Pila Venemaa sotsiaalmeedias: americanost sai russiano - Maailm - Postimees.ee\n21. november 2016, 8:50\nVenemaa peaminister Dmitri Medvedev\nIltasanomat.fi teatel kajastas Vene meedia möödunud nädalal laialt Medvedevi ettepanekut muuta americano kohvi nimi isamaalikumaks ehk võtta kasutusele nimi russiano. Kuigi minister mõtles oma nimesoovitust naljana, kajastasid mitmed uudistekanalisd seda tõepähe.\nMedvedev olevat teinud selle ettepaneku Euraasia riikide valitsuste nõupidamisel, sest ta eelistab kodumaist välismaisele.\nAmericano on kange must kohv, mis on kuuma veega valmistatud espresso.\nVene sotsiaalmeedias viidati Medvedevi väidetava kohvisoovitusega seoses ameeriklasest kirjaniku Theodore Dreiseri teosele «An American Tragedy», mis ilmus esmakordselt 1925. aastal.\n«Ameerikasi ootab ees tragöödia ja nad peavad kohvi osas venelastele alla vanduma,» teatati sotsiaalmeedias.\nLisaks pilati veel Medvedevi iPhone’i sõltuvust ja selfide tegemise lembust.\n«Americano ümbernimetamine russianokson suurepärane idee. Siiski tuleks enne seda konfiskeerida Medvedevilt iPhone ja anda talle yotaphone,» teatati Twitteris.\nSelles viidati asjaolule, et kahe ekraaniga Yotaphone’i tootmine kukkus Venemaal läbi. Vaikselt anti selle tegemine üle hiinlastele.\nRussiano kohvile leiti vaste Nõukogude Liidu ajast, mil kohvikutes pakuti «tünnikohvi», milles kohvioad olid asendatud sugurijuurtega.\nVeel ühe sotsiaalmeedia nalja kohaselt koosneb russiano kohvi vene rahvusjoogist viinast ja siguriesktraktist.\nVenemaa konservatiivid pooldasid americano ümbernimetamist russianoks, duumasaadik Valeri Milonovi arvates tuleks viinale, sigurijuurele lisada veel pohli ja jõhvikaid.\nBurger King otsustas juhtunust kasu lõigata, teatades et nende menüüs on nüüdsest olemas russiano kohv, mida esmalt pakutakse kaks nädalat ja kui see populaarseks osutub, siis ka hiljem. Tassitäis russianot maksab seal 49 rubla (70 eurosenti).\nJuba on internetis müügil T-särgid, mis viitavad russiano kohvile.\nVenemaa on üritatud juba varem kohvi nimesid muuta, kuid trendid on jäänud lühiajaliseks. 2014. aastal hakati Venemaa poolt anastatud Krimmis pakkuma kohvi rossijano, kuid kohalikke jättis see jook külmaks ja kohv kadus kiiresti müügilt.


Lihtsad nipid isikliku rahakoti kasvatamiseks\n20. august 2014 kell 6:36\nSellest, kuidas iga inimene enda isikliku rahaga ümber käib, sõltub suurel määral tema heaolu ja tulevik, kirjutas Äripäev neljapäeval.\nRahaga puutume otseselt või kaudselt kokku iga päev. Seetõttu on oluline rahaga ümber käia nii, et seda jätkuks võimalikult pikaks ajaks ning ootamatute olukordade puhul. Et säilitada kas praegune elatustase või seda parandada, tasuks kaaluda erinevaid nippe, mis võiksid kaasa aidata finantselu paranemisele.\n1. Analüüsi oma kulutusi. Kas sa tead, mille peale sinu raha läheb? Kui ei, siis on viimane aeg end kulutustega kurssi viia. Hästi aitavad selles näiteks erinevad kalkulaatorid, millega on võimalik arvutada laenuintresse, euribori muutuse mõju laenumaksetele, liikluskindlustust jpm. Selliseid kalkulaatoreid on võimalik leida näiteks rahaasjade teabeportaalist Minuraha.ee.\n2. Püstita eesmärk raha säästmiseks. Siin tulevad jälle appi erinevad kalkulaatorid, mis aitavad jõuda parema selguseni, kui palju raha tuleks säästa, et eesmärgini jõuda. Raha säästmisel on eesmärgid olulised, kuna tänu nendele saab paremini ka isiklikke rahaasju planeerida.\n3. Kontrolli oma investeerimistasusid. Kui omad investeeringuid, on mõistlik hoida silma peal, palju igakuiselt nende peale raha kulub. Kui investeerimistasud on liiga kõrged, võib ju alati otsida mõne teise panga, kus need odavamad on.\n4. Pane tulumaksutagastus enda kasuks tööle. Rahaplaneerijad soovitavad tulumaksutagastusest maksta kõigepealt ära kallid kiirlaenud. Kui neid pole, võib seda raha kasutada näiteks finantspuhvri loomiseks või endasse investeerimiseks ehk minna mõnele koolitusele või kursusele, osta spordiklubi kaart või mõni arendav raamat.\n5. Vii oma investeerimisportfell tasakaalu. Sõltuvalt vanusest peaks ka investeerimisportfelli riskitase olema vastav. Kui oled kolmekümnendates, võiks portfellis olla 70% aktsiaid, 30% võlakirju. Kui oled kuuekümnendates, võiks portfell olla vastupidine. Portfell peaks peegeldama sinu vanust ja sellest tulenevat riskitaset. Mida noorem oled, seda rohkem riske võta!\n6. Analüüsi oma elustiili. Elustiili muutus võib tuua kaasa selle, et sinu säästmiskontole hakkab rohkem raha kogunema. Näiteks, kas on mõttekas üürida üksinda ühe- või kahetoalist korterit? Kui sinu garderoob ja ego mahub ühetoalisesse ära, siis miks mitte piirduda väiksema ja odavama variandiga? Niimoodi suudad rohkem säästa.\n7. Säästa. Kõige lihtsam viis oma tulevikku kindlustada on säästmisega. Samuti aitab piisav säästmine elada üle neid halbu päevi, kui juhtud kaotama töö ning sul on pere, keda ülal pidada. Ideaalne oleks igast palgast säästa kuni 20%.\n8. Vähenda oma võlgu. Lisaks säästmisele, võiks isikliku eelarve planeerimisel olla ka moto: „võlast vabaks”. See tähendab, et mida kiiremini oma võlad makstud saad, seda rohkem raha jääb sul kätte. Mõnikord aitab võlgadest kiiremini vabaneda ka oma seniste kulutusharjumuste muutmine ehk kui kulutad vähem, saad korraga rohkem võlgu tagasi maksta.\n9. Jätka töötamist ka pärast pensionile jäämist. Loo endale plaan, et pärast pensionile jäämist oleks võimalik jätkata töötamist kas praegusel erialal või leiaksid tööd täiesti uuel ametikohal. Praegu on trend, kus rahvastik vananeb ning see loob olukorra, kus üha vähem tööealisi peab ülal pidama üha suurenevat hulka pensionäre. Kuid pensionile jäänul on aastakümnete pikkune teadmiste ja kogemuste pagas, mida saaks endiselt tööturul kasutada. Seetõttu ei tasuks pensioniea saabudes kohe tööst loobumisele mõelda. Lisaks võib töötamise jätkamine tagada ka suurema sissetuleku.\n10. Väldi erinevaid skeeme, mis võivad lõppeda raha kaotusega. Olgu selleks siis järjekordne Mavrodi MMM pettus või mõni muu kiiret rikastumist lubav skeem – tasub eemale hoida, sest lõppkokkuvõttes teenivad need kõik kellegi teise huve ning kaotajaks on ikkagi see, kes nendesse panustab. Ka õnnemängudega ei maksaks hoogu minna, sest tõelist varandust teenitakse ikkagi kõvasti tööd tehes, mitte juhusliku õnnega.\n11. Toetused pereliikmetele. Tasub üle vaadata, kui palju raha läheb igakuiselt vanemate või juba täiskasvanu ikka jõudnud laste ülalpidamiseks. Selle juures tasub tähele panna, kui palju mõjutab teiste ülalpidamine sinu enda finantsstabiilsust ja võimekust säästa. Kui see põhjustab rahalisi raskusi, tasuks mõelda, kas on vaja nii palju finantsabi teistele anda.\n12. Kindlusta ennast. Omaenda elu või vara kindlustamine on mõistlik, kuna ootamatute olukordade puhul lööb see su rahakotti oluliselt väiksema augu. Tänapäeval on mitmeid erinevaid kindlustusliike, mis sobivad hästi igaühe elustiiliga.


