritisak vode prema gradu i ujedno se ostvaruje značajna usteda električne energije.\n2015. godine nabavljen je novi sistem za dezinfekcije vode - uređaj OksiHlorogen. Uređaj proizvodi mešoviti dezinfektant na mestu potrošnje od soli i vode pomoću elektrolize.\nProces proizvodnje je u skladu sa svim evropskim standardima i direktivama EU u oblasti zaštite životne sredine. Postrojenje ima automatski dozirni sistem sa daljinskom kontrola i upravljanje procesom proizvodnje.\nmerno-regulaciona oprema je dotrajala (elektromotorni zatvarači, zasuni, PI-regulatori, kontinualni nivometri, kontaktori i dr.)\nnedostaje objekat i oprema za priručnu laboratoriju, sanitarni čvor i priručnu radionicu\nzamena dotrajale merno regulacione opreme (elektromotornih zasuni u Cevnoj galeriji)\nizgradnja objekta za priručnu laboratoriju, priručnu radionicu i nabavka laboratorijske opreme\nPoslednje ažurirano petak, 06 novembar 2015 12:10\nO nama Vodovod Fabrika vode


Kad utihnu majmunski krici, ostaju NACI simboli | Društvo\nKad utihnu majmunski krici, ostaju NACI simboli | Mondo Portal\nKad utihnu majmunski krici, ostaju NACI simboli 101 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n21.02.2017. / 13:16 13:19\nKad utihnu majmunski krici, ostaju NACI simboli\nAutor Nikola Janković 21.02.2017. / 13:16 13:19\n"Navijačka grupa 'United Force' je zapravo i nastala kao politička i ideološka, a ne navijačka grupa", kaže u intervjuu za MONDO magistar Zec i razotkriva šta znače simboli koje radovci svakog vikenda ističu na fudbalskim stadionima.\n"Navijači Rada nisu jedina navijačka grupa sklona neonacizmu. Oni su specifični po tome što su jedina navijačka grupa u Srbiji koja je u potpunosti politički opredeljena, odnosno bliska neonacizmu. Navijačka grupa 'United Force' je zapravo i nastala kao politička i ideološka, a ne navijačka grupa", kaže u intervjuu za MONDO magistar Dejan Zec sa Instituta za modernu istoriju Srbije.\nMagistar Zec, između ostalog, bavi se proučavanjem istorijskog razvoja sporta i opšte kulture u Srbiji i Jugoslaviji u XX veku, smeštanjem sporta u opšti društveni kontekst i analizama fenomena vezanih za sport, pa stoga predstavlja pravog sagovornika kada je u pitanju problem rasizma, ali i neonacizma, na fudbalskim tribinama širom naše zemlje.\nRazgovor smo vodili dan posle mučnih scena na Stadion "Kralj Petar I" na Banjici, gde su huligani iz redova navijača Rada, inače neskriveno politički opredeljeni za krajnju desnicu, na rasnoj osnovi vređali tamnoputog fudbalera Partizana, Evertona Luiza, koji je burno reagovao o, kada je meč završen ušao u verbalni sukob sa pristalicama domaćeg tima, a potom u suzama ušao u tunel…\nProblem sa navijačkom grupom "United Force", zapravo, predstavlja to što, kada utihnu urlici "u-u-u" i prođu dva-tri dana tokom kojih se srpska javnost uglavnom površno pozabavi retkim zabeleženim rasističkim ispadima (najčešće se za to ne sazna, jer uživo na TV mahom idu samo mečevi Crvene zvezde i Partizana), na ogradama tribina oronulog zdanja na Banjici ostanu "ponosno" istaknuti dobro poznati nacistički simboli, poput "keltskog krsta", "južnjačke zastave", simbola "ss", itd.\nIma i drugačijih slučajeva, gde radovci u šiframa ističu svoju pripadnost mračnim idejama koje nažalost nisu ostale zakopane u prošlosti. Ne samo kod nas.\nMagistar Zec, na molbu autora intervjua, pojasnio je šta mnogi od tih simbola znače, a i pomogao nam da odgonetnemo šta, recimo, predstavlja "Odred 18", itd.\nMeđutim, krenimo od početka. Sagovornika smo pitali - da li su Srbi rasisti?\n"Lično mislim da se nijedan narod na svetu, pa ni srpski, ne može okarakterisati kao rasistički", počeo je Zec priču za naš portal.\n"U nekim društvima su rasističke tendencije jače, a u nekim je stepen društvenog razvoja takav da je rasizam jedna marginalana i žestoko osuđivana pojava. U Srbiji je rasizam svakako izraženiji nego u većini zapadnih društava, a karakterišu ga izražena odbojnost prema romskoj populaciji (i socijalna odbojnost i, nažalost, institucionalna odbojnost), stav da su pojedini narodi na nižem stepenu društvenog razvoja (Albanci) ili da predstavljaju zatvorene grupe kojima je jedino stalo do partikularnog interesa, pa makar on bio na štetu većinskog, u našem slučaju srpskog naroda (Jevreji). Velika većina Srba neće otvoreno ispoljavati rasističke stavove ili čak priznati da su im neki od tih stavova bliski, ali na podsvesnom nivou ogroman broj ljudi prihvata ideju da su Srbi različiti od drugih naroda, čak superiorniji".\nU kojoj meri je ideja o "čistoj i dominantnoj rasi" besmislena kada je Balkan u pitanju?\n"Ideja o dominantnoj rasi je svuda besmislena. Ako je neka rasa ili nacija ostvarila neki vid političke, ekonomske ili bilo kakve druge dominacije nad drugima, ona je bila rezultat istorijskih, geografskih i drugih okolnosti, koje su takmičenje učinile neravnopravnim. Biološka dominantnost jedne rese ili nacije nad drugom jednostavno ne postoji", kaže magistar Zec, koji radi na doktorskoj tezi "svakodnevni život u okupiranom Beogradu (1941-1944).\nŠire posmatrano, kako komentarišete uspon neonacizma među Slovenima, koji su uz Jevreje i Rome bili najveće žrtve ove ideje?\n"Uspon neonacizma kod slovenskih naroda je deo jedne šire političke pojave koja je vezana za pad komunizma krajem 80-ih i početkom 90-ih godina XX veka. Kod raznih ideologa ekstremne desnice, i onih s početka veka i modernih, komunizam je često predstavljen kao proizvod jevrejske zavere, stvoren kako bi se razorilo tradicionalno i patrijarhalno društveno uređenje i kako bi ono bilo zamenjeno individualizmom i materijalizmom", priča Zec i nadovezuje se:\n"Resantiman zbog činjenice da je najveći deo slovenskog sveta proveo drugu polovinu XX veka pod komunizmom, doveo je do eksplozije najprimitivnijeg nacionalizma i ksenofobije posle pada Berlinskog zida, a krivci za tu istorijsku nesreću su ponovo traženi među manjinskim grupama, posebno Jevrejima".\nS obzirom na to da na naučnoj bazi pratite ovaj fenomen u Srba, kako se on ponaša? Kada jača, kada slabi?\n"Rasističke tendencije u srpskom društvu uvek jačaju kada vlast oslabi, odnosno kada vlasti, iz različitih razloga, ne pokazuju dovoljnu zainteresovanost da se sa tim problemom razračunavaju. Primera radi, u periodu pre Drugog svetskog rata, jevrejska zajednica u Jugoslaviji je bila veoma dobro integrisana u sve sfere jugoslovenskog društvenog života i antisemitski ispadi su bili retki i izolovani. Međutim, usponom nacizma u Nemačkoj i sve većim uticajem Nemačke na jugoslovensko društvo i privredu krajem 30-ih godina, podigli su glavu i brojni ideolozi i pamfletisti nadahnuti antisemitizmom", rekao je i dodao:\n"Ne želeći da se zameraju Nemačkoj, reakcije jugoslovenskih vlasti su bile mlake, što je dovelo do prave eksplozije antisemiskog sadržaja, posebno u bulevarskoj štampi. Normalizacija takvog diskursa je dovela do toga da su perjanice rasističkog mišljenja postale najuticajnije ličnosti u Srbiji u periodu okupacije. Rasizam se kao zabrinjavajući društveni fenomen pojavio u Jugoslaviji u drugoj polovini 80-ih, prateći opštu eksploziju nacionalističkih i ksenofobnih sentimenata. I tada je država bila slaba da se tom fenomenu suprotstavi".\nKakav je danas u poređenju sa periodom od pre deset, 20 i više godina?\n"Ako bih poredio situaciju danas sa periodima iz bliže istorije, rekao bih da je danas situacija verovatno bolja nego što je bila 90-ih i tokom prve polovine prošle decenije, ali pojedini problemi su ostali isti – institucionalna marginalizacija Roma i neadekvatno kažnjavanje rasističkih ispada. Takođe, migrantska kriza bi mogla biti jedan od faktora koji će podgrevati rasističke sentimente u bližoj budućnosti".\nKoliko su zaista opasne ekstremno desničarske grupe kod nas?\n"Sve grupe koje su spremne da se u cilju sprovođenja svojih ideja služe nasiljem su potencijalno opasne. Videli smo u više navrata u proteklih nekoliko godina da se ekstremno desničarske grupe ne ustručavaju da sprovode fizičko nasilje nad neistomišljenicima, čak i da se fizički obračunavaju sa organima reda. Tako da mislim da jesu opasne", opomenuo je.\nMAGISTAR ZEC OBJAŠNJA ŠTA ZNAČE SIMBOLI KOJE ISTIČU NAVIJAČI RADA\n"Na slici (dole desno, prim. aut) je svakako simbol SS, s tim što ceo transparent može da se čita SSTAYGA, odnosno ŠTAJGA (SS=Š), pa pretpostavljam da je to oznaka za lokaciju odakle dolaze", kaže Zec.\n"Na slici (dole na sredini) je zastava na kojoj piše Odred 18, što znači Odred AH (Adolf Hitler). A je prvo a H osmo slovo alfabeta. Pored toga, na zastavi je i Totenkopf (mrtvačka glava), nacistički simbol", otkriva magistar Zec.\n"Na fotografiji se vidi zastava Novorosije, teritorije u Ukrajini koju ruski nacionalisti žele da pripoje Rusiji. Navijači Rada je verovatno kače kako bi ispoljili podršku pobunjenicima u Ukrajini", primećuje Zec.\n"Vidi zastava sa keltskim krstom, naci simbolim, a transparent, koji je verovatno posvećen nekom navijaču koji više nije među živima, inspirisan je nordijskom mitologijom, gde pali ratnici idu u Valhalu (zagrobni svet", kaže Zec.\n"Na slici se u pozadini vidi zastava sa keltskim krstom, koji je širom sveta korišćen rasistički simbol", kaže naš sagovornik.\n"Na slici se vide navijački šalovi na kojoj se nalazi južnjačka zastava (jedan od globalno najpopularnijih rasističkih simbola)", tvrdi Zec.\n"Ovde se vide crvene zastava sa belim krugom (tipične za Hitlerove naci parade) u kojima se umesto svastike nalazi crna armatura, simbol sa grba FK Rad".\n"Navijači Rada nose barjak sa simbolom Srpskog dobrovoljačkog korpusa (SDK), oružane formacije koja je za vreme II svetskog rata bila pod kontrolom Dimitrija Ljotića i koja je, zajedno sa nemačkim okupatorom, činila zločine protiv srpskog naroda".\nKonkretno, kada je fudbal u pitanju, da li su navijači Rada jedina grupa bliska neonacizmu?\nUz podsećanje na deo izjave kojim smo otvorili intervju, o tome da radovci nisu jedina navijačka grupa bliska nacističkoj ideologiji i da su nastali više kao politički pokret, baš sagovornik je nastavio rečima…\n"Navijači različitih beogradskih klubova ekstremo desne orijentacije su se krajem 80-ih godina XX veka udružili u jednu grupu, privukavši pritom i brojne ekstremiste koji uopšte nisu bili zainteresovani za fudbal. Fudbalski klub Rad je bio idealan u tom smislu – bio je iz Beograda, ušao je u prvu fudbalsku ligu, nije nosio tipično komunističko ime, nije bilo crvene među klupskim bojama", navodi magistar Zec i nastavlja:\n"Ovaj samit ekstremnih desničara je 1987. godine nazvan 'United Force' i od tada su tribine Fudbalskog kluba Rad postale stecište neonacizma".\nZec ističe da Banjica nije jedino mesto gde stanuje nacizam.\n"Među navijačima drugih timova u Srbiji takođe postoje neonacističke grupe, postoje među navijačima Partizana, OFK Beograda, Vojvodine i drugih klubova. Ali za razliku od navijača Rada, oni zapravo predstavljaju podgrupe u okviru većih grupa, tako da nisu dovoljno brojni da svoju ideologiju nametnu celoj tribini. Ipak, veoma često se na utakmicama srpskih klubova mogu videti neonacistička obeležja", odgovorio je.\nZna li se kada su se nacistički simboli prvi put pojavili na ovdašnjim fudbalskim terenima?\n"Nacistički simboli su se prvi put na našim stadionima mogli videti u drugoj polovini 80-ih godina. Tada su u isticanju raznih rasističkih i neonacističkih simbola prednjačili navijači splitskog Hajduka i beogradskog Partizana. Oni su prvi počeli da na utakmice nose južnjačke zastave, mada je opravdanje za iste bilo da one zapravo ne predstavljaju rasistički simbol već nešto potpuno drugo", rekao je Zec.\n"Za navijače Hajduka je južnjačka zastava navodno predstavljala simbol juga Hrvatske i južnjačkog mentaliteta, a takođe i simbol pobune protiv Zagreba. Za navijače Partizana je južnjačka zastava bila asocijacija na južnu tribinu stadiona, na kojoj su se okpljale najvatrenije pristalice kluba".\nNije se ovuda vijorila samo Zastava Konfederacije Američkih Država, koja je kasnije postala simbol rasista prvo u SAD, a kasnije i šire...\n"Drugi neonacistički simbol koji je počeo vrlo rano da se koristi je bio keltski krst, odnosno front, kako su ga zvali u Beogradu i u to vreme se on mogao videti na brojnim navijačkim zastavama i barjacima. Takođe, u to vreme su bili jako popularni navijački kolaži – spojene fotografije navijača prilikom bakljade ili nekog drugog performansa, gde bi se u sredini kolaža stavljalo ime grupe i nekakva ilustracija. U početku su te ilustracije bili junaci iz stripa ili jednostavni simboli poput klupskog grba, pesnice ili lobanje", podseća magistar Zec na kultnu rubriku "Tifo" iz magazina "Tempo", gde su ovakvi kolaži često bili razlog zbog kojih se kupovao taj ugašeni i veoma popularan časopis.\n"Međutim, krajem 80-ih su pojedine navijačke grupe na te kolaže počele da stavljaju nordijske i neonacističke simbole – rune, vikinge, pa čak i predstave nacističkih vojnika i oficira".\nTakvi simboli, ali i drastičniji primeri, svakog drugog vikenda jasno su uočljivi na ogradama iza gola na Banjici ili na zapadnoj tribini, gde se "United Force" okupljaju kada im u goste ne dolaze brojnije Delije ili Grobari.\nIpak, to do sada nije bio povod za prekid, odnosno odlaganje početka bilo koje utakmice Rada. Verovatno će isti slučaj biti i kada istekne očekivana suspenzija Stadiona "Kralj Petar I"…\nNe želeći da ulazimo u to da li u FSS-u znaju šta predstavljaju simboli na stadionu Rada ili jednostavno ne žele time da se bave, pitamo Vas kako bi nadležni trebalo da postupaju prema ovom problemu?\n"Iako je zabrana izazivanja i podsticanja nacionalne, rasne i verske mržnje uneta u Ustav Srbije, ne postoje adekvatna zakonska rešenja koja bi ovakvo ponašanje sankcionisala na pravi način", daje Zec manje-više najčešći odgovor koji javnost dobije u trenucima kada, umesto nadležnih, potraži moguća rešenja za neke od problema.\nI Britanci pišu o vređanju Evertona\nSuspendovan stadion Rada\n"Ne samo rasizam, već i mržnja prema Partizanu"\n"Everton provocirao, osuđujemo reakciju"\nPre ili kasnije, uvek se vratimo na zakon?\n"Trenutni zakon ne predviđa gonjenje po službenoj dužnosti za izazivanje i podsticanje mržnje. Rasističko nasilje treba prvo definisati kao krivično delo i ohrabriti policiju i sudstvo da se prema tim delima ophode na adekvatan način", kaže Zec i dodaje:\n"Takođe treba insistirati na tome da su krivična dela učinjena iz mržnje posebno opasna jer ona razaraju samu srž jednog civilizovanog društva".\nIma li razloga za bojazan da bi ove ideje mogle da postanu šire prihvaćene u našoj zemlji i da li prema Vašem mišljenju država i društvo rade dovoljno na prepoznavanju centara iz kojih se širi takva propaganda?\n"Istorija je pokazala da u trubulentnim vremenima ekstremne ideologije mogu postati veoma popularne, a da nasilne grupe, bez obzira na to kako u početku bile male ili delovale bezopasno, postaju nosioci terora. Po mom mišljenju, niti država radi dovoljno na njihovoj likvidaciji, niti je društvo svesno svih implikacija i svih mogućih posledica ignorisanja takvih grupa i njihovog delovanja.\nČega bi mladi trebalo da budu svesni kada se susreću sa ovakvim simbolima i idejama? Činjenica je da se krajnje desničarski stavovi lako i brzo šire i prihvataju širom sveta.\n"Mladi bi, pre svega, morali biti bolje upoznati sa istorijom, i srpskom i svetskom", kratko i jasno je odgovorio magistar Zec.\n"Mislim da je svest o tome kakva je sve zla politički ekstremizam naneo čovečanstvu, posebno nacizam i fašizam, izuzetno niska. Ekstremno desne ideologije nude jednostavna rešenja za komplikovane probleme, ali su takva rešenja ne samo progrešna, već suštinski nehumana i antidruštvena", rekao je magistar Dejan Zec na kraju intervjua za MONDO.\nMožda je pravi trenutak za reakciju...\nnavijači rasizam nacizam huligani fk rad Superliga fss\n11.04.2019. / 17:31\nПодршка форсима! Гомила глупости изречених од црвеног мр. и још већих глупости у коментарима. Само гурајте својим путем, због вас (ЈФ) сам заволео Рад, јединствени сте на овим просторима а и шире.\n28.02.2017. / 16:34\nNapred Rade !\n24.02.2017. / 21:50\nЧовек који о ''десници'' прича у крајњем негативу, а уједно (између редова) потенцира левичарење. Знам такве. Много их је.\nUpravo gledate POGLEDAJTE OKLOPNA VOZILA SRPSKE VOJSKE: Deset borbenih vozila "Miloš 4x4" predato 72. brigadi za specijalne operacije 1 Info video Pre 3 h Deset oklopnih borbenih vozila "Miloš 4x4" danas je zvanično predato pripadnicima 72. brigade za specijalne...