Kudjape prügimägi on teadlastele maiuspala (FOTOD)\n– 18/12/2012Rubriik: Majandus\nPEAGI TÄIE AURUGA TÖÖLE: Valdo Liivi sõnul on katsetusi Kudjapel tehtud mitu kuud, jaanuaris loodetakse ümbertöötlemine viimaks täie auruga käima panna. Foto: Peeter Kukk\nSuurejooneline projekt, kus Kudjape prügimägi n-ö pulkadeks lahti võetakse, käivitub täismahus ilmselt jaanuaris. Tegemist on nii uudse asjaga, et isegi Rootsi Instituut toetab prügimäe uurimist ca 350 000 euroga.\nSuurema osa inimeste jaoks võrdub sõna “kütus” millegi vedelaga. Kudjape prügilas võtab aga Eesti maaülikooli dotsent Mait Kriipsalu peotäie laeavast konteinerisse pudenevat paberisodi ja ütleb, et see ongi kütus. Jäätmekütus. Kudjape prügila ümbertöötlemise lõpptoode.\n“Sellest ei annagi enam midagi muud toota kui energiat,” ütleb Kriipsalu hetk hiljem juba teisel korrusel oleva sorteerimisliini juures, kust kiletükid purustisse liiguvad.\nKudjapel toimuv on suur eeskuju\nMuu hulgas saab vanast prügilast kütust tootes aimu ka selle vanusest. “Kõige vanem ajalehetükk, mis silma on hakanud, on aastast 1982,” räägib Kriipsalu, kelle sõnul on prügimäe lahtivõtmine ja sellest kütuse tootmine omaette revolutsioon. “Ma käin palju sellest rääkimas ja pea alati tullakse hiljem juurde ja küsitakse visiitkaarti,” tõdeb Kriipsalu. Juba praegu on mitmes Euroopa riigis sisse antud taotlus vanu prügilaid samamoodi käidelda ja seda just Kudjape näitele toetudes.\nIseenesest pole jäätmekütuse tootmine revolutsioon, uudne on see, et seda tehakse vanast prügilast. See annab võimaluse uurida, mis on aastakümnete jooksul ladestatud prügiga toimunud, mis protsessid on seal käinud ja mis juhtub, kui üsna gaasiline keskkond lahti võtta. Naljaga pooleks võib öelda – kas käib pauk või ei? Kuigi naljast on asi kaugel. Kriipsalu räägib, et ka nende töös on turvanõuded olulised. Kas või uute prügimassiivide avamisel. Iial ei või kindel olla, mis seal ees ootab.\nTeine külg asjal on see, et enne pole keegi midagi taolist teinud. Miks? Sest pole olnud vastavaid seadusega määratud eeskirju. Nüüd saab see Kudjape näitel paberile.\nPrügila sulgemise projektijuht Valdo Liiv märgib, et mitu aastat tuli tõestada, et Kudjapel ei taheta teha midagi koledat, vaid ikka head. Hea on ta ainuüksi juba selle poolest, et kui oleks mindud prügila katmise teed, nagu seda tavaliselt tehakse, tulnuks kattematerjali saamiseks kaevata 2-hektariline ja 2,5 meetri sügavune auk. Paras järv, nagu Liiv seda nimetab.\nKriipsalu ja Liiv ütlevad, et katsetusi on tehtud mitu kuud, jaanuaris loodetakse ümbertöötlemine täie auruga käima panna. Nad tõdevad, et jäätmekütuse kvaliteediga on probleeme, kuna see on liialt niiske. “Töötame siin välistingimustes,” nendib Liiv ja lisab, et see oli etteaimatav.\nEi ole tegelikult jalgratta leiutamine\nPraktikas töötab süsteem Kudjapel kolmes etapis. Esmalt võetakse prügimäest tükk ja tõstetakse trummelsõela, mis jagab selle kaheks: mullataoline ja ümbertöötlemisele kuuluv. Esimene neist läheb ladestamisele tagasi ja teine järgmisse etappi. “See on tegelikult miljoni dollari küsimus,” ütleb Kriipsalu, viidates, et ülioluline on aru saada, kui suur peab olema sõela ava, et materjalid võimalikult hästi eraldada.\nJärgmises etapis tõstetakse taaskasutusse minev materjal eelpurustisse, kus asub suur magnet, mis eraldab metalli. Siis tuleb taas sõel ja õhk-eraldi, kust osa materjale läheb ladestamisele, osa liigub edasi kütuseks saamise poole.\nKolmandas etapis liigub kütuseks sobilik materjal peenpurustisse, millest tulevad 30x 30 mm suurused tükid, mis on jäätmekütuseks kõlblikud.\nValdo Liivi sõnul ei ole protsessis endas erilist jalgrattaleiutamist, kõik töövahendid on juba enne välja mõeldud. Eriline on idee.\nSeda rootslased toetavadki. “Neid huvitab kõik, mis puudutab Läänemerd,” peab Kriipsalu põhjuseks, miks rootslased prügilas tehtavat teadustööd toetavad. Ka vana prügila on võimeline Läänemerd reostama. Kudjape prügila sulgemisprojekt maksab niigi pea 2,6 miljonit eurot ning 90% osas rahastatakse seda eurorahaga. See on aga vaid tehniliseks tööks, mitte teadusetegemiseks.\nTaimed kasvavad kohinal\n2013. aasta juuliks peab Kudjape prügila kadunud olema. Selle asemele tulevad haljendavad murukünkad, mis sobilikud tervisespordi harrastamiseks. Projektijuht Valdo Liivi sõnul polegi teist võimalust ja hilineda lihtsalt ei saa.\nLiiv näitab ajakirjanikele ka seda, et prügilast väljasorteeritud muld kasvatab vägagi edukalt taimi. Tema sõnul on sellesse mulda külvatud näiteks kressi, rapsi, heina ja nisu. “Need on kõik just väga tundlikud igasuguste toksiliste ainete suhtes,” selgitab Liiv.\n(Vaadatud 647 korda, sh täna 1)\nLisatud: 18.12.2012 / 15:49\nKaevake Kudjape prügila ülemuste tegevusse ja leiate, milline “eeskujulik” tegevus seal käib.\nTööinspektori soov oleks, et ilma…\n“Wikmani poiste” tõlkija huvi eesti keele vastu sai…\nViis aastat kõhutantsu Pärsamal (FOTOD)\nMinu poliitiline aktiivsus viis üllatava avastuseni\nOsa Lõu külast kuu aega tagasi kadunud kitsedest leiti üles\nKärla perearsti surm paneb valla raskesse olukorda\nLambamurdjate DNA-proovide tulemusi pole siiani\nKuressaares ebaõnnestus veljevargus\nPöide valla taidlustegevus saab haridusseltsi…\nKallemäe lapsed olid jooksukrossil edukad\nMustjala kooli söökla avati kõigile einestajatele\nKaarma tegi võrkpalli karikavõistlustel puhta töö\nUUS! Leiger tuli tormivarjust välja\nRiik peab leevendama elektrihinna tõusu!


Käsitsi Maalitud Abstraktsed Roosa Lill, Puu, Maastik, Õli Lõuendil Maali Õitsev Roosa Lill, Puu, Seina Pilt Elutuba Decor Home Decor - Bokladan.org\nSuurus : 1. Laiendame mõlemal pool ekstra rohkem 2inch (5 cm) klient saab venitatud ja raamitud maali, mida themself (1inch=2,5 cm) 2.Me saame kohandada igas suuruses, kui teil on vaja eri suurusega, palun võtke meiega enne koht selleks. Raamitud raamita,Lõuend ainult (kui teil on vaja raami,pls võtke meiega ühendust.) Pakett Jooksva paber-toru Materjalide Kõrge kvaliteet paks lõuend ja keskkonna õli Shipping Tasuta shipping üle maailma Tehnika 100% käsitsi maalitud õlimaal lõuendil Kohandada, Kui teil on vaja mis tahes Kohandatud suurused ja pildid, pls võtke meiega ühendust Oluline Märkus Iga Maal on Käsitsi Maalitud, nii et tegelik maali võib veidi erineda toote pilt. Tagasiside : Me tõesti loodan, et iga klient on meeldiv shopping experance. Palun jätke tärni 5-positiivne tagasiside kui olete rahul meie üksused ja teenuseid. Kui teil on mingeid probleeme oma kaupade või teenuste puhul, palun võtke meiega ühendust esiteks, me teeme oma parima, et lahendada kõik probleemid ja annab teile parim klienditeenindus.\npalett nuga maali\n€ 63.00 50 %\n€ 13.00 18.19 50 %\n€ 9.00 12.49 50 %\n€ 16.00 16.80 50 %\n€ 16.00 20.67 50 %\n€ 4.00 5.58 50 %\n€ 7.00 7.28 50 %\n€ 5.00 6.51 50 %\n€ 4.00 7.25 50 %\n€ 3.00 4.55 50 %


Rahandusminister saab ühest kaalukast kohustusest priiks - Äriuudised - Majandus\n16. märts 2017, 12:54\nPärast 1. juulit ei pea rahandusminister enam kinnitama vandeaudiitori kutse andmist.\n«Muudatustega vähendame tarbetut asjaajamist. Audiitorite kutse korraldus muutub lihtsamaks, mis kahandab halduskoormust ja säästab raha,» ütles rahandusminister Sven Sester (IRL). Valitsus kiitis heaks audiitortegevuse ja teiste seaduste muudatused, mis peaksid jõustudes vähendama bürokraatiat nii erasektoris kui ka avalikus sektoris.\nMuuhulgas annab muudatuste jõustumise järel vandeaudiitori kutset edaspidi audiitorkogu audiitortegevuse järelevalvenõukogu. Seni on vandeaudiitori kutset andnud Audiitorkogu ettepanekul rahandusminister oma otsusega.\nKa muud vandeaudiitorite tunnustamise ning tegevuslubade andmisega seotud ülesanded, mida seni täitis rahandusministeerium, antakse üle audiitorkogu audiitortegevuse järelevalvenõukogu pädevusse. Küll aga nimetab järelevalvenõukogu liikmed ametisse siiski rahandusminister.\n«Tugevdame audiitortegevuse järelevalvenõukogu sõltumatust – edaspidi ei tohi sellesse kuuluda praktiseerivaid audiitoreid. Hea audiitorteenus tagab selle, et ettevõtjad ja investorid saavad õiget ja usaldusväärset informatsiooni,» lisas minister Sester, mis muudatused veel tulevad.\nMinisteeriumi sõnul lühendavad tehtavad muudatused menetlusprotsesse, mis kahandab halduskoormust ja säästab raha. Sellega muutub senine kolmetasandiline järelevalvesüsteem kahetasandiliseks, kus rahandusministeerium jääb audiitorkogu üle haldusjärelevalvet teostama.\nKutsete ja tegevuslubade andmisest, kehtetuks tunnistamisest ja muudest sellistest seotud ülesannetest vabastamine võimaldab ministeeriumil nende endi kinnitusel keskenduda nüüdsest enam õigusloomele.\nMis muudatused veel audiitortegevuse korralduses tulevad?\n• Eelnõu määratleb avaliku huvi üksustena börsiettevõtted, kindlustusseltsid ning pangad. Avaliku huvi üksuse määratlus viiakse Euroopa Liidu direktiiviga lubatud miinimumini.\n• Avaliku huvi üksuse mõiste kitsendamine on otstarbekas, et vältida halduskoormuse suurenemist nii erasektoris kui ka avalikus sektoris: avaliku huvi üksustele tehtud audititest nõuab Euroopa Liidu õigus edaspidi tavapärasest märksa detailsemaid aruandeid ja samuti kehtib neile hulk muid kõrgendatud nõudeid.\n• 2015. aastaga võrreldes vabaneksid keerulisema aruandluse kohustusest 81 aktsiaseltsi ja 18 osaühingut ning toonastest omavalitsustest 16 linna ja 18 valda.\n• Eelnõu järgi tuleb edaspidi raamatupidamise aastaaruande kohustusliku auditi tegemiseks sõlmida leping vähemalt kahe aasta pikkuseks perioodiks. Pikem lepingu minimaalne kestus võimaldab tõsta audiitorteenuse kvaliteeti.


Uus «Karje» vahib omaenda naba - Arvustused - Kultuur\n17. jaanuar 2022, 0:01\n«Karje»: Maskiga mõrtsukas rapib juba viiendas filmis. Foto: Filmikaader\nKui Wes Craveni lavastatud «Karje» 1996. aastal linastus, mõjus selle saabumine nagu sõõm värsket õhku kõigi rammestunud õudusfilmifännide jaoks. See oli ainulaadselt koomiline kõhedik, mille eneseteadlik stsenaarium kinnistas ning kommenteeris kõikvõimalikke slasher-filmide klišeesid.\nFilmi tegelaskond koosnes nutikatest noortest, kes tundsid õudusžanri kirjutamata reegleid ning rääkisid valgustunult nendest reeglitest, üllatades kinopublikut, kes olid väsinud slasher-filmide rutiinsusest. Lisaks teravmeelsele satiirile pakkus «Karje» üle ootuste palju põnevust.\nFilmi kuulsusele on kaasa aidanud hitchcockilikult pinev avastseen, kus musta keepi ja tondimaski kandev maniakk terroriseerib Drew Barrymore’i mängitud neidu. Kummitusnäoks ristitud roimar ning eneseirooniline huumor osutusid sedavõrd jätkusuutlikuks, et «Karje» on arenenud populaarseks filmiseeriaks, mis teravmeelselt sihtpublikule noogutab ning iseendale nupukalt otsa vaatab.


Veebiseminaril arutleti, kuidas vesiniku abil maailma kliimaplaane päästa – Pealinn.ee\nVeebiseminaril arutleti, kuidas vesiniku abil maailma kliimaplaane päästa (0)\nVesinikku saab edukalt kasutada ka ühissõidukite kütusena - fotol vesinikubussi tankimine USAs Ohio osariigis. Foto: Scanpix\n„Euroopa roheline lepe ja EL kliimapakett „Eesmärk 55“ on andnud paljudele inimestele ja ettevõtetele tõuke oma ökoloogilise jalajälje vähendamiseks, et pidurdada kliimamuutusi,“ rääkis Tallinna Strateegiakeskuse rohepöörde kompetentsikeskuse koordinaator Pille Arjakas.\n„Ühised rohe-eesmärgid seavad ka riikide suundumust üha säästlikumate energiakandjate ja innovatiivsete tehnoloogiate eelistamise poole. Üheks oluliseks energiaallikaks on vesinik, kuid selle kasutuselevõuga kaasneb endiselt nii teadmatust kui hirme. Selleks, et tutvustada vesiniku olemust ja kasutamise kogemust maailmas, korraldab Tallinn selleteemalise veebiseminari,“ lisas Arjakas.\nReedel, 22. septembril algusega kell 13 toimub Tallinna energiapäeva puhul veebiseminar, millel arutatakse vesiniku kasutamise võimalusi keskkonnasõbraliku ja tõhusa energiaallikana. Huvilised on oodatud kliimapoliitiliselt ambitsioonikal teemal kaasa mõtlema ja arutlema.\nVesiniku kasutusse võtmine on Tallinna kliimakava kohaselt üks linna peamisi prioriteete ning 2050. aastaks peaks Tallinn olema vesinikuenergeetiline linn. Nii Tallinna kliimakava 2030 kui ka Euroopa rohelise pealinna 2023 tegevused on suunatud linnas puhta energia kasutamise propageerimisele ja avaliku sektori eeskuju näitamisele. Seetõttu on Tallinna energiapäeva fookuses sel aastal ühe olulisema uue suunana Tallinna energiakasutuse muutmise vajadus.\n„Vesinik on üks lihtsamaid ja sagedasemaid maakoores leiduvaid keemilisi elemente, mille kasutuspotentsiaal võiks olla seatud planeedi keskkonna päästmise teenistusse. Vesinik on puhas ja turvaline kütusena kasutatav energiakandja, mis ei tekita kasutuskohas heiteid ning mida saab valmistada taastuvelektri salvestamisel. Selliselt on võimalik saavutada täiesti heitevaba energia, mis on arvestatavaks lahenduseks energeetika ümberkujundamisel ja globaalsel rohepöördel,“ selgitas Arjakas.\nTallinna energiapäeva seminar toimub Euroopa säästva arengu nädala raames. Veebiseminaril astuvad üles mitmed tunnustatud eksperdid ja teadurid, aga ka ettevõtete juhid, kes tutvustavad vesinikukasutuse seniseid kogemusi ja edasisi väljavaateid. Veebiseminari ajakava ja liitumislink on leitavad Tallinna kodulehel: https://www.tallinn.ee/est/rohelinepealinn/Tallinna-Energiapaeva-seminar-22.10.2021.


Tekstiilisoleerteip 25 m x 19 mm, must\nPET paindlik ja sile tekstiilisoleerteip. Tugev, kulumis- ja vananemiskindel. Õli, kütuse ja kemikaalidekindel. Hõõrdumistakistus klass C. Kõrge temperatuuritaluvus +150°C(3000h). Paksus 320μm. Kasutamiseks mootoriruumides erinevate juhtmete jms kinnitami...\nPET paindlik ja sile tekstiilisoleerteip. Tugev, kulumis- ja vananemiskindel. Õli, kütuse ja kemikaalidekindel. Hõõrdumistakistus klass C. Kõrge temperatuuritaluvus +150°C(3000h). Paksus 320μm. Kasutamiseks mootoriruumides erinevate juhtmete jms kinnitamiseks\nvõi müra summutamiseks.erinevate juhtmete jms kinnitamiseks või\nmüra summutamiseks autodes ja mujal. Ei ole käsitsi rebitav.