Cvetanović i Đurović danas obišli zaposlene u Gradskoj upravi i Jablaničkom upravnom okrugu – Info Centar Juga\n„Najpre želim da upošljenicima poželim sve najlepše u 2019. godni, puno zdravlja, sreće i uspeha u daljem radu, i da svaka naredna godina bude uspešnija. Uvek je kraj godine period za sumiranje rezultata, a početak nove za pravljenje planova. Ekonomski smo stabilni, na kraju 2018. godine dobili smo 200 miliona dinara transfernih sredstava, 150 miliona smo potrošili za plaćanje obaveza koje smo imali, dok smo 50 miliona preneli u narednu godinu. Realno mogu da kažem da je 2018. godina bila jedna od uspešnijih godina“, rekao je gradonačelnik.\nZajedničkim silama se treba truditi i raditi kako bi bili vidljivi rezultati, da 2019. godina bude još uspešnija i da je glavni projekat za 2019. upravo gradski trg. Govorio je o fabrikama „DŽinsi“ i „Jura“, i o otvaranju fabrike „Aptiv“ u toku januara.\n„Nove fabrike Aptiv i Yura svečano će biti otvorene uskoro, jer datum zavisi od rasporeda predsednika Aleksandra Vučića i vlasnika kompanija“, najavio je Cvetanović.


Planiranje i organizacija poslovnih događaja\nPlaniranje i organizacija poslovnih dogadjaja i akcija\nOvo predavanje će polaznike naučiti kako izgleda planiranje i organizacija događaja (Event Management). Na kursu će se obrađivati proces planiranja i menadžmenta događaja i vrste događaja. Obrađuje se i pojam sponzorstva i finansijske kontrole organizacije događaja.\nUpravljanje događajima poprilično se razlikuje od poslovnog menadžmenta. Većini poslovnih menadžera dopušteno je da greše i uče na sopstvenim greškama, ali Event manadžeri imaju samo jednu priliku za organizaciju savršenog Event-a. Cilj kursa je da polaznike upozna sa procesom organizovanja poslovnih događaja i da savladaju veštine koje su potrebne kako bi postali uspešni Event menadžeri.


Yahoo predstavio Axis\n24.05.2012. / 17:50\nNJUJORK, Pretraživanje na internetu i dalje se može pretvoriti u pravi poduhvat i pretragu kroz more raznih stranica u nadi da ćemo naći ono što tražimo.\nYahoo je juče predstavio sopstveni web browser koji bi to, kako tvrde, trebalo da promijeni. Istini za volju, nije to samostalni browser, ali izgleda super.\nYahoo Axis, kako su ga nazvali, dostupan je kao aplikacija za iPad i iPhone, a za desktop uređaje dolazi kao plugin za Internet Explorer, Firefox, Chrome ili Safari. Nakon instalacije prikazuje se pri dnu pretraživača i raširi se čim krene da se upisuje.\nNjegova ‘glavna fora’ je u tome što obilazi prikazivanje standardnih linkova pa nas preko thumbnailova šalje odmah na te stranice. CNET je već testirao Axis i kažu da je jako dobar i da se radi o ‘agresivnom proizvodu koji bi trebalo da pomogne Yahoo na mukama’.\nDesktop plugin pruža nešto bolje iskustvo od verzije za iPhone koja je ograničena malim ekranom i navigacijom. Kako piše Mashable, na iPadu Axis djeluje još bolje, a u osnovi se radi o skinu za Safari koji pruža puno više i bolju pretragu od standardnog Apple pretraživača, prenose agencije.\n“Fajerfoks” će bolje štititi privatnost veb korisnika


ÖSD ispiti - DaF-PERFEKT\nAUSTRIJSKA JEZIČKA DIPLOMA – Das ÖSTERREICHISCHE SPRACHDIPLOM DEUTSCH je državno priznat ispit za nemčki jezik kao strani jezik. U ponudi je osam različitih ispita na pet nivoa, koje trenutno, širom sveta, polaže više od 80.000 kandidata godišnje!\nÖSD ispitni centar\nStečeno znanje nemačkog jezika, na kojem god nivou ono trenutno bilo, iskoristite na najbolji mogući način i krunišite ga diplomom! Postanite vlasnik ÖSD sertifikata, koji će Vam otvoriti vrata širom sveta. ÖSD je internacionalna diploma poznavanja nemačkog jezika i koristi se u različite svrhe(studije u inostranstvu, spajanje porodice, zapošljavanje…).\nDaF-PERFEKT je licencirani centar za polaganje ÖSD ispita. Naša škola je akreditovana za sve nivoe, te kod nas možete polagati internacionalne ÖSD ispite\nod početnog do najvišeg nivoa (A1, A2, B1, B2, C1, C2). U ponudi je osam različitih ispita, koje trenutno širom sveta polaže više od 80.000 kandidata godišnje!\nTermini polaganja ÖSD ispita\nPolaganje ÖSD ispita se organizuje jednom mesečno.\nČETVRTAK: B1, B2, C1 i C2\nPETAK: A1, A2, KID1 i KID2\nPismeni deo ispita uvek počinje u 10h!\nInformacije o prijavi za polaganje ispita: ____ link (Prijava za polaganje ÖSD ispita)\n2022. godina B1\nJANUAR 27.01. Četvrtak 28.01. Petak\nFEBRUAR 24.02. Četvrtak 25.02. Petak\nMART 24.03. Četvrtak 25.03. Petak\nAPRIL 28.04. Četvrtak 29.04. Petak\nMAJ 26.05. Četvrtak 27.05. Petak\nJUN 23.06. Četvrtak 24.06. Petak\nJUL 28.07. Četvrtak 29.07. Petak\nAVGUST 25.08. Četvrtak 26.08. Petak\nSEPTEMBAR 29.09. Četvrtak 30.09. Petak\nOKTOBAR 27.10. Četvrtak 28.10. Petak\nNOVEMBAR 24.11. Četvrtak 25.11. Petak\nDECEMBAR 22.12. Četvrtak 23.12. Petak\nPrijava za polaganje ÖSD ispita\nPrijavite se za polaganje ÖSD ispita iz nemačkog u prostorijama škole DaF-PERFEKT.\nZa polaganje se može prijaviti svako, bez obzira na to gde je učio nemački jezik. Niste obavezni\nda budete učenik u našoj školi.\nPrijave za ispit su do kraja svakog meseca (za polaganje koje se organizuje narednog meseca)\nDa bi prijava bila uspešna potrebno je:\n– Poslati broj telefona i skeniran pasoš na daf-perfekt@mts.rs .\n– Uplatiti novac na naš račun ili doneti lično u sedište škole (Radnička 6., Novi Sad).\n– Ukoliko za polaganje uplaćujete u školi, potrebno je doneti kopiju pasoša (prednja strana – strana na kojoj su Vaši podaci).\nPrijava se vrši od ponedeljka do četvrtka, od 09:00h do 20:30h.\nDobićete potvrdni E-mail ili E-mail u kojem ćemo Vas zamoliti da korigujete prijavu ukoliko neki podaci nedostaju.\nPlaća se isključivo u dinarima po prodajnom/gornjem kursu Narodne Banke Srbije na dan uplate.\nBroj računa na koji se vrše uplate:\nLicencirani centar za nemački jezik DaF-PERFEKT\nRadnička 6/1, 21000 Novi Sad\nNemački jezik + nivo koji polažete (na primer: nemački jezik A1)\nNakon isteka roka za prijavu povraćaj novca ili pomeranje termina za polaganje ispita nije moguće. Ukoliko ne izađete na ispit u prijavljenom terminu, Vaša prijava se poništava i procedura nove prijave je ista. Ponovo morate da priložite kopiju pasoša i izvršite uplatu. Prijave, odnosno uplate iz prethodnih rokova nisu validne i ne mogu da se prolongiraju/prebace za naredni rok.\nÖSD ispit Modul (EUR) Ceo ispit (EUR)\nA1 Pismeni: 65\nUsmeni: 35 100\nA2 Pismeni: 70\nUsmeni: 40 110\nModularni ispit: B1 Čitanje: 40\nPričanje: 40 160\nB2 Pismeni: 110\nUsmeni: 60 170\nC1 Pismeni: 120\nUsmeni: 60 180\nModularni ispit: C2 Čitanje: 50\nPričanje: 60 220\nC2 WD Pismeni: 130\nUsmeni: 90 220\nKID A1 Pismeni: 45\nUsmeni: 25 70\nKID A2 Pismeni: 45\nProcedura polaganja ÖSD ispita\nPolaganje ÖSD ispita se organizuje na sledećoj adresi:\nDaF-PERFEKT, Ilije Vučetića br.7 (prvi sprat), Novi Sad\nIspiti uvek počinju u 10:00h!\nUTORKOM se organizuju ispiti za nivoe A1 i A2 kao i KID1, KID2.\nSREDOM se organizuju ispiti za nivoe B1, KID-B1, C2 (pismeni deo), a ČETVRTKOM su ispiti za\nnivoe B2, C1, C2 (usmeni deo).\nNa polaganju je neophodno da kod sebe imate svoj pasoši i/ili svoju ličnu kartu kao i još jednu\nČetvrtak: B1, B2 i C1\nPetak: A1, A2, C2, KID1 i KID2\nPolaganje B1 ispita\nB1 je modularan ispit. Ukoliko bi se desilo da se neki modul iz pismenog dela (Leseverstehen, Hörverstehen, Schreiben, Sprechen) ne položi u prvom terminu, u sledećem terminu se polaže i plaća samo nepoložen modul. Validnost položenih modula je godinu dana od datuma polaganja.\nPolaganje B2 ispita\nB2 ispit nije modularan ispit i deli se na dva dela – pismeni i usmeni deo. Pisemni deo čine tri modula: razumevanje čitanog teksta (Lesen), zadaci koji se odnose na slušanje (Hören) i na pisanje (Schreiben). Ukoliko ne položite jedan od tri navedena modula, morate ponovo da polažete ceo pismeni deo\n(sva tri modula – Lesen, Hören, Schreiben). Usmeni deo (Sprechen) je odvojen. Ukoliko položite usmeni deo, a pismeni deo ne, sledeći put polažete i plaćate samo pismeni deo. Potvrda o položenom usmenom delu je validna godinu dana (od dana polaganja). Treba da vodite računa o roku i terminima, jer nakon isteka godinu dana (od dana polaganja) morate ceo ispit da prijavite, tj. da ponovo polažete i pismeni i usmeni deo i plaćate u tom slučaju ceo iznos.\nPolaganje ispita C2\nPolaganje C2 ispita je podeljeno na dva dana. Prvi dan se polaže pismeni deo, koji čine razumevanje čitanog teksta, razumevanje slušanog teksta i pisanje (Leseverstehen, Hörverstehen, Schreiben). Naredni dan se polaže usmeni deo ispita (Sprechen). Postoje dve vrste C2 ispita – standardni C1 ispit i C1 ispit za stručni-ekonomski nemački jezik. Pri prijavljivanju za polaganje C2 ispita morate naglasiti koji tip C2 ispita želite da polažete. C2 standardna varijanta (različite teme) je modularna. Ukoliko bi se desilo da se neki modul iz pismenog dela (Leseverstehen, Hörverstehen, Schreiben, Sprechen) ne položi u prvom terminu,\nu sledećem terminu se polaže i plaća samo nepoložen modul. Validnost položenih modula je godinu dana od datuma polaganja. C2 za stručni-ekonomski nemački (Wirtschaftssprache Deutsch) nije modularni ispit. Ukoliko se ne položi jedan od četiri modula pismenog dela ispita, mora se ponovo polagati ceo\npismeni deo (Leseverstehen, Hörverstehen, Schreiben). Odvojen je samo usmeni deo. Potvrda za usmeni/pismeni deo je validna godinu dana (od datuma polaganja). Ukoliko se prvi put prijavljujete za polaganje C2 ispita, morate prijaviti ceo ispit. Ukoliko ne položite ceo ispit prvi put, za sledeći termin se možete prijaviti za polaganje određenih, nepoloženih delova C2 ispita. Za sva dalja pitanja i nedoumice oko polaganja C2 ispita pitajte nas putem mejla:\nSertifikate možete preuzeti od ponedeljka do četvrtka, između 09:00h-20:30h u prostorijama škole DaF-PERFEKT, Radnička br. 6, na prvom spratu. Diplomu možete preuzeti isključivo ukoliko je sve regulisano i nemate dugovanja prema DaF-PERFEKT školi (regulisan kurs i/ili regulisani troškovi polaganja ispita). Sama diploma se ne plaća dodatno. Ukoliko niste iz Novog Sada i niste u mogućnosti da preuzmete svoju diplomu, rado ćemo je poslati na Vašu adresu. Troškove slanja snosite sami.