Kristiina Ehin tähistab homset Vilde-pjedestaalile asumist kontserdiga - Lääne-Virumaa Uudised\nKristiina Ehin tähistab homset Vilde-pjedestaalile asumist kontserdiga\nTuntud luuletaja Kristiina Ehin ja tema muusikust abikaasa Silver Sepp musitseerivad reedel kell 18 Pajustis. Enne seda toimub klubis Vilde kirjandusauhinna pidulik üleandmine. Kontserdi temaatika on inspireeritud Ehini viimasest luulekogust "Janu on kõikidel üks", mis pälvis tänavuse Vilde kirjanduspreemia.\nVilde kirjanduspreemia tseremoonia algab kell 17, kui Pajustis laureaatide tammikus avatakse Kristiina Ehini nimetahvel ning Eduard Vilde kuju kaelas saab imetleda hiiglaslikku lipsu, millel kirjas kõikide kirjanduspreemia laureaatide nimed. Nüüdsest ka Kristiina Ehini nimi.\nHea ilma korral toimub kontsert õues, vihma korral saalis. Kontsert on tasuta.\nKristiina Ehini luulekogu “Janu on kõikidel üks”, kõneleb armastusest ja ajaloost.\n4. märtsil, Eduard Vilde 156. sünniaastapäeval, selgus Vilde kirjandusauhinna tänavune laureaat.\n"See on eestlaste lugu, mis kõnetab erinevaid põlvkondi ja erineva taustaga inimesi," ütles võiduraamatut vahetult peale võitja selgumist kirjandusauhinna valimise eest vastutaja, Vinni Valla raamatukogude koordinaator Tea Järvis.\nTeised tänavused nominendid olid Urmas Vadi "Millest tekivad triibud?", Olav Osolini "Minu esimene elu", Mudlumi "Mitte ainult minu tädi Ellen", Mihkel Tiksi "Krimmi vang" I-II osa, Piret Raua "Kaotatud sõrmed" ning Mats Traadi "Tööpataljon".\nEduard Vilde nimeline kirjandusauhind asutati Pajustis Eduard Vilde nimelise kolhoosi kirjandusklubi initsiatiivil 1965. aastal, kui tähistati kirjaniku 100. sünniaastapäeva. Auhinna väljaandmist jätkas Vinni Valla Kultuurikapital ning 1999. aastast Vinni Vallavalitsus.


Eesti elanike eristumine üha süveneb - Uudised - Lõuna-Eesti Postimees\nEesti elanike eristumine üha süveneb\n17. aprill 2017, 11:49\nMeeleavaldus. Foto on illustratiivne.\nHiljuti raamatukaante vahele saanud 12 aasta pikkuse uuringu "Mina. Maailm. Meedia" autorid tõdevad, et Eestit iseloomustab elanikerühmade üha süvenev eristumine ning sotsiaalse aja kiirendajate ja aeglustajate vastasseis.\nUuringu ühe põhijäreldusena võib tõdeda, et vastassuunaliste toimejõudude mõjul on ühiskonnarühmade eristumine Eestis süvenenud, teatas Tartu Ülikool (TÜ) BNS-ile. Eesti ühiskonna sisemises eristumises tuuakse esile kuus dimensiooni – sotsiaalne kihistumine, põlvkondlik dünaamika, etniline eristumine, ajaline asünkroonsus, erinev meediatarbimine ja erinev sotsiaalse sidustumise viis.\n"Mõnel inimesel kujuneb valmisolek kiirete muutustega kaasas käia, neid koguni tagant tõugata. Teine, vastupidise suunaga ühiskondlik hoovus peegeldab aga nende kogemusi, kelle jaoks muutused on olnud valulised, toonud liiga suuri pingeid või kaotusi. Need inimesed püüavad muutusi pidurdada, ümber suunata, säilitada muutuste põhivoolule vastu seisvaid struktuure või kooslusi," selgitas raamatu toimetaja, TÜ meediauuringute emeriitprofessor Peeter Vihalemm.\nUuringu tulemusi tutvustatakse üksikasjalikumalt teisipäeval Tallinnas toimuval konverentsil "Eesti ühiskond kiirenevas ajas", kus lisaks Peeter Vihalemmale esinevad professorid Marju Lauristin, Veronika Kalmus, Triin Vihalemm, Halliki Harro-Loit ja teised raamatu kaasautorid. Külalistena Tallinna Ülikoolist diskuteerivad uuringu autoritele haridusinnovatsiooni keskuse juhataja Mati Heidmets ja võrdleva poliitika professor Raivo Vetik.\nUuringu põhjal valminud raamat annab tervikliku ülevaate TÜ ühiskonnateaduste instituudi pikaajalise Eesti ühiskonna muutumist käsitleva uurimisprojekti „Mina. Maailm. Meedia” peamistest tulemustest. Analüüsi aluseks on aastatel 2002, 2005, 2008, 2011 ja 2014 korraldatud esindusliku sotsioloogilise küsitluse tulemused. Lisaks empiirilisele materjalile pakub raamat ülevaadet Eesti sotsioloogia arengust ning tutvustab mitmeid tänapäevaseid teoreetilisi ühiskonnakäsitlusi.


Börsipäev: 27. august - Investeerimine - Foorum - LHV finantsportaal\nBörsipäev: 27. august\nBalti põhinimekirjas tehti reedel 324 tehingut ning käive oli 454 tuhat eurot, millest Tallinna börsi käive moodustas 275 tuhat eurot ning Vilniuse börsi käive 148 tuhat eurot. Tehinguid tehti vastavalt 178 ning 122. Kõik kolm Balti indeksit sulgusid miinuspoolel: vastavalt Tallinn -0,05%, Riia -1,96% ning Vilnius -0,09%.\nKõige enam kaubeldi Silvano Fashion Groupi SFG1T aktsiatega (-1,87%), millega tehti 45 tehingut ning käive oli 87 tuhat eurot. Järgnes Tallink Grupp TAL1T, mille aktsiaga (+0,49%) toimus 27 tehingut ning käibeks kujunes 70 tuhat eurot. Siauliu Bankase SAB1L aktsiaga (+0,79%) tehti 24 tehingut ning käibeks jäi 39 tuhat eurot.\nSuurimad tõusjad olid Baltika BLT1T (+2,73%, käive EUR 7k), millele järgnesid Harju Elekter HAE1T (+1,83%, käive EUR 31k) ning Ekspress Grupp EEG1T (+1,67%, käive EUR 3k). Suurimad langejad olid SAF Tehnika SAF1R (-2,27%, käive EUR 621), kellele järgnesid Silvano Fashion Group SFG1T (-1,87%, käive EUR 87k) ning Apranga APG1L (-1,32%, käive EUR 35k).\nLHV Group LHV1T andis reedel börsile teada, et ettevõtte gruppi kuuluva LHV Finance’i aktsionärid otsustasid pikendada kõikide LHV Finance nõukogu liikmete volituste tähtaega 5 aastat arvates otsuse vastuvõtmisest. Nõukogusse kuuluvad Erki Kilu, Rain Lõhmus, Jaan Koppel ja Veiko Poolgas.\nAugust, mis on USA aktsiaturul sesoonselt on üks nõrgemaid perioode aastas, on kujunemas kaubandustariifidest hoolimata väga positiivseks, kui mitmed olulisemad indeksid saavutasid reedel uued rekordid. S&P 500 kosus 0,6% ning Nasdaq 0,9%, parandades nädala lõikes taset vastavalt 0,6% ja 1,7%. Paraku röövis eurotsooni investorite jaoks kogu positiivse tootluse euro tugevnemine dollari suhtes nädalaga 1,6% võrra. Euroopas sulgus Stoxx 600 reedel 0,1% kõrgemal ning pani nädalale punkti 0,7% tõusuga.\nDollari nõrkuse, USA valitsuse võlakirjade ning aktsiaturu tõusu taga oli reedel peaasjalikult Jerome Powelli kõne, milles FEDi president ei näinud suurt ohtu inflatsiooni kiirenemiseks. Powelli sõnul on Ühendriikide majanduse seis praegu tugev aga kuna puuduvad selged märgid, et hinnatõus võiks kerkida märkimisväärselt üle FEDi poolt eesmärgiks seatud 2%, ei pea nad rahapoliitika karmistamisega kiirustama ning sestap tuleks jätkata senisel mõõdukal kursil. Ühtlasi tõdes ta keskpanga keerulist ülesannet hinnata, mis on majanduses töötuse- või intressimäära pikaajaline loomulik tase, sest aja jooksul need muutuvad ning tingivad vajaduse olla rahapoliitika reguleerimisel ettevaatlik, et ei lühendaks liiga agressiivse tõstmisega majandustsüklit ja et liiga aeglase tõstmisega ei kujuneks ülekuumenemise oht. Powelli sõnul on praegune poliitika nende eksimuste vältimiseks kõige sobilikum.\nRekordid Wall Streetil tõid kaasa positiivse meeleolu ka täna Aasia börsidel, kus Jaapani Nikkei kosus protsendi jagu, Hongkongi Hang Seng +2,1% ning Hiina Shanghai Composite +1,7%.\nTäna on majandusuudistest esiplaanil Saksamaa ettevõtete augustikuu kindlustunde indeksid ning Ühendriikides Dallase töötleva tööstuse augusti aktiivsusindeks.\n17.30 USA Dallas FEDi töötleva tööstuse aktiivsusindeks (august)\nSaksamaa ettevõtete hinnang jooksvale olukorrale paranes augustis 105,4 punktilt 106,4 punktile, ületades konsensuse 105,3punktist ootust ning järgneva kuue kuu väljavaadet peegeldav indeks kerkis 98,2 punktilt 101,2 punktile, osutudes samuti prognoositud 98,4 punktist paremaks. Nagu PMI indeksid eelmisel nädalal näitasid, siis siseturu nõudlus on aitamas kompenseerida pehmemat eksporditurgu.


Ökoloogiline pruuni riisi "Miso" supp merevetikatega | LIVIN\nPruun riisi "Miso" supp merevetikatega, ökoloogiline\nValmista maitsvaid suppe Clearspringi ökoloogilise pruuni riisi ja merevetikatega miso-pastaga. Kiirelt valmistatav, kuid toitev! Kõrge valgusisaldusega. Madala küllastunud rasva sisaldusega. Ilma lisatud suhkruta (sisaldab looduslikke suhkruid). Sobib veganitele.\nKasutamine: 1 kotike valada kaussi või tassi ja lisada 200 ml kuuma vett. Sega ja naudi, kuni roog on veel kuum.\n- Liina: “Valmistasin roa kõigest mõne minutiga. Ja sellist pakki on väga mugav transportida, 4 väikest kotikest on pakitud karpi ja endale sobival ajal pead ainult ühe neist veega täitma ning maitsestama. ”\n- (inglise keeles) Sojaubade kohta\nKoostisosad: pruuni riisi miso* 70% (sojaoad*, pruun kultuurriis*, meresool, vesi), mirin* (kleepjas riis*, vesi, riisilinnased*, riis*), vesi, meresool, sibulapüree*, wakame merevetikad 1%, kombu vetikaekstrakt 1% (vesi, kombu, meresool).\nVõib sisaldada gluteeni ja seesamiseemnete jälgi.\nEnergiasisaldus 669 kJ/160 kcal\nKiudained 5.3 g\nValgud 9.4 g\nSool 14.3 g


Korter - Müüa - Tallinn, Eesti - 520021017-196 , REMAXEstoniaRegionalWeb\nMüügile tuli merevaatega avar 1-toaline stuudiokorter. Tegemist on suure 1-toalise korteriga kokku 53,5 (46,2m2 korter + rõdu 7,3m2).\nMüüakse koos kogu sisustusega. Võtmed saate kätte peale notariaalset tehingut.\nSuve kommunaalid 50.- euri ringis. Talvel ei ületa eriti tihti 100.- piiri.\nUUS PAKKUMINE! Müügile tuli merevaatega avar 1-toaline stuudiokorter. Tegemist on suure 1-toalise korteriga kokku 53,5 (46,2m2 korter + rõdu 7,3m2). KORTER ON VABA KOHESEKS SISSEKOLIMISEKS! Müüakse koos kogu sisustusega. Võtmed saate kätte peale notariaalset tehingut. PLANEERING Elamine on leidlikult paigutatud ühte suurde tuppa. Merevaatega klaasitud rõdu kaitseb karmide meretuulte eest. Soojaarmastaja leiab eest elektriküttega sauna. ASUKOHT Korter asub täitsa Tallinna linna südames. Ideaalne ühistranspordiühendus kõikide Tallinna linnaosadega. ÜMBRUSKOND Üle tee asetsev Rotermanni kvartal on vabameelse ja vaimse õhkkonnaga moodne linnakeskkond, mille märksõnadeks on suurepärane asukoht, ajaloohõnguline atmosfäär, kvaliteetne arhitektuur, mugavus, omanäolisus ja avatus. Rotermanni kvartalis on säilitatud ajalooline miljöö. Suurepäraselt on õnnestunud stiilne terviklahendus kaasaegsete majade ja renoveeritud 19. sajandi peakivihoonete vahel. VABA AJA VEETMINE Läheduses: Kinod: Coca Cola Plaza kino, Solaris, Kosmos. Teatrid: Rahvusooper Estonia, Eesti Draamateater, Vene draamateater ja Vene Kultuurikeskus. Mõistliku jalutuskäigu kaugusel erinevad restoranid, ööklubid,lounged, toidukohad. Linna ühed parimad ostlemise paigad lisaks tänaseks tuntuse saavutanud Rotermanni kvartalile veel Viru keskus, Kaubamaja, Foorum. ÜLALPIDAMISKULUD Suve kommunaalid 50.- euri ringis. Talvel ei ületa eriti tihti 100.- piiri. Hästi toimiva korteriühistuga majas on linnaküte. Korterit soojendavad radiaatorid. Loomulik- ja sundventilatsioon (vannitoas). Teie unistus on elada avaras, valgusküllases, hea tundega kodus? Ole kena registreeri aeg korteriga tutvumiseks: [email protected] Hakkas meeldima, helista ja läheme vaatama! Kui Teil on soov osta, müüa, üürile võtta või üürile anda kinnisvara siis pakun Teile parimat teenust. KVALITEETNE TEENUS, SUUREPÄRANE TULEMUS!


Linnavalitsus võtab vastu Maarjamäe memoriaali kõrvale rajatava jalgpallihalli detailplaneeringu - Tallinn - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nLinnavalitsus võtab vastu Maarjamäe memoriaali kõrvale rajatava jalgpallihalli detailplaneeringu\n22. jaanuar 2019, 18:23\nKommunismiohvrite memoriaali naabrusse kerkib tulevikus jalgpallihall.\nTallinna linnavalitsus võtab kolmapäevasel istungil vastu Piritale kavandatava Maarjamäe jalgpallihalli detailplaneeringu.\n«Detailplaneering annab võimaluse rajada 4 hektari suurusele maa-alale kuni kolmekorruselise spordihall-administratiivhoone ja kuni kahekorruselise teenindushoone,» ütles abilinnapea Andrei Novikov.\nNovikovi sõnul on Tuulenurga 1 kinnistu detailplaneering kooskõlas linnaosa üldplaneeringuga, kus on ala juhtotstarbeks määratud üldkasutatavate ehitiste ala.\nTuulenurga 1 kinnistu pindala on 32 284 ruutmeetrit ning selle omanik on Riigi Kinnisvara AS. Hoonestusõiguse omanik Spordiklubi FC Levadia on rajanud kinnistule kunstmuruga jalgpalliväljaku ja tenniseväljaku ning naturaalmuruga jalgpalliväljaku.\nKrundile jääb peale sisehalli ehitamist kolm jalgpalliväljakut ja üks tenniseväljak. Ümber staadioniala on lubatud kuni kuuemeetrine võrkaed, idaosas tuleb olemasolev võrkpiire asendada müratõkkeseinaga.\nRajatav jalgpallihall on planeeritud võimalikult eemale madalatest ühepereelamutest. Halliga liituvasse kolmekorruselisesse administratiivplokki on kavandatud ruumid, mis on vajalikud spordihall-administratiivhoone funktsioneerimiseks.\nDetailplaneeringu koostamine algatati linnavalitsuse 14. mai 2014 korraldusega. Spordiklubi FC Levadia on võtnud 22. augustil 2018 sõlmitud halduslepinguga kohustuse tagada oma vahendite arvelt detailplaneeringu kohaste avalikult kasutatavate teede ja tänavavalgustuse, truubi ja sademeveekraavi ehitamise.