Pad akcija Volkswagena na Frankfurtskoj berzi - VW afera\nNove nevolje koje su pritisle Volkswagen u vezi sa nedoslednošću emisije štetnih gasova očigledno utiču i na to kako se kompanija kotira na berzi. Na samom početku trgovine, akcije VW-a su na Frankfurtskoj berzi pale za više od 11 odsto .\nNakon obelodanjivanja novih neregularnosti u Volkswagenu, došlo je do pada vrednosti akcija nemačkog giganta na Frankfurtskoj berzi za više od 11 odsto, a pad su doživeli i BMW i Daimler, kao i Continental.\nVW je u utorak veče zaključio da su nivoi CO2 viši od navedenih kod oko 800.000 vozila. Samim tim, netačni su i nominalni fabrički podaci u vezi sa potrošnjom goriva. Problemom su pogošeni i benzinski agregati sa deaktivacijom cilindara, javljaju iz VW-a. Još uvek nije jasno u kojoj meri su emisije ugljen-dioksida više od navedenih.\nNove „nepravilnosti“ po VW-u, ne zahtevaju odlazak u servis, kao što je slučaj sa spornim softverom u dizel motorima, ali moraju biti ponovo regulisane navedne vrednosti. U tom kontekstu, kupcima bi mogli da budu nadoknađeni troškovi. Izvršni odbor se iz tog razloga „hitno“ konsultovao sa odgovarajućim organima vlasti, da bi se utvrdile moguće posledice. „Ovo će dovesti do pouzdane procene zakonskih i ekonomskih posledica kao rezultat još uvek nerasvetljenih činjenica“, kaže se u saopštenju kompanije.\nTjuning: Da li vam se dopada ovaj tjunirani Porsche 911 Turbo?\nPoređenje: Da li vam se više dopada fabrički ili tjunirani Mercedes GLC Coupe?\nTCR Evropa: Borković nakon skanadloznog napada osvojio treće mesto u generalnom plasmanu\nDrastičan pad odnosu na isti period 2017.: Prodaja dizel agregata u Evropi i dalje opada!\nNovi Audi hibrid od 1000 KS vuče silinom teretne lokomotive\nKad bi unapred znali...\nVW otkrio nepravilnosti i u određivanju nivoa emisije ugljen-dioksida\nAžurirane „procurele“ fotografije Mercedes-Benza GLS za 2017.\nHondin CR-Z za 2016. godinu dobija obnovljen izgled, ali bez povećanja snage\nHerman Tilke: "Nisam očekivao da će Meksiko biti brži od Monce"\nHonda želi da snabdeva Red Bull, McLaren ne dozvoljava\nSeat objavio strategiju proširenja game vozila\nVolkswagen odbacuje najnovije optužbe\nOvih 800k vozila,navodno su sve benzinci.kao sto sam rekao,predvidjam da u ovoj igri nece prosiriti istragu na snaznije dizele jer bi to utjecslo na porsche i audi,jer je ovo da se makne martin,pa ni bosch nije kaznjen nit ce biti.


Žene u crnogorskom društvu još uvijek se suočavaju sa izazovima nejednakosti, zato dostizanje ravnopravnosti u svim sferama društvenog i političkog života mora ostati u vrhu prioriteta države.\nČestitajući 8.mart, Međunarodni dan žena, Zaštitnik ljudskih prava i sloboda Crne Gore podsjeća da unapređenje prava i položaja žena podrazumijeva dostizanje stvarne ekonomske, političke i socijalne ravnopravnost sa muškarcima, razbijanje stereotipnog ponašanja i rodnih predrasuda.\nPažnja koja se danas izraženije poklanja ženama, ne može i ne smije prikriti činjenice o evidentnim problemima i izazvima koji su i dalje u značajnoj mjeri prisutni u svakodnevici.\nDa Crnu Goru u ovoj oblasti čeka još zahtjevnog posla i pored unaprijeđenih zakonodavnih rješenja i određenih rezultata u promociji vrijednosti rodne ravnopravnosti, jasno ukazuje i Izvještaj o globalnom rodnom jazu za 2018.godinu. Prema ovom dokumentu, naša država nalazi se na 69. mjestu od ukupno 149 zemalja, u kojima je vršena analiza napretka prema rodnom paritetu kroz četiri dimenzije: ekonomska participacija i mogućnosti, naučna dostignuća, zdravstvo i politička osnaženost.\nZaštitnik zapaža da je usljed dugotrajne ekonomske krize povećan rizik od siromaštva žena, a posebno onih starije dobi koje se nalaze u izvjesnom riziku od diskriminacije u pristupu zaposlenju i ostvarivanju prava iz rada i po osnovu rada. Rizik od siromaštva za žene praćen je dugotrajnom nižom stopom zaposlenosti , razlikom u nivou zarada i dominacijom muškaraca u preduzetničkoj aktivnosti.\nŽene su i dalje u grupi onih koji su u najizraženijem riziku od diskriminacije, uz osobe sa invaliditetom, radnike koji rade kod privatnika, Rome, one koji žive u nerazvijenim i ruralnim područjima i td.\nNesporno da je od donošenja Zakona o zabrani diskriminacije 2010. godine ostvaren vidan napredak na polju promocije i zaštite od diskriminacije žena. No i pored mjera koje država zajedno sa organizacijama civilnog društva sprovodi u cilju postizanja rodne ravnopavnosti i osnaživanja žena i djevojčica, u ovoj oblasti je potrebno snažnije djelovati, naročito na planu zaštite fizičkog i psihičkog integriteta i podrške ženama kao ranjivoj društvenoj grupi.\nZaštitnik podsjeća da rodni balans i dalje nije postignut u mnogim oblastima, kao što su političko djelovanje, administrativno rukovođenje, obrazovanje na najvišem nivou, zdravstveni sistem i sl.\nTakođe, nužne su odlučnije intervencije u pogledu statusa i prava žena na tržištu rada, (zaštita na radu, zaštita materinstva, olakšice majki koje se staraju o djeci sa posebnim razvojnim potrebama).\nIako se na to često ukazuje i ovom prilikom podsjećamo da je posebno težak položaj žena koje pripadaju ranjivim grupama, kao što su osobe sa invaliditetom, starije osobe, žene u stanju socijalne potrebe i slabog imovnog stanja, Romkinje, samohrane majke, žrtve nasilja kao i žene iz seoskih područja i pripadnice LGBT populacije.\nPosebnu pažnju svakako je potrebno skrenuti na izraženi problem rodno zasnovanog nasilja, za čije suzbijanje i prevenciju je ključno adekvatno odmjeravanje sankcija, koje će srazmjerno počinjenom djelu pogoditi počinioca, biti efektivne i odvraćujuće.\nU Izvještaju Grupe eksperata za borbu protiv nasilja nad ženama i nasilja u porodici (GREVIO) za Crnu Goru iz 2018.godine primjećuje se da je najviše pažnje u zakonodavstvu i kreiranju politika posvećeno nasilju u porodici, a da mjere koje se bave ostalim oblicima nasilja nad ženama tek treba da postignu isti nivo sveobuhvatnosti, naročito po pitanjima prisilnog braka, silovanja i proganjanja.\nZaštitnik smatra da je u ovoj oblasti neophodno odlučnije nastaviti sa jačanjem mehanizama odgovornosti za postizanje rodne ravnopravnosti i osigurati sistematične procjene uticaja na rodna pitanja, uz aktivno učešće nevladinih organizacija koje se zalažu za unapređenje rodne ravnopravnosti u formiranju i sprovođenju zakona, politika i akcionih planova.\nTakođe je potrebno unaprijediti programe obuke za jačanje svijesti među političarima, parlamentarcima, novinarima, akademskim osobljem i širom javnošću, posebno muškarcima, radi unapređenja razumijevanja važnosti rodne ravnopravnosti i nediskriminatorne prirode privremenih posebnih mjera.\n The Global Gender Gap Report 2018, vii, dostupno na: http://www3.weforum.org/docs/WEF_GGGR_2018.pdf\n Istraživanje Zaštitnika sprovedeno u novembru 2018. godine u okviru projekta “Istine i zablude o diskriminaciji”\n GREVIO’s (Baseline) Evaluation Report on legislative and other measures giving effect to the provisions of the Council of Europe Convention on Preventing and Combating Violence against Women and Domestic Violence (Istanbul Convention) Montenegro, dostupno na: https://rm.coe.int/grevio-report montenegro/16808e5614?fbclid=IwAR2VBn5O235bINHaGMhDo054E-7vi4pL691uFy0LEm9MEhxNRkdSPn27Dww


granica | Glas javnosti\nPrelaz Dobrakovo: Direktor KAP uhapšen na granici sa Srbijom\nPODGORICA - Crnogorska policija uhapsila je sinoć, na graničnom prelazu Dobrakovo, prema Srbiji, finansijskog direktora KAP Dmitrija Potrubača.\nNeštin: Do opštine preko granice!\nNEŠTIN - Ulazak Hrvatske u EU doneo je probleme meštanima Neština, sela u opštini Bačka Palanka\nPrvi u EU preko HR ušao Beograđanin\nZAGREB - Ulazak Hrvatske u EU proslavljen je i na graničnom prelazu Bajakovo, a prvi je granicu sa Srbijom u ponoć prešao Beograđanin Miroslav Galonja.\nOtkriven šverc cigareta vrednih više od million dinara\nBEOGRAD - Zajedničkom akcijom carinika i pogranične policije, na graničnom prelazu Gostun, utorak je sprečen šverc 121 200 paklica cigareta iz Srbije u Crnu Goru.\nNa prelazima Horgoš i Batrovci čeka se po pet-šest sati\nBEOGRAD - Intenzitet saobraćaja, kako unutar gradskih sredina, tako i na svim važnijim putnim pravcima, na prilazima zimskim turističkim centrima i na graničnim prelazima, posebno na Batrovci i Horgoš, pojačan je zbog predstojećih praznika


Vas nick... | SerbianForum\nZasto bas taj nick? Sta znaci?\nNa jednoj zurci stajala sam sa drustvom u holu Doma Omladine...Naisla je neka grupa momaka gde je jedan lik bio jaaaaako pijan, prolazio je pored nas, zabuljio se i poceo da se dere.." brate, al sam ja pijan, vidim prave zive Barbike"\nTo vece svi iz mog drustva su me zvali Barbi i nisu ni prestalismile3\nNiko me vise ni ne zove pravim imenom\nPa a.k.a. je skraćenica on engl. (Also Known As) ili u prevodu "poznatiji kao rapid".\nPa na jednom forum gde sam bio moderator jednog dana sam se ubacio i postavio puno poruka te je jedan član rekao " au brate ala si ti rapidan). S obzirom da je i sam forum bio sličnog imena, te da su linkovi koje postavljam uvek sa rapidshara, rešio sam da promenim nick u a.ka.Rapid.\nInače za one koji neznaju zovem se rObErT\nJednog lepog dana seo sam da igram CS i kao po običaju potpisivao sam se Italiano, zbog jedne priče vezane za ekskurziju gde su me povezali sa pesmom bad copy-a...Onda me je smorio nik i hteo sam da smislim neki drugi,...hteo sam nešto u rep/hip-hop fazonu. Pošto se zovem Branislav odma mi je palo na pamet B-Dub itd. ali je to ne originalno i ima mnogo repera sa tim nastavcima i onda mi je na um palo BaneFromDaHood ili na srpskom "Bane iz kraja" i eto dopada mi se i dan danas čak me i neki iz razreda zovu tako kad hoće da im se odazovem\nMoram priznati da ti je nick vrlo orginalan!!!\nMoj nick je vrlo jednostavan i jednostavno je došlo do toga da me tako zovu\nOd kad znam za sebe zovu me Miki, što je i logično pošto se zovem Miloš. E sad, pošto obožavam da vozim, nebitno bio to kamion, automobil ili nešto treće i još od malena sam počeo da vozim u meni se razvila velika ljubav prema vožnji.\nPosle fudbala omiljeni sport mi je F1 a omiljeni vozači Kimi Raaikonen i Robert Kubica. Pošto volim ''Ledenog Finca'' a njegovo ime Kimi kada se podeli na slogove i prvo izgovori drugi pa prvi log proizilazi Mi-ki to je bio lagan razlog da me tako prozovu.\nEto tako je nastao moj nick\n..moj nick je iz jedne zanimljive igrice koja se zove šah..zapravo dama je najača figura u igrici..i tako ..dopalo mi se..\neh... sta da vam kazem...\nJa zapravo ni ne znam kako sam došao do ideje za ovim nickom... Ali, sećam se samo jedne igre(mislim da je starcfraft u pitanju), da se u njoj glavni junak zvao DeCoy. Tako se potpisujem još od '02, i bukvalno svugde, pa čak i u školi... Društvo me isključivo tako zove, mada mi je pravo ime Aleksandar. Zanimljivo je da sam tek pre par meseci skontao da engleski prevod te reči glasi "mamac".\nJao sta da vam kazem zovem se Goran i tako mi je i nick\nMoja pricha je od davnina... Josh kada sam bio mali, klinac u prvi razred osnovne, ujke (blizanci) su me drukali Veciti Student...Tipa nikada necu da zavrshim shkolu, jer sam bio tezak antihrist\nOnda se to vuklo kroz osnovnu i stalo tu... Srednja shkola razni nickovi, sve neshto "levo"... Ali eto mene na fakultetu,i opet se javlja taj Veciti Student\nTako da mi je nick Student, inache se zovem Ivan Mitic, a nadimak mi je Ikac, Ivca... Itd itd...


Osam preduzeća nameštala ponude za nabaku birotehničke opreme | Info | Ekonomija\nIGRALI SE KARTELA: Komisija kaznila osam trgovaca birotehničkom opremom 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nIGRALI SE KARTELA: Komisija kaznila osam trgovaca birotehničkom opremom\n18.10.2019. / 18:14\nOsam privrednih društava iz Beograda, Niša i Jagodine su povredila princip konkurencije jer su nameštala ponude u javnim i privatnim nabavkama birotehničke opreme i njenog servisiranja.\nКomisija za zaštitu konkurencije saopštila je danas da je izrekla kaznu, odnosno meru zaštite konkurencije, u ukupnom iznosu od gotovo 60 miliona dinara za osam privrednih društava\nKomisija je utvrdila da su kompanije Original, Mikops, Birolinija, Biro Print sistemi, Dikti Line, Birodeveloping, Birotehnika Jagodina i Кonica Minolta poslovna rešenja,"zaključile zabranjeni restriktivni sporazum kojim se neposredno ili posredno utvrđivale prodajne cene ili druge uslove trgovine, a koji su za cilj imale ograničavanje i sprečavanje konkurencije".\nU saopštenju Komisije je istaknuto da "nameštanje ponuda predstavlja veoma tešku povredu konkurencije i da se ovakvo ponašanje od strane većine društava ponavljalo iz nabavke u nabavku u periodu dužem od tri godine".\n"Predmet nabavki u kojima su ponude koordinirane je birotehnička oprema koja odgovara opremi proizvođača 'Кonica Minolta' ili potrošni materijal, odnosno usluga servisiranja te birotehničke opreme", navedeno je u saopštenju.\nKako je precizirano, te firme su "nameštale" ponude u javnim i privatnim nabavkama u periodu od 2015. godine, odnosno društvo Biro Print Sistemi u periodu od aprila 2017. godine.\n"To su radili na taj način što su preko društva Original razmenjivali informacije o tome koje društvo će podneti ponudu i kog naručioca, dok su se ostali uzdržavali od podnošenja ponuda. Primenjivali su i drugu formu nameštenih ponuda tako što su simulirali konkurenciju pribavljajući uslužne, odnosno prateće ponude sa višom cenom od ciljanog ponuđača, koje se mogu tretirati kao fiktivne ponude", navela je Komisija za zaštitu konkurencije.\nIz Komisije su podsetili da do tajno dogovorenih ponuda, i u javnim tako i u privatnim nabavkama, dolazi s ciljem da se eliminiše konkurencija, "jer rizik od konkurencije vrši pritisak na ponuđače da ponude niže cene i/ili bolje uslove trgovine".\n"Učesnici na tržištu mogu razumno da se prilagode postojećim ili predvidivim postupanjima njihovih konkurenata na tržištu, pri čemu ne treba međusobno da ostvaruju kontakt čiji je cilj ili efekat ograničavanje ili sprečavanje konkurencije", navedeno je u saopštenju.\nkomisija za konkurenciju karteli malverzacije


Lokalni izbori u Zemunu – 2. juna - Grocka Info\nNaslovna Vesti Gradske vesti Lokalni izbori u Zemunu – 2. juna\nLokalni izbori u Zemunu – 2. juna\nPoštujući zakonske rokove i ovlašćenja, predsednik Skupštine grada Beograda Aleksandar Antić raspisao je danas redovne lokalne izbore za Skupštinu opštine Zemun, koji će se održati 2. juna. Prema njegovim rečima, budući izbori još su jedna mogućnost da se učini korak bliže savremeno razvijenim demokratijama.\n– Lokalna vlast predstavlja važan deo sistema jer je u najneposrednijem kontaktu s građanima. S njima je u dogovoru prilikom rešavanja dnevnih i vitalnih problema i na taj način utiče na kvalitet života građana. Rezultati tog rada su dnevni, opipljivi i svakog dana na proveri. Izbori se održavaju u složenim društveno-političkim, pa čak i istorijskim okolnostima po našu državu, ali sam uveren da će svi učesnici u izbornom procesu biti svesni odgovornosti. Očekujem od svih učesnika da se ponašaju u skladu sa Ustavom i zakonima, kao i s procedurama pristojnog demokratskog ponašanja i ophođenja, kako bi izbori prošli u demokratskoj atmosferi i bez tenzija – rekao je Antić, pozivajući građane Zemuna da iskoriste svoje zakonsko pravo i glasaju za stranke i ljude za koje veruju da će ih najbolje predstavljati.\nPrethodni tekstDeset osobina koje čine idealnu ženu\nSledeći tekstSaopštenje Sekretarijata za zdravstvo


VUČIĆ U ZAJEČARU: Predsednik Srbije sutra na obilasku radova | Novosti.RS\nPREDSEDNIK Srbije Aleksandar Vučić posetiće sutra Zaječar.\nPrema programu boravka, predsednik Vučić će prvo u 10 sati obići radove na putu Zaječar-Knjaževac, potom radove na petlji Salaš, a zatim završne radove na putu za industrijsku zonu, saopštila je Služba za saradnju sa medijima presdesnika Srbije.\nZaječar Aleksandar Vučić radovi Put Zaječar-Knjaževac\nZa Vucica sve pohvale gde stigne i kako se bori za svoj narod.\nSvi ovi projekti su od velikog znacaja za Zajecar, ali i za celu Srbiju!\nPutevi su osnov za dovedjenje novih investitora tako da je svako ulaganje u puteve isplativa investicija.\nPredsednik Vucic stize svuda, zato velike pohvale.\n@Dara - On je veliki borac @Daro i svi ga cene i poštuju zato što se bori za ovu zemlju i za sve nas. Nikad Srbjia nije imala ovakvog predsednika kakav je Aleksandar Vučić i skidam mu kapu na svemu što je uradio u našoj zemlji.\nPutna infrastuktura u srbiji je poslednjih nekoliko godina dosta napredovala.\nSvaki put u izgradnji je veoma vazan za celu srbiju.\nSvako ulaganje u privredni i drustveni razvoj koju cine saobracajnice nas predsednik verno ispati i podrzi!\nSa razvijenom putnom infrastukturom dolaze i velike investicije.\nPohvala za sve koji se danonocno bore da Srbija izgleda i bude bolje mesto za zivot za sve nas!\nSve projekti od ogromnog znacaja za nash zemlju i nadam se da ce ih bigi jos dosta. Vidim da su putevi prioritet bilo je krajnje creme da neko to uradi\nKao što je predsednik obećao , obićiće sve okruge u cilju pospešenja vakcinacije građana i obilaska investicija.\nNe sumnjam u toplu dobrodošlicu meštana Zaječara.\nSve pohvale za predsednika Vucica kako uspe da stigne na sve strane\nVeliko požrtvovanje Vučića koji u ovako teškim vremenima nađe načina da bude sa svojim narodom.\nZa Zajacar su ovi projekti veoma vazni\nPutna infrastruktura je veoma vazna za sve gradove i sela zbog folaska investitora\nKvalitetna infrastruktura je jedan vazan segment za privlacenje investitora. Izmedju ostalog.\nStanje nase putne mreze je sve bolje, a jos mnogo projekata je u planu.\nIzgradnja putne infrastrukture je vazna za razvoj zemlje, zbog povezivanja ljudi, gradova, bezbednosti putovanja, dolazak investitora itd.\nUlaganje u puteve je investicija koja ce dovesti nove investitore.\nPredsednik Srbije zasluzuje sve pohvale jer uspeva da iz nedelje u nedelju da pokrene znacajne projekte za Srbiju.\nAposlutna pordska predsedniku koji se maksimalno zalaze da radovi u zemlji teku neometano i da nasa buducnost bude bolja.\nPredsednik Vucic kao i uvek vredno radi, ne gubi vreme, obilazi radove po Srbije i usput razgovara sa gradjanima.\nNa ovaj nacin predsednik daje snaznu podrsku ovom projektu kao i ranicima koji izvode radove.\nRazvoj saobracajne infrastrukture u Srbiji nikad nije bio brzi, sto nam otvara brojne mogucnosti za saradnju sa inostranim partnerima, osnazujuci ekonomski i ostale aspekte i time podizuci zivotni standard gradjana.\nLjudi predani svome poslu i razvijanju drzave\nLepo je videti nove puteve i autoputeve.\nSrbija ima ljude na vlasti koji danonocno rade na boljitku gradjana.\nSrbija se gradi i to je za svaku pohvalu\nSvaka cast za svaku investiciju koja je u interesu napretka Srbije\nSvaka investicija i svaki kilometar je bitan\nSvaka cast za predani rad SNS\nVučić ništa ne prepušta slučaju, želi lično da se uveri u napredak svih radova na projektima u Srbiji i polako obilazi ta mesta, a sada je na red došao Zaječar.\nDivim se i ponosim sa Vučićem, koliko u njemu ima energije da besprekorno predstavlja Srbiju bilo gde da se nalazi u svetu i da stigne bez imalo odmora i da obiđe radove na započetim projektima u našoj zemlji, kao sada u Zaječaru.\nSve pohvale i puna podrška Vučiću da istraje u velikoj borbi za dobro svih nas u našoj prelepoj Srbiji, a svi započeti projekti u Srbijiće doneti našoj zemlji veliki napredak u svim oblastima.\nDobro je što se radovi nastavljaju u redovnom roku i pored korone.\nZaječar se stalno gradi, taj grad je dosta napredovao od kako je Vučić na vlasti.\nNovi i kvalitetni putevi značiće mnogo za Zaječar jer oni spajaju njihovu industrijsku zonu sa ostalim mestima i tako se privlače novi investitori.\nOvo je jako veliki pomak i uspeh za grad Zajecar, pa i za celu nasu drzavu! Sjajno.\nSamo nek se radi i gradi sto vise! Dobre vesti.\nVucic redovno obilaze radove i nadgleda da sve bude u redu kako bi rezultati bili sto bolji, zato ova drzava ide napred ka boljoj buducnosti, jacoj ekonomiji i razvijenijoj privredi.\nOvo su zaista jako lepe vesti za naš narod u Zaječaru, jer i taj grad mora da se razvija.\nSvaka cast Vucicu sto obilazi radilista u Srbiji i prica sa radnicima i narodom.\nPredsednik sve stigne da uradi kada je nasa zemlja upitanju\nSve pohvale kako predsednik sve stiže, svaki projekat je od velikog značaja. Infrastruktura je bitna za razvoj cele Srbije.\nZaječar se razvija punom parom.\nPutna infrastruktura nam je neophodna za razvoj i dolazak novih investitora.\nPredsednik lično želi da se uveri kako teku radovi.\nPutna infrastuktura privuce nove investicije\nNeverovatno kako sve stigne i ima uvid u sva desavanja. Potpuna posvećenost razvoju svoje države, sa ispravnim motivima. Prava je motivacija za sve mlade ljude da se sve može kada se hoće.\nSvaki kilometar puta je veoma značajan za čitavu našu zemlju. Ponosan sam na svoju zemlju i na sve ovo što se radi u našoj zemlji.\nZa dallji napredak Srbije je ulaganje u infrastrukturu , čime se privlače strane investicije i otvaraju se nova radna mesta što je od velikog značaja za svakog građanina Srbije.\nZa predsednika nema odmora, svakodnevna borba za bolju Srbiju.\nSvaki novi projekat je korak napred za Srbiju.\nPredsednik nastavlja da se bori da se svi krajevi Srbije razvijaju.\nSvi smo svedoci velikog razvoja Srbije, danas. Ponosan sam na sve što se uradilo, a posebno se radujem svemu što nas tek čeka.