Gulf Crown LC 2, 400 gr\nGulfcrown LC (Lithium Complex) on preemium klassi, laia kasutusalaga liitiumi kompleksi määrdeaine. Koosneb kõrgetasemeliselt rafineeritud mineraalõlidest. Gulfcrown LC tagab väga tugeva määrdekihi ja tänu tasakaalustavatele lisanditele pakub väga häid EP omadusi, mis annavad sellele määrdele väga suure koormuse taluvuse ning kulumist vähendavad omadused. Gulfcrown LC omab erakordset mehhaanilist stabiilsust ja termostabiilsust, mis teeb võimalikuks kasutada teda laias valikus seadmetes. Gulfcrown LC säilitab oma töökindluse ka temperatuuri ajutisel tõusmisel kuni +200°C, mis võib ette tulla rataste laagrites tugeva pidurduse korral.\nGulfcrown LC võib kasutada kui põhilist laia kasutusalaga määrdeainet, sobib\nkasutamiseks enamikes tööstuslikes seadmetes, alates kerge koormusega laagritest lõpetades raske koormusega rull-laagritega. Peamine rakendus on tal sõiduautode, veoautode, busside, rongide rataste laagrite määrimine.\nL-XCDFB 2 / L-XCDFB 3\nKP2N-30 / KP2.5N-30\nNLGI 2 NLGI 2.5


Kristina Šmigun-Vähi: tahaks hirmsasti jälle tugevasti treenida - Eesti Päevaleht\nKristina Šmigun-Vähi: tahaks hirmsasti jälle tugevasti treenida\nKristina Šmigun-Vähi harjutab juba kaks korda päevas ja tahab septembriks selgusele jõuda, kas suudab kõige kõrgemate kohtade pärast konkureerida.\n•• Kristina, poolehoidjad ootavad kannatamatult sinu otsust, kas jätkad sportlaseteed. Mida võid neile öelda?\nKaks korda päevas treenimine on veebruari keskpaigast juba tavaline. Kui öösel saan kehvemini magada – Pimsu (pisitütre Victoria Krisi hellitusnimi – toim) vajab ju hoolt –, harjutan korra päevas. Täidan treeningupäevikut, mõõdan pulssi, teen süsteemi järgi – kõik nagu varem, aga kiirus on väike. Endale tundub, et olen juba hea, aga siis ütleb isa: „Sinnani, kus oled olnud, on veel pikk maa.” Harjutan rahulikult. Minu sõnum ongi see, et praegu on katseaeg. Septembris peab saama selgeks, mida edasi teen.\n•• Mida katseaeg tähendab?\nPraegu pole vahet, kas harjutan kell 10 või 10.30 – lähen siis, kui toimetused on tehtud. Leppisime isaga kokku, et märtsis ja aprillis treenin üksnes aeroobses režiimis. Loodan, et kui 25. mail algab tehnika parandamise laager, oleksin niisuguses seisus, et poleks vaja mõelda, mida laps teeb. Siis oleksin sportlane. Pean olema treeningul täpselt kell 10, mitte minutitki hiljem. Hilinejale teeb isa karmi märkuse.\nSealtpeale tahaksin jälle treenida täie jõuga, kas või pisarateni. Ma ei tea, kuidas see lapse kõrvalt õnnestub, aga olen optimistlik, et saan hakkama.\nFOTOD: Kristina Šmigun-Vähi Otepääl treenimas (2) 31.03.2009\n•• Milles tahaksid septembriks selgusele jõuda?\nKui ikka teha, siis täiega! Oleks nõme, kui rajale tuleb kahekordne olümpiavõitja, pingutab hirmsasti ja saab kümnenda koha. Sellise tulemuse pärast ei taha ma küll treenida.\nKatseajal on vaja selgeks saada, kuidas organism koormustega kohaneb. Ei teagi, kas tasub vanu treeningupäevikuid lapata või tuleb teha uusi märkmeid ja peab nende põhjal järeldusi tegema. Praegu on vaja jälle põhi alla saada.\n•• Kui sul jäi 17. märtsil üheksakuuseks saanud Victoria Krisi kõrvalt rohkem aega tulevikku vaadata ja kaalusid oma valikuid, siis mismoodi otsustasid proovida tippsporti naasta?\nTiimiliikmed soovitasid: „Kui sa pole endas kindel, peaksid proovima. Harjuta hommikul ja õhtul, ära räägi sellest kellelegi.” Ideaalis võinukski minna nii: oleksin harjutanud septembrini, et siis otsusest teatada.\n•• Kuidas suusasõidud sulle mõjuvad?\nKui need ei tooks naeratust näole, siis ma ei harjutaks. Väga meeldib! Naudin! Treening on nagu puhkus, saan paariks tunniks toast välja. Ärge saage valesti aru, et mul on lapsest kõrini. Kindlasti mitte! Aga suusatades mõtlen oma mõtteid, tekib hoopis teine tunne.\n•• Kas oled kelleltki nõu küsinud, kuidas tippsportlane peaks pärast sünnitamist harjutama?\nOlen küsinud tiimi arstilt Mihklilt (Mihkel Mardna – toim), mis oleks õige. Ta soovitas treenida nii, nagu keha lubab. Isa kontrollib hommikuti südametööd. See on vajalik.\n•• Mida see näitab?\nEi midagi head!\n•• Su isa Anatoli Šmigun on öelnud, et tippsporti tagasi tulles peaksid olema kindel oma valmisolekus taas kõvasti vaeva näha kõige kõrgema eesmärgi, olümpiamedali püüdmise nimel. Mida ise arvad?\nMuu nimel pole mõtetki teha! Suvi on alati olnud väga oluline. Meil on jooksuringid, kus teeme kontrolltreeninguid. Kolmekilomeetrist krossi olen jooksnud 1990. aastast saadik, parim aeg on 11.15. Isa rõhutab, et ilmselt tuleks kontrolljooksud viia muule ajale – ei tohiks end varasemaga võrrelda. Ma ei tohiks teha samu vigu nagu Katrin (noorem õde – toim), kes lootis, et kohe-kohe saab pärast sünnitamist endise vormi tagasi.\nIgaühe organism on erinev. Katerina Neumannova võitis viis kuud pärast lapse ilmale toomist maailmakarikasarja etapi. Ma ei tea, võib-olla minust ei saa enam sportlast. Arvan, et kui ei saa, pakin asjad kokku ja siis tuleb muu elukutse leida.\n•• Sa pole pidanud pika ja eduka karjääri jooksul võitlema luude või liigeste valudega. Kui palju see mõjutas su soovi harjutamist jätkata?\nSee ongi üks põhjusi, miks on vara hakata koduperenaiseks. Käed ja jalad on terved, kuidas saaksin jääda ainult last kasvatama! Eks ma kasvatan teda niikuinii edasi. See saab olema küll üpris raske. Kui olin ainult suusataja, mõtlesin oma aja kasutamisele. Nüüd on veel keegi, kes vajab minu aega.\n•• Kuidas Victoria Kris sirgub?\nPimsu esimestel kuudel mõtlesin, miks peab elu algus olema nii raske. Tal olid vist kõik hullud hädad, mis on beebidel selles vanuses. Praegu tahab ta palju liikuda, kipub igale poole. Tee treppidele oleme sulgenud. Suure toa madalamatele riiulitele oleme pannud ainult mänguasju, et ta saaks end nendega lõbustada.\nKristina Šmigun – Vähi\n•• Sündinud: 23. veebruaril 1977\n•• Perekond: abikaasa Kristjan-Thor Vähi, tütar Victoria Kris\n•• Treener: Anatoli Šmigun.\n•• Tütre sünni tõttu jättis kaks hooaega tippspordis vahele.\n•• kahekordne olümpiavõitja 2006. aasta Torino mängudel\n•• MM-võistlustelt üks kuldmedal, kolm hõbedat ja kaks pronksi\n•• kahekordne juunioride maailmameister\n•• MK-üldarvestuses kahel hooajal teisel kohal\n•• Eesti meistrivõistlustel võitnud 45 medalit