Pripreme za šesto izdanje Sea Dance festivala ulaze u završnu fazu i upravo zato je i vreme da se utvrdi gradivo i priseti se planetarnih hitova koji stižu na jednu od najlepših plaža Jadrana od 30. avgusta do 1. septembra, a koji zajedno broje neverovatnih 20 milijardi pregleda na online video servisima! Desetine i desetine najslušanijih hitova današnjice, u tirkiznu uvalu plaže Buljarica u Budvi, donose njihovi autori koje predvodi najveći svetski producent 21. veka David Guetta, gospodar slušanosti Robin Schulz, francuska klupska senzacija Ofenbach i britanski hitmejkeri Disciples.\nNadaleko čuvena mts Dance Arena, najspektakularnija bina EXIT festivala, koja važi za jednu od najcenjenijih elektronskih bina na svetu, ovog leta na plažu Buljarica dovodi svoja udarna imena, revolucionare globalne techno scene Sven Vatha i Richija Hawtina, čiji rad danas prate desetine miliona fanova širom sveta! Najboljem provodu pored mora svedočiće i cela plejada vodećih regionalnih izvođača koju predvode jedan od najznačajnijih muzičara sa prostora nekadašnje Jugoslavije, Darko Rundek i njegov sastav "Ekipa", balkanska trap diva Senidah, kao i udarne zvezde prve balkanske hip-hop izdavačke kuće Bassivity Fox, Surreal, Kuku$ i drugi. Impresivna imena ovogodišnjeg festivala i njihovi potpisi ispod numera koje vladaju svetskim top listama i slove za himne generacija još jednom potvrđuju bogatstvo žanrova po kome je prepoznat Sea Dance festival. Publika iz preko 30 svetskih zemalja biće deo muzičkog kolaža koji čine večne numere i one koje diktiraju nove trendove! Pogledajte ko će sve da nastupi na plaži Buljarica, šerujte ovaj video na svoj Facebook profil uz hashtag #SeaDance najkasnije do 5. avgusta i automatski možete da osvojite ulaznice i druge vredne nagrade.\nSea Dance Festival 2019 | THE GREATEST HITS: ovde


Evo koliko košta zamena izgubljene bankovne kartice | Kamatica\nPočetna > vest > Evo koliko košta zamena izgubljene bankovne kartice\nEvo koliko košta zamena izgubljene bankovne kartice\nTekst objavljen: 08.08.2014 9:09\nPrava noćna mora može da nastupi za vlasnike i kreditnih i debitnih kartica ukoliko ih izgube. Osim što ostaju trenutno bez novca u džepu, jer nikada ne nose sa sobom samo jednu karticu, nastupaju i dodatni troškovi koji mogu da koštaju od 200 dinara za obaveznu blokadu „plastike“ do 2.500 dinara za zamenu.\nNaravno, na izdavanje nove čeka se najmanje nedelju, a u nekim slučajevima i do mesec dana.\nU Srbiji je do sada izdato više od šest miliona debitnih i 1,15 miliona kreditnih kartica koje koristi oko 900.000 građana. Najviše je običnih standard, ali oko 100.000 ima zlatnih i oko 200.000 biznis kartica.\nPrema novom Zakonu o zaštiti korisnika finansijskih usluga banke su obavezne da u svom tarifniku koji je dostupan na sajtu objave podatke o svim uslugama pa i kada su u pitanju kreditne kartice.\nVećina banaka zamenu izgubljene ili ukradene kartice naplaćuje 300 do 400 dinara, ali ima i onih koji se ne libe da klijentima naplate i po više hiljada. Tako, na primer, u proseku zamena nestalih kartica košta 350 dinara, a ako je potrebna i blokada kartice, taj trošak će koštati još 200 dinara.\nNeke banke i zamenu i blokadu kartice naplaćuje ukupno 400 dinara za debitne kartice kao što su „viza elektron“ ili „maestro“, a 800 dinara za kreditne standardne kartice poput „vize klasik“ ili „masterkarda“. Zlatne i biznis kartice naplaćuju se skuplje - od 1.000 do 1.500 dinara.\nNeke velike banke u Srbiji blokadu kartica naplaćuju od 500 do 1.000 dinara u zavisnosti od toga da li se radi o debitnoj ili kreditnoj kartici.\nZamenu „vize elektron“, „vize elektron internacional“ i „maestro kartice“ banke će naplatiti od 300 do 1.200 dinara. Zamena „dina kartica“ košta 300 dinara. Vrlo je malo banaka koje se u ovom slučaju odriču blokade debitnih kartica. Storniranja ovih kartica je 200 do 400 dinara.\nVeliki je problem ako vlasnik izgubi karticu u inostranstvu, jer je obično telefon za prijavu problema na njenoj poleđini. Dok se stupi u kontakt sa matičnom bankom nekada prođe i ceo dan, a za to vreme lopov može da koristi karticu, jer nisu sve čipovane i sa PIN kodom.\nNaravno, mnogi u novčaniku zajedno sa karticom drže i PIN kod, tako da je kradljivcu sve nadohvat ruke. Krađa, naravno kao i gubitak kartice, imaju isti tretman, odnosno potrebno je u oba slučaja blokirati karticu, podneti zahtev za novu, platiti izradu nove, a za sve to je potrebno od minimum 600 do 2.500 dinara.\nJoš ako neko zahteva hitnu izradu za to je potrebno još najmanje 500 dinara, a kod mnogih banaka i celih 1.000.\nNajmanji trošak je kada se izgubi ili zaboravi PIN kod. Izdavanje novog je od 200 do 500 dinara.\nplatne kartice platna kartica kreditne kartice kreditna kartica debitna kartica debitne kartice banke klijent banke klijenti banke


Crnadak: “Dodik je isfrustriran i bijesan čovjek, sramota me što me predstavlja” – Haber.ba\nCrnadak: “Dodik je isfrustriran i bijesan čovjek, sramota me što me predstavlja”\n“Ono što smo vidjeli u emisiji ‘Pečat’ na RTRS-u je istup agresivnog, isfrustriranog i bijesnog čovjeka i mene je lično bilo sramota što me takav čovjek predstavlja”, rekao je ministar vanjskih poslova BiH, Igor Crnadak, komentarišući gostovanje predsjednika bh. entiteta RS Milorada Dodika u spomenutoj emisiji.\nCrnadak je rekao da bi čovjek koji obavlja takvu funkciju trebalo da isijava staloženošću i mirom, što sa Didkom nije slučaj, piše “Klix“…\n“On stalno govori i nesreći i izdaji koju (bh. entitetu) Republici Srpskoj donose srpski predstavnici u Vijeću ministara BiH, a trebalo bi da se upita pod čijom vlašću je (bh. entitet) RS doživjela najviše nesreće i izdaje nacionalnih interesa”, izjavio je Crnadak.\n“Imamo punu podršku Rusije koja je, kao članica PIC-a u potpunosti privržena Dejtonskom mirovnom sporazumu, poštuje opredijeljenje BiH da postane članica Evropske unije, ali razumiju i nastojanje (bh. entiteta) Republike Srpske da se približava Rusiji. Naročito je bilo značajno rješavanje tzv. klirinškog duga, odnosno isplata 125 miliona dolara, od čega bi u narednom periodu u budžet (bh. entiteta) RS trebalo da se slije 60 miliona maraka”, istakao je Crnadak i dodao da to svakako nije Dodikova zasluga, iako je u pomenutoj emisiji to pokušao da to tako predstavi.\n“Dodik je isplatu klirinškog duga pokušao da predstavi kao svoju zaslugu i zaslugu SNSD-a, a ja ga pitam šta je to SNSD u proteklih 10 godina, koliko su na vlasti u (bh. entitetu) RS, uradio po tom pitanju – odgovor je ništa, ništa nije uradio ni on, ni Radmanović, ni Špirić, tako da u potpunosti padaju u vodu Dodikove izjave da srpski predstavnici u Vijeću ministara rade protiv interesa (bh. entiteta) Republike Srpske”, rekao je Crnadak u Banja Luci.\n“Nisu imali 42 ruke za usvajanje te odluke i taj svoj bijes bi trebalo da usmjeri prema koalicionim partnerima, odnosno trebalo je da preispitaju to svoje partnerstvo, ali za to ipak treba imati karakter”, zaključio je Crnadak svoju analizu Dodikov posljednjeg istupa istupa na javnom servisu bh. entiteta RS.\nTeme:Igor Crnadak, klirinški dug, Milorad Dodik, RS, Rusija, SNSD


O polenu u realnom vremenu - ELEMENTARIJUM\nIlustracija: Jakov Jakovljević\nO polenu u realnom vremenu\n„Šta mene briga da l' je kiša pala juče, pokisao sam. Mene zanima šta će biti, mene zanima prognoza“\nDosadašnja merenja koncentracije alergena u vazduhu obaveštavala su nas o tome čemu smo bili izloženi u datom momentu. Ako nam je poznata količina polena kojoj smo bili izloženi, to nam može pomoći da uvidimo da li je terapija koju nam je lekar propisao efikasna. Međutim, viši naučni saradnik Instituta BioSens u Novom Sadu, dr Branko Šikoparija, ističe: „Kad već znate da ste alergični, to što ste bili izloženi može samo da potvrdi razlog vaših alergijskih simptoma.“ On smatra da bi bilo idealno ukoliko bi svako imao svoj dozimetar kako bi tačno utvrdio količinu polena koja izaziva simptom i naglašava da je to svakako nešto čemu se teži. Ipak, imajući u vidu dominantan i jedini normom prihvaćen postupak merenja koncentracije alergena u vazduhu, Hirstov metod, ova solucija nije realna – barem za sada.\nLjudi su počeli da traže nove načine kako bi u realnom vremenu identifikovali polen. Ispostavilo se da uzorkovanje čestica ne predstavlja tako veliki problem. Najveći izazov za naučnike jeste da identifikuju i klasifikuju čestice koje se nalaze u vazduhu. Grupa istraživača sa Institut Biosens u Novom Sadu i Instituta za interdisciplinarna istraživanja u Beogradu uveliko radi na rešavanju ovog problema, a dr Šikoparija u razgovoru za Elementarijum do detalja objašnjava šta je do sada učinjeno na ovom polju i na kakve prepreke istraživači nailaze tokom svojih kompleksnih istraživanja.\nŠta sve može da izazove alergijsku reakciju?\nAlergijska reakcija je imunski odgovor organizma, a kako će imunski sistem reagovati, zavisi od brojnih faktora, pre svega onih unutrašnjih. Već dugo se traga za odgovorom na pitanje zašto je sve više onih koji ispoljavaju alergijske reakcije, kako u svetu tako i u Srbiji.\n„Jedna od hipoteza jeste da urbanizacija i sve veća distanca od prirode zbunjuju imunski sistem“, ističe dr Šikoparija.\nU prilog ovoj tezi idu i rezultati ispitivanja vršenog u jednoj zajednici Amiša, koji su u stalnom kontaktu sa prirodom, životinjama, ali i parazitima – npr. crevnim. Pokazalo se da oni imaju manji procenat alergičnih osoba u odnosu na ostatak stanovništva.\n„Pojednostavljeno, alergijska reakcija je greška imunskog sistema koja ima zadatak da nas zaštiti. Neke supstance koje nas ne ugrožavaju, izazovu reakciju imunskog sistema koja napravi problem. E sad, neko jeste skloniji da dobije alergijsku reakciju. To je, takozvana, atopična populacija. Ako je od dva roditelja jedan atopičan, postoji značajna šansa da dete bude atopično.“\nZanimljivo je da alergijskim reakcijama ne podležu samo ljudi. Psi, mačke, pa i konji su, na primer, takođe alergični na polen. A čak i kod životinja se vidi tendencija uticaja urbanizacije, pa su kućni ljubimci skloniji alergiji od divljih životinja. Mi dolazimo u kontakt sa alergenima na različite načine: kada nešto pojedemo, ako nešto udahnemo, ukoliko nešto dodirnemo. Ovo pokreće složen imunski odgovor, a ćelije imunskog sistema otpuštaju supstance koje dovode do inflamacije, tačnije do zapaljenja određene oblasti. Nakon što lekaru saopštimo koji su to simptomi koji nam zadaju muke, on će nas najpre podvrgnuti testiranju. Tako će uvideti kako naš organizam reaguje na različite alergene.\n„Dominantan inhalatorni alergen jesu grinje zato što ih ima u zatvorenom prostoru i jednostavno ih ima svuda, naročito tamo gde je vlažnost veća. Kućna prašina nije sama po sebi problem, problem su neke supstance u prašini. U kućnoj prašini najdominantniji alergen jesu baš ekskrementi grinja.“\nNeko je, sa druge strane, alergičan na pčelinji otrov, a neko na mačke. Zapravo, alergičan je na proteine urina mačke ili proteine pljuvačke.\n„Ako kažete lekaru ’Ja imam problem tokom cele godine i cele godine slinim, kašljem i imam tegobe’, onda lekar posumnja da ste izlože- ni nekom alergenu tokom čitave godine. U tom slučaju, najčešće ste izloženi nečemu u vašoj kući. I onda lekar zaključi da se najverovatnije radi o alergenu unutrašnje sredine.“\nRaznovrsnost bioaerosola: lisne dlake, polen trave, spore buđi, polen oraha, čestice čađi. ljuspice sa krila leptira\nMeđutim, ukoliko imate problem samo u određenom delu godine, recimo u periodu kada se kosi trava, najverovatnije je u pitanju alergen iz spoljašnje sredine. Prvi korak koji lekar preduzima jeste da sazna da li ste alergični na drveće, na trave ili na korove. Osnovna razlika između ovih alergena jeste period u kom se javljaju. Alergeni drveća su kod nas dominantni u proleće, ali i unutar ove grupe ima značajnih razlika.\n„Tu sad postoji mnoštvo drveća koje emituje polen u vazduh i najverovatnije ste na neko od tog drveća alergični. Lekari vam onda kažu, kada se to nešto što vama izaziva alergiju nalazi u vazduhu, treba da izbegavate kontakt sa alergenima. To je prva premisa rešavanja problema alergije. Normalno, ako vam nešto pravi problem, izbegnite kontakt. Međutim, kada je u pitanju polen, to je gotovo nemoguće. Ne možete baš da izbegnete polen, osim ako nemate samo jedno drvo negde na kraju grada koje vam pravi problem, pa kad idete na posao, izbegnete taj put.“\nPolen u vazduhu rezultat je cvetanja biljaka koje su prisutne u nekom regionu i one emituju polen zato što je to njihov prirodni proces razmnožavanja – to je proces ukrštanja muškog i ženskog genetičkog materijala. Svaki polen može da napravi problem, pa čak i polen kamilice ili polen ruže kada bi u velikoj količini došao u kontakt sa osetljivom osobom.\n„Da bih ja stvarno znao čemu sam izložen, bilo bi veoma dobro da je neko to izmerio i rekao mi – u ovoj sezoni bio si izložen brezi već od trinaestog marta ili si u nekoj narednoj sezoni bio izložen od prvog aprila. Nekad se pratila fenologija. Kad vidim da cveta breza, ja znam da je počela sezona cvetanja breze i to je apsolutno tačno. Međutim, kad pratite fenologiju, vi najčešće pratite jedno, dva ili pet drveta breze koja su reprezentativna za dati region“, navodi dr Šikoparija i ukazuje na problem koji se javlja pri ovakvom postupku: „Region sa kojeg polen dospeva u vazduh i sa kojeg čovek može da bude izložen polenu u nekom gradu prilično je veliki. Taj polen koji mi detektujemo, recimo iznad Novog Sada, stiže iz različitih delova Evrope. Nekada stigne čak i iz Švedske.“ Zbog toga, dešava se da je u vazduhu ponekad prisutan i polen čiji izvori lokalno ne cvetaju.\nIpak, postavlja se pitanje koliko je relevantno merenje koje se standardno sprovodi na krovu. Takvo merenje, kao i merenje zagađenosti koje postoji na pojedinim saobraćajnicama, ne znači da su svi ljudi u tom gradu izloženi istoj količini zagađujućih materija. Sa tog aspekta, merenja u proseku daju informaciju o količini polena kojoj su ljudi izloženi i, što je još važnije, unapređuju modele koji će prognozirati koncentracije polena i dati nam informaciju šta će se desiti u budućnosti. Ali i prostorno. Jer model omogućava da se izračuna transport, pa samim tim i koncentracije u različitim tačkama jednog regiona. Sa aspekta korisnika, merenja u jednoj tački jesu korisna, ali su daleko od onoga što je idealno za nekog ko želi da razume čemu je tačno bio izložen.\nPrincipi merenja i problemi\n„Šta mene briga da l’ je kiša pala juče, pokisao sam. Mene zanima šta će biti, mene zanima prognoza“, slikovito prikazuje dr Branko Šikoparija jedan od najvećih problema sa kojim se suočavaju svi oni koji su alergični na polen.\nDa bismo dobili tačnu prognozu, potrebno je najpre razviti kvalitetne sisteme za merenje. Prognostički modeli su čisto matematički modeli, koji uzimaju u obzir fizičke zakone. Merenja pomažu da se razumeju zakoni, ali i da se modeli usmere tako da bolje opišu realnost. Tako i u meteorologiji, asimilacija prognostičkog modela sa trenutno dostupnim merenjima temperature omogućavaju da prognoza temperature za neredni period ne odstupa značajno od stvarnosti. Dakle, kao i u meteorologiji, za prognozu koncentracije polena neophodna su merenja koja se uglavnom izvode u skladu sa standardom EN16868 klasičnom Hirstovom metodom:\n„Hirstov metod je volumetrijski metod. On podrazumeva da uređaj usisa 10 litara vazduha u minutu. Iz tih 10 litara, metod omogućava zadržavanje svih čestica u vazduhu na nekom medijumu, koji se zatim analizira da bi se utvrdilo koje su čestice prisutne i koliko ih ima.“\nLjudi su od davnina uzimali uzorke zemljišta i utvrđivali koje vrste polena su tu prisutne. Kasnije se polen identifikovao za potrebe naftne industrije ili arheologije i to morfološki – na osnovu nekih odlika izgleda. Da bi uočili karakteristične iglice ili rupe, naučnici su morali da uzorak posmatraju kroz mikroskop. Isti princip se primenjuje i u identifikaciji polena koji je izdvojen iz uzorka vazduha.\n„Ako malo razmislimo o ovom metodu – treba mi vreme da uzmem uzorak, treba mi vreme da uzorak pripremim za mikroskopsku analizu, treba mi vreme da izanaliziram uzorak i tek onda dobijem rezultat. Znači, u startu kasnim. Ako imam dnevni uzorak, kasnim minimum jedan dan“, navodi dr Šikoparija i zaključuje: „Hirstova metoda onemogućava brzu informaciju o koncentracijama polena u prethodnom satu ili u prethodnom danu.“\nSada su u igri novi metodi. Jedan od metoda je slikanje uzorka u realnom vremenu, koji zatim analizira neuralna mreža. Ako je slika dovoljno dobra i ako je referentni materijal kojim je kompjuterski model za klasifikaciju treniran adekvatan, onda je pomoću veštačke inteligencije moguće dosta dobro prepoznati čestice koje su prisutne u uzorku. Kod nas još nisu u upotrebi ovi mehanizmi, ali je zastupljen drugi princip koji se prvenstveno oslanja na snimanje fluorescence.\nRapid-E uređaj koji se nalazi na krovu Prirodno-matematičkog fakulteta u Novom Sadu\nKroz međunarodni projekat prekogranične saradnje RealForAll kupljen je moderan Rapid-E uređaj koji se nalazi na krovu Prirodno-matematičkog fakulteta u Novom Sadu. Ovaj uređaj snima fluorescencu čestica u određenom rasponu talasnih dužina:\n„Očekuje se da, na osnovu rasipanja laserskog zraka, mogu da se razlikuju čestice koje su po morfologiji različite veličine, različitog oblika i različitog hemijskog sastava“, napominje dr Šikoparija.\nIpak, svako merenje ima probleme, pa tako ni Hirstov metod nije u potpunosti tačan – bilo na nivou uzorkovanja, bilo na nivou analize. Razlog za to je činjenica da dva naučnika koja analiziraju nešto mogu drugačije da identifikuju čestice. Tako i u slučaju modernih uređaja uvek može postojati varijabilnost u spektru čestica koje detektujemo , ali i varijabilnost između dva uređaja. Ako je jedan uređaj malo drugačije poravnat u odnosu na drugi, fluorescenca može malo da se razlikuje, pa je i to nešto što može da napravi problem prilikom klasifikacije.\nSpektar polena koji se potencijalno može detektovati na Balkanskom poluostrvu, od polovine marta do polovine maja, ogroman je. Samim tim, uređaj Rapid-E ima ozbiljne poteškoće da napravi razliku između sveg polena prisutnog u vazduhu, a da i ne pominjemo da je atmosfera puna i drugih bioloških čestica.\nBioSens institut, Prirodno-matematički fakultet Novi Sad , Grad Osijek i Matematički fakultet Univerziteta u Osijeku odlučili su da udruže svoje resurse i znanja iz oblasti aerobiologije, analize podataka i klasifikacije čestica. Oni su kroz projekat RealForAll razvili sistem koji će građanima ponuditi informaciju o koncentracijama polena u vazduhu u realnom vremenu, a potom i valjanu prognozu.\n„Iz tog projekta mi smo kupili dva uređaja, obezbedili infrastrukturu da se uređaji postave, da se instaliraju, da počnu da rade, razvili modele za klasifikaciju i to je krenulo da funkcioniše“, rekao je dr Šikoparija.\nMeđutim, kako je vreme proticalo, menjao se intenzitet lasera, a samim tim i signal koji je uređaj snimio 2020. godine razlikovao se od onog signala koji je zabeležen godinu dana ranije. Takođe, ispostavilo se da klasifikacija polena nije jednako uspešna na oba dostupna uređaja.\n„Pokušavamo da u ovoj godini razrešimo taj problem kako bi merenja dugoročno bila apsolutno uporediva“, osvrnuo se naš sagovornik još jednom na projekat RealForAll i uveo nas u priču o BREATHE projektu, koji finansira Fond za nauku, a kojim on rukovodi.\nTim istraživača angažovanih na projektu BREATHE\nOsnovna ideja projekta nagrađenog u okviru PROMIS programa jeste da se poboljša klasifikacija, tačnije da se unapredi kvalitet neuralnih mreža koje iz signala koje snima Rapid-E uređaj identifikuju polen. Važan aspekt projekta je i koncept koji se zove transfer learning, gde mladi istraživači sa Instituta BioSens u Novom Sadu i Instituta za interdisciplinarna istraživanja u Beogradu pokušavaju da nauče ponašanje uređaja, kako bi jedinstven model mogao da se primeni na svim uređajima tog tipa u Evropi. Rukovodilac BREATHE projekta naglašava da su oni PROMIS program Fonda za nauku, pre svega, shvatili kao program koji omogućava formiranje novih timova:\n„Mi sa BioSensa se bavimo aerobiologijom, mašinskim učenjem, metodima veštačke inteligencije, a ekipa sa Instituta za interdisciplinarna istraživanja testira karakteristike polena u laboratoriji. Dakle, mi im dajemo uzorke polena, a oni pokušavaju da pod različitim uslovima izlože polen spektroflorimetru, laboratorijskom uređaju koji takođe meri fluorescencu kao i naš Rapid-E uređaj, ali je meri mnogo detaljnije. Na ovaj način očekujemo da otkrijemo koji deo signala fluorescence je najznačajniji za identifikaciju različitog polena. Praveći sinergiju, mi očekujemo da steknemo znanje koje će nam omogućiti dalju primenu informacionih tehnologija u aerobiologiji.“\nDr Šikoparija ističe da on i njegove kolege sa Instituta planiraju da sve ove tehnologije primene i u zaštiti bilja, tj. da pokušaju da smanje nekontrolisane preventivne tretmane pesticidima, koji su nažalost uobičajeni:\n„Kako polen izaziva alergiju tako i spore iz vazduha izazivaju pojedine biljne bolesti. Ako se zna kada su spore prisutne, može se planirati najefikasniji tretman fungicidima.“\nZa sada je najrealnije saznanja iz ove oblasti upotrebiti u zatvorenom prostoru, unutar staklenika i plastenika, gde je moguće kontrolisati stvarno prisustvo određenih spora. Pored toga što bi napredak na polju aerobiologije bio od neprocenjivog značaja za poljoprivrednike, isto tako nova otkrića bi mogla da se iskoriste i u zaštiti zdravlja radnika. Postoje specifične bolesti kojima su podložni pojedini radnici, kao što je, recimo, astma pekara, koji su stalno izloženi skrobu. Čitav spektar disciplina danas je u direktnoj vezi sa detekcijom bioaerosola, aerosola koji imaju biološko poreklo i imaju određene efekte na organizam, pa bi zato bilo dobro da znamo šta udišemo i u kojim količinama.\nO AUTORU: Autor je diplomirao novinarstvo na Fakultetu političkih nauka u Beogradu, a trenutno je apsolvent na sociološkom smeru Filozofskog fakulteta. Novinarsko iskustvo sticao je na sportskim terenima. CPN-u se pridružio u novembru 2019.