RETSEPTID: Hilissügisesed hoidised astelpaju-, pihlaka- ja kibuvitsamarjadest - Maakodu.ee\nMädarõikane pohlasalat õuna ja ploomiga.Foto: Kaili Eerma\nSaagid on enamasti korjatud ja tallele pandud, välised toimetused tehtud. Viimasena enne külmade tulekut saab purki pista astelpaju-, pihlaka- ja kibuvitsamarjad.\nAstelpajumoos Kreeka pähklitega\n1–1,2 kg suhkrut\nAstelpajumoos Kreeka pähklitega.\tFoto: Kaili Eerma\nPeske marjad. Keetke suhkrust ja veest siirup. Hakkige pähklid, pange need siirupisse ning keetke 10 minutit. Lisage astelpajumarjad ja keetke ettevaatlikult segades 40 minutit, kuni marjad enam pinnale ei kerki.\nKibuvitsamoos.\tFoto: Kaili Eerma\nMeisterdame maitsvale hoidisele kauni ümbrise (5) 21.10.2016\nKeetke suhkrust ja veest siirup ning kallake see marjadele. Lisage sidrunimahl ning keetke tasasel tulel kuni pehmenemiseni. Kurnake siirup läbi sõela pudelitesse.\n0,5 kg küpseid pirne\n1–1,5 kg suhkrut\nPohlamoos pirnidega.\tFoto: Kaili Eerma\nLõigake pirnid tükkideks ja võtke südamikud välja. Pange need potti, kallake kuum vesi peale ja laske 10 minutit seista. Keetke suhkrust ja veest siirup ning keetke selles pohlad läbi. Vahetult enne valmis saamist lisage pirnitükid. Segage, laske veidi koos keeda ja tõstke moos purkidesse.\n1 kg pihlakaid\nPihlakamoos.\tFoto: Kaili Eerma\nKorjake marjad pärast esimesi külmi, sest nii on nad magusamad. Kallake üle keeva veega ja laske 12 tundi seista, vahetades vett mitu korda samas mahus kui see, mille ennist ära valasite. Viimase veega keetke potis suhkruga siirup ja lisage marjad. Keetke umbes seitse minutit tasasel tulel, võtke pott tulelt ning jätke kuueks tunniks seisma. Korrake sama veel kaks korda ning seejärel pange keedis purkidesse.\nMädarõikane pohlasalat õuna ja ploomiga\n4 tükeldatud ploomi\nKeetke pohlad, õunad ja ploomid suhkru ning vähese veega läbi, jahutage ning siis lisage mädarõigas, sool ja pipar. Pange purkidesse ja säilitage külmikus.


Chomview Resort, Koh Lanta\nkuustikkati veebruar 22, 2017 Tai\nPaar nädalat tagasi sai ära proovitud, et endiselt mahuvad enamus asjad õnneks seljakottidesse ära. Lisaks vahetasime ka elukohta ning kolisime kolmeks nädalaks elusuuruses tegelaskujudega kaunistatud hotelli.\nEsimesest välismaakodust lahkumine oli päris suur ettevõtmine – marx tundis ennast halvasti, mistõttu läks mul pool hommikut mõlemi asjade pakkimiseks, võtmete viimiseks jms asjatamiseks seni kuni marx voodis pikutas. Samas muidugi oli mul vähemalt hea olla.\nKogu meie elu praegu + tegelikult viisin samal hommikul kotitäie riideid ka pesumajja. Naljakas oli matkakoti põhjast leida selliseid asju nagu jope, kampsun, pintsak, teksad.. elusees ei pane ma neid siin selga. Samas.. seni kuni kotti mahuvad ei raatsi ära ka visata- äkki mõnes tuleviku sihtkohas kulub ära?\nMeie uus kodu on Kohubist enamvähem sama kaugel kui vana, ainult et lõunas. Tegemist on meie jaoks korraliku upgrade-ga, sest:\nSoovi korral saaksime kasvõi iga päev ilmselt toateenindust (vs Kohubi korteris iga neljapäev). Samas siiani oleme piirdunud korra nädalas koristusteenustega. Igapäevaselt tuuakse ikkagi tuppa juurde joogivett ja vetsupaberit. Huvitav kui palju nad arvavad et me tualetis käime? 😀\nNaljakas kui palju voodipesu värv silmamõõtu mõjutab. Peale esimest koristust vahetati lilla voodipesu pruuni vastu. Tükk aega vaatasime, et ei tea kas voodi või madrats vahetati välja – enne oli suurem ja kõrgem. 😀\nMeil on veekeetja (jee, kohvi) ja suur telekas. Viimast olen ma ühe korra tööle pannud aga isegi kui meil see olemas on siis me endiselt ei ole teleka inimesed.\nMõnus avar tuba ja kõrged laed. 🙂\nToad on ilusamad ja sipelgavabamad.\nDušši surve on parem. 😀 Väikesed rõõmud.\nMeil on bassein!\nMu helesinine unistus ükssarvega vee peal hulpida on lõpuks täitunud! Küll me pakume hotelli töötajatele palju nalja.\nPeamajas on ka restoran, kust saab süüa tellida, mis siis tuuakse vastavalt soovile basseini äärde või tuppa.\nÜmbruskond on imekaunis – ühel pool on vaade mägedele ja teisel pool kauguses näeb isegi merd. Hotelli ala on ilus ja rohelust ning erinevaid veidraid kujukesi täis.\nKauguses tükike merd. Esiplaanil bambi, lõvi, lambad ja muu tavaline.\nLisaks elututele kujudele on paremal suures puuris ka paabulinnud.\nToas on ülimõnus aknaalune töö/kirjutamis/lugemisnurgake.\nMeil on ka mõnna veranda raamatu lugemiseks.\nSellised väikesed majad ja verandad on siin.\nMeenutab ju teletupsumaad?\nNeed kujud on veidi veidrad aga täitsa kodused juba.\nHambaklambritega lambad on siin väga teemas. Krissu oli oma tuuril kuulnud, et paljudel tailastel on puseriti hambad ja viimasel kahel aastal on breketid jõudsalt populaarsust kogunud. Sellest siis ka breketitega lambad.\nKokkuvõtvalt võib öelda, et oleme oma kolimisega rahul. 🙂\nPosted in Tai and tagged Chomview Resort, Ko Lanta, Kodu. Bookmark the permalink.\nIgapäevaavastused ja tulevikuplaanid