SEEbiz.eu / ME / Beogradska berza: Pad indeksa, Aerodrom i dalje dominantan\nBeogradska berza BELEX15 BELEXline Aerodrom Nikola Tesla Komercijalna banka Naftna industrija Srbije BSE:AERO BSE:NIIS BSE:KBMN\nBeogradska berza: Pad indeksa, Aerodrom i dalje dominantan\nDatum objave: 10.01.2018. - 16:04:55\nBEOGRAD - Beogradska je berza danas donela slab promet i pad indeksa.\nBELEX15 oslabio je 0,4 odsto, na 767,53 poena dok je BELEXline pao 0,9 odsto, na 1.652,49 poena. Ukupno je ostvareno gotovo 123 hiljada evra prometa.\nAerodrom Nikola Tesla (BSE:AERO) bio je dominantan s 9,9 miliona dinara prometa uz rast cene od 0,7 odsto, na 1.661 dinar.\nNaftna industrija Srbije (BSE:NIIS) imala je 3,9 miliona dinara trgovine uz nepromenjenu cenu od 719 dinara.\nOstali s daleko manjim prometima. Komercijalna banka (BSE:KMBN) je imala 292 hiljade dinara prometa uz rast od 0,4 odsto, na 1.900 dinara.


Intervju: Vladimir Gak, predsednik opštine Inđija - Pazova Inđija | Vesti\nLokalno rukovodstvo u Inđiji kaže da je 2017. godina bila veoma teška jer su morali da vraćaju zatečene dugove. Uprkos tome, sva javna preduzeća su uspela da odgovorno obavljaju svoj posao i nije bilo blokade. Najveći dug je zatečen u ustanovi Dom zdravlja, a kako je istakao predsednik opštine Vladimir Gak uspeli su da izmire oko 175 miliona dinara. Ono što predstoji u narednih nekoliko dana i što će se naći pred odbornicima jeste usvajanje budžeta za 2018. godinu.\n-Vraćanje dugova nije nešto što je popularno i što se može pokazati kao kada uradite neku investiciju, ali moram reći da smo velika sredstva izdvojili kako bi izmirili ogroman deo duga Doma zdravlja. Ovim sredstvima smo mogli kompletno urediti centre nekoliko naših sela ili na primer rekonstruisati gradsku pijacu. Mi smo se ipak odlučili da smanjimo dugovanja i narednu godinu započnemo na mnogo boljim osnovama.\nŠta možete izdvojiti kao najvažnije projekte koje ste uradili tokom ove godine?\n-To je svakako puštanje u rad vodovoda u Čortanovcima. Iako su naši prethodnici govorili da je sve urađeno, to nije bilo tako. Morali smo sprovesti dodatne radove na novim bunarima i crpnim stanicama i obezbediti dodatna sredstva iz Pokrajine za završetak projekta. Zahvaljujemo se Upravi za kapitalna ulaganja koja nam je pomogla u realizaciji istog. Ove godine smo uspeli takođe da dogradimo krilo postojećeg vrtića i obezbedimo nove smeštajne kapacitete za decu, a pomenuti vrtić smo nakon nekoliko decenija priključili na kanalizacionu mrežu. U svim selima smo uradili po nešto, a u samom gradu smo uredili tribine Doma omladine sa novim košarkaškim terenom, završili smo i stavili u funkciju novo krilo opštine i u potpunosti komunalno opremili severoistočnu radnu zonu.\nGovorili ste da ćete završiti sve projekte koji su započeti pre deset godina, odnosno Sportsku halu i Fabriku vode. Kada će ovi objekti biti u funkciji?\n-Da smo se mi pitali nikada ne bismo gradili sportsku halu. To je projekat koji nije bio neophodan našem gradu, imali smo mnogo hitnijih stvari, poput izgradnje novog vrtića. U ovu halu je do sada uloženo oko 11 miliona evra, a neophodno je da se završi još oko 2,5 miliona evra. Ostali smo još neki radovi na unutrašnjosti i radovi oko hale. Imamo obećanje od Uprave za kapitalna ulaganja da će nam pomoći da je završimo. Ista je priča i sa fabrikom vode. Završava se nabavka za izgradnju još jednog bunara a već od februara će početi radovi. Očekivanaj su da bude završen do maja i da time dobijemo dodatne kapacitete vode. Nakon toga će uslediti probni rad i početak rada ovog postrojenja.\nNajavili ste nekoliko investicija u severoističnoj radnoj zoni. Dokle ste stigli po tom pitanju?\n-Za sada imamo najavu za sedam investicija, a dve su već u završnoj fazi, dok je pet investitora otuđilo zemljište. Uskoro očekujemo svečano otvaranje firme „Agromarket“ koja se bavi proizvodnjom veštačkog đubriva i svih komponenti koji se koriste u poljoprivrednoj proizvodnji, a u završnoj fazi je i logistički centar kompanije „MB trans“. U prvoj fazi će biti otvoreno oko 150 novih radnih mesta. Kako su oba investitora najavila proširenje poslovanja, imamo obećanje da će broj novih radnih mesta biti i veći. Bićemo ponovo atraktivni za investiranje, jer smo potpuno uredili industrijsku zonu. Dugo godina se pričalo kako je zona komunalno opremljena, ali to nije bila istina. Sada investitori imaju sve uslove i mogu odmah da počnu da grade.\nBudžet za narednu godinu je usvojen na sednici Opštinskog veća, a 29.decembra će se naći i na sednici SO. Kako ocenjujete budžet?\n-Budžet možda deluje pomalo nestvarno i nerealno, ali sa svim investicijama koje planiramo, verujem da ćemo dostići stabilnost iduće godine. Imamo nekoliko kapitalnih projekata, za čiju realizaciju očekujemo pomoć od viših instanci.Budžet ima i razvojnu i socijalnu komponentu. I dalje ćemo biti usmereni da rešimo dugovanja Doma zdravlja, ali ćemo siguran sam mnogo lakše funkcionisati nego ove godine. Ostavili smo sva socijalna davanja, uz neka nova koja uvodimo od 2018. godine. Više novca će biti za podsticaj natalitetu, a u planu je davanje jednokratne novčane pomoći za treće dete u iznosu od 40.000 dinara. Do sada smo taj iznos davali samo za prvorođeno dete. Imamo još jednu novinu a ona se odnosi na subvencionisanje troškova učenika i studenata u domovima, sa 50 posto. Više sredstava opredelili smo za sport i ulaganje u sportsku infrastrukturu, za oko 30 miliona dinara. Takođe i poljoprivredni budžet će ove godine biti veći za 4 miliona.\nKoje projekte planirate u 2018. godini?\n-Najveći i najznačajniji projekat ikad, koji počinjemo sa građevinskom sezonom jeste asfaltiranje 70 neasfaltiranih ulica na teritoriji čitave opštine. Radi se o 40 kilometara puta i to će biti nešto najvidljivije u narednoj godini. Ovaj projekat smo dugo pripremali i sada je u potpunosti završena dokumentacija. Napravićemo javno privatno partnerstvo i početi da ga radimo. Naredne godine takođe planiramo da uradimo dokumentaciju za prvu fazu novog vrtića u Inđiji kao i projekat rekonstrukcije gradske pijace. Uradićemo i pešačko-biciklističku stazu do Autlet centra i vrtić u Ljukovu. Biće tu još puno manjih projekata, a sigurno je da sela neće biti zanemarena. Kao što sam više puta najavio, Inđija će do 2020. godine biti najveće gradilište u Sremu.


Neuspeh referenduma u Makedoniji uticaće na ceo region\n"Crvena lampica" za Evropsku uniju\n*Mitko Arnaudov: Čak i kada Zaev ne bi uspeo da ubedi poslanike VMRO-DPMNE da glasaju u Sobranju za prihvatanje sporazuma, ostaje mogućnost za raspisivanje prevremenih parlamentarnih izbora * Jens Bastian: Diplomatski zamajac koji je stvoren u proteklim mesecima sada je izgubljen, i biće teško da se to ponovo postigne u kratkom roku *Vedran Džihić: Nešto što je držalo Makedoniju zarobljenom dvije decenije nije moguće riješiti tako brzo i tako lako *Jovana Marović: Politika EU u odnosu na region bi trebalo da bude revidirana i unaprijeđena\nMarija Stojanović | Demostat | Beograd 6. Oct 2018 | Analize\nPropali referendum u Makedoniji o sporazumu sa Grčkom o imenu Republika Severna Makedonija svakako će uticati i na situaciju u čitavom regionu, s obzirom da takav ishod otežava oslobađanje od lošeg “nasleđa prošlosti” na Balkanu, istovremeno razokrivajući nemoć Evropske unije da se izbori sa usponom populizma i ultranacionalizma, ocenjuju za Demostat stručnjaci za regionalne teme. Naši sagovornici napominju da još nije sve gotovo, budući da ostaje da se vidi da li će makedonski premijer Zoran Zaev uspeti da ubedi parlament u Skoplju da da zeleno svetlo za dogovor postignut sa grčkim premijerom Aleksisom Ciprasom, uz ogroman i neskriveni podstrek zvaničnog Brisela.\nMitko Arnaudov, doktorand na Fakultetu političkih nauka, ocenjuje za Danas da neuspeh referenduma predstavlja jasni pokazatelj nedovoljne uključenosti Evropske unije i političkih predstavnika država članica EU u aktuelne političke, bezbednosne i regionalne tokove na Zapadnom Balkanu.\n- Tako je bilo i u makedonskom slučaju. Iako je, prema pisanjima određenih medija, skopski aerodrom u poslednjih dva meseca bio najfrekfrentniji diplomatski aerodrom u regionu, rezultati referenduma ukazuju da to nije urodilo plodom. I pored zvanične posete Makedoniji od strane Angele Merkel, Tereze Mej, Džejmsa Matisa, Jensa Stoltenberga, Sebastijana Kurca, kao i dobro poznatih poput Johanesa Hana i Donalda Tuska, a ovi ključni igrači u evropskoj porodici nisu uspeli da ubede makedonske građane da je sporazum sa Grčkom zaista ulazna karta u evroatlantskim strukturama. Evropska izolacija sa kojom se suočavala Makedonija u poslednjih desetak godina nije mogla biti prevaziđena za period od godinu dana i ponovnog intenziviranja odnosa na relaciji Skoplje-Brisel. I svakako da će ovaj rezultat imati posredno negativne posledice jer pored toga što se i dalje nastavlja u smeru ignorisanja stava ovdašnjih građana od strane lokalnih političkih elita, u makedonskom slučaju to čine i predstavnici Evropske unije koji nisu primetili da je sa formalno-pravne tačke gledišta referendum neuspešan i nastavljaju da vrše verbalni pritisak vlastima u Skoplju kako bi sproveli ono što sadrži sporazum između Grčke i Makedonije u Prespi, ukazuje naš sagovornik.\nArnaudov naglašava da sposobnost Zaeva da obezbedi većinu u makedonskom parlamentu za ratifikaciju spirazuma umnogome zavisi od stava VMRO-DPMNE-a, kao i od pritiska koji će biti sproveden na najveću opozicionu stranku u Makedoniji. “U aktuelnim okolnostima VMRO-DPMNE kao najveća opoziciona stranka u Makedoniji nema veliki manevarski prostor. Prvo ona je pod snažnim pritiskom svojih kolega iz Evropske unije, kao i partija članica Evropske narodne grupacije, dok sa druge strane pod unutrašnjim pritiskom koji analitičari najčešće uočavaju kod Specijalnog tužilaštva koji i dan danas tereti veliki broj funkcionera VMRO-DPMNE za brojna krivična dela tokom njihovog vladanja. Sve u svemu, čak i kada Zaev ne bi uspeo da ubedi poslanike VMRO-DPMNE da glasaju u Sobranju za prihvatanje sporazuma sa Grčkom, ostaje mogućnost za raspisivanje prevremenih parlamentarnih izbora. Ova opcija predstavlja i najrealniju u aktuelnim okolnostima. Ovo je jedini način da Zoran Zaev ponovo povrati legitimitet nad politikom koju sprovodi, a samim tim i promeni brojčanu strukturu poslanika u makedonskoj skupštini”, objašnjava on.\nMitko Arnaudov zaključuje da “ako analiziramo aktuelne rezultate referenduma kao potencijalni podržavaoci politike Zorana Zaeva i njegovih koalicionih partnera iz albanskog bloka, onda možemo veoma jednostavno doći do zaključka da će eventualno raspisivanje izbora na republičkom nivou olakšati proces implementacija sporazuma sa Grčkom, dok sa druge strane će relativizovati teret koji trenutno ima VMRO-DPMNE samim tim što će njihov eventualni poraz na izborima osloboditi ovu stranku od odgovornosti ustavne revizije i njenog uzročno-posledičnog odnosa sa učlanjenjem u NATO i početkom pregovora sa Evropskom unijom”.\nJens Bastian, analitičar iz Atine, kaže za Demostat da “koliko god se neko trudio da politički spinuje u vezi sa ishodom, referendum u Severnoj Makedoniji je poraz za one koji su podržavali sporazum”.\n- Svi su naglašavali da je najvažnije da izlaznost bude iznad 50 odsto. Sa izlaznošću od 36 odsto ovaj prag je “promašen”, i to za milju, ne za inče, čime je opravdana pozicija onih u Grčkoj koji su odbili sporazum. Diplomatski zamajac koji je stvoren u proteklim mesecima sada je izgubljen, i biće teško da se to ponovo postigne u kratkom roku, i to ne samo između Grčke i Makedonije, smatra Bastian.\nVedran Džihić, viši savetnik Austrijskog instituta za međunarodnu politiku, ocenjuje za Demostat da je u Makedoniji sve još otvoreno i da u ovom trenutku neće biti direktnih reperkusija za region.\n- Fraza o mogućem pozitivnom uticaju makedonskog “slučaja” na razvoj situacije u regiji je uvijek bila u ravni metaforickog - očekivalo se da bi okončanje spora sa Grčkom i put Makedonije ka NATO i EU mogao biti pozitivan primjer za druge zemlje u regiji. Ali ta očekivanja nikada nisu imala jednu vrstu realnopolitickog uzemljenja. Uvijek je bilo jasno da je „makedonski slučaj“ neće moći uticati na rješenja problema u Bosni ili suštinski uticati na drugaciji razvoj situacije između Kosova i Srbije. Sam referendum je po meni samo jedan u nizu događaja koji se mogu svrstati u kategoriju dugoročnog i mukotrpnog oslobađanja Makedonije od duhova prošlosti. Nešto što je držalo Makedoniju zarobljenom dvije decenije nije moguće riješiti tako brzo i tako lako. Referendum nije prošao onako kako su to Vlada i premijer Zaev očekivali, ali politička borba ulazi u novu i, najvjerovatnije, još oštriju fazu. Slijedi diskusija u parlamentu, a kako mi se čini i da je prilično izvjesno da bi moglo doći i do novih izbora još ove godine. Tada Zaev i koalicija moraju staviti sve na jednu kartu i nedvosmisleno reći šta Makedonija može da izgubi a šta da dobije. VMRO-DPMNE će biti jak protivnik, pogotovo sa vjetrom u leđa koji osjećaju poslije referenduma, konstatuje naš sagovornik.\nDžihić poručuje da novi izbori, ako do njih dođe, biće test i za EU, “da konačno pokaže da može da preskoči preko vlastite sjenke i konačno bude odlučnija i nedvosmislena, da ne kupuje vrijeme već da osigura pocetak pregovora ako se sporazum ratificira, pomjeranje početka pregovora Makedonije i EU na jesen 2019. godine sigurno nije pomoglo pobornicima sporazuma i referenduma”.\n- Ako Zaev ne uspije, a VMRO-DPMNE ustraje i odnese pobjedu na osnovu jednog jakog populističko-nacionalističkog narativa, to bi po mome mišljenju bilo kobno za regiju. To bi bio znak da pozitivna, evropska promjena društava nije tek tako moguća, da su nacionalne emocije i ponos jače i moćnije od vladavine prava, sloboda, ljudskih prava. U takvom jednom konktekstu bilo bi još teže ubijediti zemlje EU da se jače zalažu za proces EU-proširenja ka Zapadnom Balkanu, tvrdi Vedran Džihić.\nJovana Marović, izvršna direktorka Politikon mreže iz Crne Gore, navodi za Demostat da “naravno da bi i za Makedoniju i za region bilo mnogo bolje da su njeni građani na referendumu masovno izašli i odgovorili potvrdno na pitanje o sporazumu i integraciji zemlje”.\n- Za region, jer bi to bio znak novog "trenda" stavljanja partikularnih interesa po strani, a zarad dobrobiti za sve. Za Makedoniju, jer bi poslije višegodišnje stagnacije i izolacije mogla da sa ovakvim vjetrom u leđa očekuje konačno arhiviranje spora. Međutim, i prije referenduma je bilo jasno da je ključno glasanje u parlamentu, budući da je referendum bio konsultativnog karaktera. Sporazum je preduslov za integraciju i reforme, pa će Vlada u Makedoniji nastaviti da sprovodi aktivnosti kako bi obezbijedila većinu za njegovo potvrđivanje, što sada podrazumijeva još veće napore i neizvjesnost, EU će svojim izjavama o posvećenosti i važnosti sporazuma, poput onih poslije referenduma, pomagati da do toga i dođe. Politika EU u odnosu na region bi trebalo da bude revidirana i unaprijeđena, a ovakav rezultat u Makedoniji mogao bi da bude indikator i crvena lampica za tako nešto, iako su, naravno, na nisku izlaznost uticali mnogi faktori i ne može biti prvenstveno povezana sa raspoloženjem građana prema EU, zaključuje sagovornica Demostata.\nNakon dve nedelje borbi i stotina žrtava u sukobu između Jermenije i Azerbejd�...


Angelina - Grčka - Krf\nGrčka Krf Letovanje 2018:\nHotel se nalazi na severu ostrva, u mestu Sidari, oko 42 kilometra od grada Krfa. Hotel je udaljen oko 200 metara od peščane plaže “Canal d’ Amour” i oko 250 metara od gradske plaže (peščana plaža).\nPantheon Hall - Grčka - Krf\nHotel se nalazi u delu Messongi na Krfu. Udaljen je 20km od aerodroma, 50m od plaže, dok se nalazi u blizini brojnih taverni, prodavnica i barova\nHermes - Grčka - Krf\nNalazi se u samom centru Dasije, na oko 100 m od plaže. Vila Hermes se nalazi u samom centru Dasije, preko puta hotela Dassia Chandris. Izuzetan objekat, odlično pozicioniran i održavan.\nSilver Bay - Grčka - Krf\nUdaljenost:\tod centra: 700 m\tod plaže: 800 m\nHotel se nalazi na oko 700 metara od centra malog mesta Kontokali, oko 4 km od grada Krfa, oko 800 metara od šljunkovite plaže Guvia. Autobuska stanica se nalazi na oko 150 metara od hotela.\nEleni - Grčka - Krf\nUdaljenost:\tod centra: 350 m\tod plaže: 250 m\nNalazi se na oko 250 m od plaže i na oko 350 m od centra Ipsosa. Vila Eleni je odlična kuća, novijeg datuma, sa velikim bazenom.\nGouvia - Grčka - Krf\nManji, prijatan hotel u jednom od najlepših mesta na Krfu. Nalazi se u mestu Guvija na oko 150 m od predivne šljunkovite plaže, udaljen od grada Krfa i aerodroma 7 km. Preporučljiv za ljubitelje mirnijeg odmora, kao i\nGalaxias Gouvia - Grčka - Krf\nOvaj hotel tradicionalnog stila nalazi se u mirnom mestu Gouvije, od grada Krfa ga deli 6 km. Okružen maslinjacima, udaljen 200 m od plaže, pruža sve uslove za miran odmor.\nPrimavera - Grčka - Krf\nUdaljenost:\tod centra: 8 km\tod plaže: 500 m\nHotel Primavera se nalazi na 500 m od peščane plaže, na početku mesta Dasija, 8 km od centra grada Krfa, 9 km od aerodroma.\nOasis - Grčka - Krf\nNalazi se u Kasiopiju. Jednostavan i veoma prijatan hotel. Lociran u centru, neposredno do glavnog trga, kao i do turističke luke sa šetalištem, okružen brojnim prodavnicama, marketima, restoranima od kojih neki rade\nSea Bird - Grčka - Krf\nHotel se nalazi mestu Moraitika (oko 300 metara od centra), oko 20 kilometara od grada Krfa, oko 150 metara od peščano-šljunkovite plaže.


U Evropi manjak vakcina, Kina svoje poklanja - Ekonomske Vesti\nBakir Izetbegović o kineskoj vakcini\nTegeltija : Pfizer hoće naše vakcine da proda po višoj ceni\nKineske vakcine protiv Covid-19 besplatno će dobiti 53 države\nDruga vakcina firme Sinopharm odobrena za opštu upotrebu u Kini\nMiloš Biković postao državljanin Rusije\nU Evropi manjak vakcina, Kina svoje poklanja\n17. jan. 2021 17. jan. 2021 Andrija Matić 0 Comments\nTokom subotnje posete Filipinima, kineski ministar inostranih poslova Vang Ji je, pored ostalih poklona važnom susedu, doneo i pola miliona besplatnih doza vakcina protiv Covid-19, izvestio je The South China Morning Post.\nKineski ministar se nalazi na turneji po zemljama jugoistočne Azije,koja ima za cilj, kako piše The South China Morning Post, da u toj oblasti učvrsti položaj Kine pred promene u samom vrhu američke administracije. Jedina zemlja koju Vang Ji neće posetiti je Vijetnam.\nIako je u Kambodži dosad zabeleženo samo 426 slučajeva infekcije Covid-19, a nijedan smrtni ishod bolesti, kambodžanski premijer Hun Sen je u petak objavio da ta zemlja ne može više da čeka vakcinu, koju je odobrila Svetska zdravstvena organizacija.\nKambodži će Kina donirati milion doza vakcina, saopštio je Hun Sen, a prenosi Rojters.\nKineska vakcina CoronaVac, kompanije Sinovac, van Kine je za hitnu upotrebu odobrena u Indoneziji, kojoj je početkom januara isporučeno 3 miliona doza.\nVakcinom CoronaVac vakcinacija je u punom zamahu u Turskoj, a očekuje se da uskoro počne u Brazilu, pošto je tamo prošla treću fazu kliničkog ispitivanja, doduše uz različite podatke o efikasnosti.\n← I žena je čovek: Uhapšen vlasnik poznate škole glume\nAleksej Navaljni stigao u Rusiju i – priveden →


iPhone XR je najprodavaniji telefon u trećem tromesečju\nPočetnaVestiMobileMobilni telefoniiPhone XR je najprodavaniji telefon u trećem tromesečju\n26.12.2019 09:13 | 0 Mobile\nTačnije, iPhone XR vodeću poziciju drži još od svoje objave u četvrtom tromesečju 2018. Uz iPhone XR i iPhone 11 se takođe našao na Top 10 listi uređaja po tržišnom učešću i to na petom mestu sa 1,6% tržišnog udela.\nAMD Radeon RX 5500 XT – savršen za 1080p gejming? (video)


Premijerka: Nisam ni očekivala da će Fridom haus povući izveštaj - Dunav Televizija Dunav Televizija\nNaslovna Vesti Politika Premijerka: Nisam ni očekivala da će Fridom haus povući izveštaj\nPremijerka: Nisam ni očekivala da će Fridom haus povući izveštaj\nPremijerka Srbije Ana Brnabić izjavila je danas da nije ni očekivala da će nakon odgovora Vlade Srbije Fridom Haus povući izveštaj o stanju demokratije, u kojem je ocenjeno da je Srbija hibridni režim.\n„Videla sam odgovor Fridom Hausa i nisam očekivala da će da kažu da nisu bili u pravu i da će povući izveštaj, jer su uložili značajne resurse u taj izveštaj“, rekla je Brnabić odgovarajući na pitanje novinara u Novom Sadu.\nIstiče da je Vlada Srbije odgovorila Firdom Hausu na taj izveštaj ne da bi ga oni povukli, već da bi ukazali Firdom Hausu da povede računa da kada nešto napiše ume to i da odbrani.\n„U tom izveštaju jedno piše brojevima, a drugo slovima. U brojevima Srbija je najmanje pala od svih koje Firdom Haus posmatra, a u izjavama Srbija je imala najdramatičniji pad. Kontradiktornost\nNe znam kome da verujem, da li navedenim brojevima ili onom što je izrečeno“, navela je Brnabić.\nUpitana da li je potrebno da se uđe u neku vrstu društvenog dijaloga povodom tog izveštaja, Brnabić je odgovorila da uvek postoji prostor za društveni dijalog i da je Vlada Srbije spreman na takav dijalog.\n„Spremna sam na dijalog uvek, pošto je to u interesu građana Srbije, ali koje NVO da budu, neko će pitati zašto samo tih sedam NVO“, rekla je Brnabić aludirajući na poziv sedam organizacija civilnog društva koje se bave EU integracijama, a koje su pozvale Vladu Srbije da započne društveni dijalog o stanju demokratije.\nBrnabić ističe da bi možda bolje rešenje bilo napraviti savet zajedno sa vladinom Kancelarijom za saradnju sa civilnim društvom i da se taj dijalog održi.\n„Nemam problem ni da vodim dijalog sa svakim pojedinačno, to je u interesu Srbije. Vlada i ja smo otvoreni za dijalog, ali ne na način da neko kaže zašto ovih sedam i ko je baš njih pozvao da govore o slobodi medija“, rekla je Brnabić.\nOcenjuje da je sadašnja vlada učinila mnogo više od 2014. godine za dijalog, medije i NVO, kao i za slobodu izražavanja, nego prethodne vlade.\nSedam organizacija koje su pozvale vladu na dijalog su Beogradski centar za bezbednosnu politiku (BCBP), Beogradski fond za političku izuzetnost (BFPE), Centar savremene politike (CSP), Centar za evropske politike (CEP), Centar za međunarodne i bezbednosne poslove (ISAC), Evropski pokret u Srbiji (EPuS) i Komitet pravnika za ljudska prava (YUCOM).\nPrethodni tekstPredsednik Vučić: Krajem godine ponovo veće plate u javnom sektoru, dodatni podsticaji za zapošljavanje\nSledeći tekstPošumljavanje u Srbiji povećano 99 odsto\nSRPSKA LISTA OSTVARILA ISTORIJSKI REZULTAT U MITROVICI! Prema prvim nezvaničnim podacima...