Janar Rückenbergi igapäevatööks on noorte üldfüüsiline arendamine kehalise kasvatuse õpetajana.\nEesti ühe suurema jõutreeningu- ja üldkehalise ettevalmistuse teadmistepagasiga mees, kes on kirjutanud ka populaarse raamatu “Sinu parim vorm jõusaalist”, on kirglik laste teadliku tervisekäitumise edendaja, andes lisaks arvamuslugudele sinna igapäevaselt ka oma reaalse panuse kehalise kasvatuse õpetajana.\nÜhtlasi on Janar endine tippsportlane, treener, isa ja pikaajaline King of Spadesi klient.\n1. Mehena, kes on end väga edukalt teostamas mitmes erinevas valdkonnas, mis on Sinu meelest pideva arengu ja edu saavutamise võti?\nTõsiasi, et inimene on võimeline pidevalt edasi arenema, on minu jaoks midagi müstilist ja erakordset. Selle fenomeni aluseks on tegelikult meie kohanemisvõime. Mõelge, ükskõik millega me tegelema hakkame, me oleme suutelised arenema, oleme võimelised paremaks saama. Nii ilmne ja loogiline, teisalt täiesti fenomenaalne.\nHuvi ennast inimolendina, nii vaimses kui füüsilises mõttes arendada, avastada ja testida - eelkõige see ongi mind nendele tegudele ajendanud, mida olen korda saatnud. Võime areneda avaldub aga ainult ühel tingimusel: peame mugavustsoonist väljuma. Minu armastatud sport, kulturism, oma terviklikkuses on olnud suurepärane valdkond enda kui inimisendi arengu teostamiseks, tajumiseks ja piiride nihutamiseks. See sport on mulle õpetanud distsipliini, pühendumist, vaimsete ja füüsiliste raskuste talumise olulisust, vajadust loobuda hetkelistest naudingutest suurtemate väärtuste nimel, eesmärkide püstitamise oskust ja sihikindlust.\nJanari kirjutatud raamat “Sinu parim vorm jõusaalist” on saadaval nii Apollo kui Rahva Raamatu poodides.\nVõistlussport on kasvatanud tahet ja aidanud mõista, kui vajalikud on ebamugavused meie elus. Selle mõistmine on suurel määral inimese hingerahu võtmeks. Täna väärastatakse meie arusaamu ideoloogiaga, mille kohaselt peab kogu elu olema üksnes meelepärane. Paraku on just see mõtteviis otsetee taandarenguni, mandumiseni ja kannatusteni. Arthur Schopenhauer on öelnud:\n„Iga nauding põhjustab vajaduse uute naudingute järele ning inimene ei lepi enam endise olukorraga. Kui pole võimalik neid vajadusi rahuldada, muutub elu kannatuseks ja tekibki omamoodi nõiaring.“\nEndast maksimumi andmine mis iganes eluvaldkonnas esitab väljakutse meie vaimule, õpetab kannatama, võitlema, raskustele vastu astuma ja mitte kergekäeliselt loobuma. Üksnes tugev tahe teeb võimalikuks suured saavutused ja märkimisväärse edasiliikumise. Tahe on see, mis sunnib meid ebamugavustsoonis vastu pidama ja ikka edasi minema. Usun siiralt, et areng hakkab sealt, kus lõppeb mugavus.\nTõeliselt rikastav elu seisneb praktiliselt igas oma ilmingus enese ületamises, pidevas piiride kompamises, ebamugavuste talumises ja nendega kohanemises. Ebamugavust, nii vaimset kui füüsilist, ei tohiks mitte karta, vaid hoopis tervitada, kuna see tähendab kasvamist. See on oluline teadmine, mida kahjuks suurel osal inimestel ei ole. Põhimõtted, mis mind minu tegemistes kandnud, on järgnevad:\nAreng algab sealt, kus lõppeb mugavus.\nMe ei saa enne teada, kes me oleme, kuni me pole näinud, mida me teha suudame.\nAinult need, kes püstitavad endale ebareaalseid eesmärke avastavad, mis on reaalsus.\nSelleks, et midagi saada, tuleb ka anda.\nEelneva mõttearenduse tahaksin tulevikus kindlasti põhjalikumalt veel ühe raamatu näol realiseerida.\nJanar enda korraldatud Rakke Rammumehe võistlusel harjutust ette näitamas.\n2. Milliste kohustuste, väljakutsete ja stressoritega sa igapäevaselt silmitsi seisad?\nÕpetajana puutun palju kokku lastega ja iseenesest mõistetavalt kujundan neid teatud määral ka lähtuvalt oma maailmavaatest. Kõige suurem väljakutse on selgitada nii õpilastele, aga ka lastevanematele, et saame peaaegu alati suurel määral oma ettevõtmiste lõpptulemust ükskõik millises valdkonnas ise muuta ja mõjutada.\nVahenditeks on seejuures voorused nagu kannatlikkus, pühendumine, visadus ja tahtejõulisus. Paraku, kui kasvukeskkond on üksnes kerge, tore ja lihtne, siis nimetatud voorused ka ei arene, mistõttu ei teki ka instrumente, mis aitaksid ennast tõsiselt teostada. Ennast teostamata inimene, nii noor kui vana, on pealiskaudne, ekslev ja õnnetu. Ei osata luua ega loodut väärtustada. Üksnes otsesele nautlemisele suunatud tegevused tapavad inimese arengu- ja mõtlemisvõime.\nNii olen ise endale kohustuseks võtnud noori kasvatada julguse, pealehakkamise ja sihipärase unistuste poole püüdlemise vaimus, vastandades end praegu domineerivale mõtteviisile, nagu kõik peaks tulema kohe, kiiresti ja võrdlemisi väikese vaevaga.\n3. Mida pead praegu enda suurimaks võiduks ning mis sind selleni aitas?\nSuurim rõõm on ehk tõdemus, et mind, minu soovitusi ja mõttearendusi võetakse järjest rohkem kuulda. Selle tõsiasja vundamendiks ja hinnaks on olnud aastatepikkune raske töö, tahe ja pühendumine. Seeläbi on tekkinud kogemus ja teadmised, mida üritan nii igapäeva praktikas koolitöös kui läbi oma kirjutiste jagada.\n4. Miks otsustasid hakata King of Spadesi kasutama?\nKa tervisliku eluviisi juures ei ole vanuses alates 30-35 meie organismi võimsus enam sellisel tasemel kui 18-aastasena, kusjuures seda tajuvad aina nooremad ja nooremad mehed.\nLisaks kiirele argielule ning tööpäevadele treenin jõusaalis endiselt 3-4 korral nädalas ning mis seal salata, võimsuse langus annab praktikas ja sooritusvõimes tunda.\nTreeningutest taastumine, aga ka koormuste talumine nii üksikul treeningul kui mahuliselt nädalas ei ole enam sellised, kui enne kolmekümnendaid. See tõsiasi ajendas lisaks tavapärastele toidulisanditele nagu kreatiin ja aminohapped, otsima midagi, mis avaldaks positiivset mõju testosteroonitasemele ning kroonilistele madala intensiivsusega põletikele, mille käes me pea kõik, tegusad ja ettevõtlikud mehed, kannatame.\nJanar oma sportlaskarjääri tipus.\n5. Millal ja kuidas tundsid King of Spadesi mõju?\nKing of Spades´i toimet tunnen 3-5 päeva möödudes pärast kuuri alustamist. Mõju väljendub mõnevõrra paremas lihastoonuses, olles lopsakam ja värskem. Samuti avaldub selle lisandi toime tajutavalt paremas taastumises. Peale kolmekümnendaid ja neljakümnendate eluaastate eelikuna tekib järjest rohkem olukordi, et ka kahel järjestikkusel päeval tugeva treeningu teostamine ei olegi enam nii lihtne. King of Spades on selles osas olnud tuntavalt toetav. Mis puudutab kontsentreerumist, siis tunnistan ausalt, et otseselt erilist keskendumisvõime tõusu on raske kuuri ajal täheldada, kuid see tuleneb ka ilmselt asjaolust, et sellelaadset toimet on praktikas väga raske mõõta.\nEi saa puudutamata jätta ka nii delikaatset, kuid mehe jaoks olulist teemat kui potents. Laskumata detailidesse, ka selles osas toimib King of Spades minu puhul tuntavalt. Loomulikult ei ole tegemist millegi sellisega, et kui võtad päevase soovitusliku koguse sisse, oled hetkega kontrastselt ja pööraselt teine inimene. Aga, kes keha kuulab ja oskab ennast tunnetada, see peaks King of Spades´i toimet omal individuaalsel moel kindlasti tundma. Samuti, see lisand toimib ikkagi regulaarselt ja kuurina manustatult.\nUsun, et King of Spades´i proovimine ei tee kahju kellelegi, kuid erilist kasu võiks selle lisandi manustamise korral saada mehed vanuses 30 ja enam eluaastat. King of Spades´i positiivseid toimeid on esile tõstnud ka minu vend fitnessi- ja kulturismitreener Silvar Rückenberg.\n6. Kas soovitaksid ka teistel suure füüsilise ja vaimse koormusega meestel King of Spades oma igapäevaellu lülitada?\nKing of spades´i tarbimiseks ei pea olema ilmtingimata sportlane. Argumendiks võivad olla ka lihtsalt füüsiline töö, pikad tööpäevad ja aktiivne elustiil. Kui nii on, siis soovitan kindlasti seda lisandit proovida. Ma ei soovita kellelegi midagi pelgalt sellepärast, et keegi palub mul soovitada. Me kõik oleme tõepoolest individuaalsed ja mingi toime tundmises ei saa kunagi sajaprotsendiliselt identseid efekte garanteerida, kuid mina tunnen King of Spades´i positiivseid omadusi. Seega, on tõenäosus, et see võib ka teie puhul tõhusalt toimida. Kaotada ei ole midagi, kui siis ainult võita!


Fetish Fantasy Extreme 10-tolline õõnes strap-on dildo (must)\nAvaleht » Kõik tooted » Fetiš ja BDSM » Strap-on'id » Fetish Fantasy Extreme 10-tolline õõnes strap-on dildo (25.5, must)\nFetish Fantasy Extreme 10-tolline õõnes strap-on dildo (25.5, must)\nFetish Fantasy Extreme 10-tolline õõnes strap-on dildo (25.5, must) kogus\nFetish Fantasy Extreme 10-tolline õõnes strap-on dildo. Strap-on dildo suuruselt keskmisest tunduvalt pikem ning jämedam. Kogupikkuseks 10 tolli ehk 25.5cm (sisestava osa pikkus 18cm) ja suurimaks läbimõõduks ehk jämeduseks koguni 6.5cm.\nDildo on seest õõnes. Õõnsuse sisepikkuseks 15cm ja läbimõõduks 3cm, mis istub väga tihkelt ümber peenise, pakkudes ka mehele penetreerimisel meeldivat naudingut ja mõnu. Naudingu võimendamiseks kombineerida meie seksapteegi kreemide, geelide ja spreidega, mis tõstavad peenise tundlikkust ja võimendavad orgaseme.\nLisaks on kaasas ka rakmed, mida on lihtne kinnitada ja hoiavad õõnsa dildo kindlalt ja tugevalt paigas või peenise otsas. Dildol on ka munandid, mis suruvad mõnusalt vastu mehemunandeid pakkudes samuti stimulatsiooni ja naudingut. Saadaval on ka sama toote nahavärvi versioon.\nÕõnest strap-on dildot saab kasutada eraldi kui ka tavapärase strap-onina ja kuna dildo on varustatud munanditega, siis sobilik ka anaalseksiks, sest munandid takistavad dildol lõpuni anaali minemast. Kui toode pakub huvi, siis soovitame tutvuda ka teiste sama Fetish Fantasy õõnsate strap-on dildodega.\ndildo kogupikkuseks 25.5cm (sisestava osa pikkus 18cm)\ndildo läbimõõt 6.5cm\nõõnsuse pikkus 15cm ja läbimõõt 3cm\nsaadaval ka erinevad suurused (leitavad SIIT).\nFetish Fantasy Series vibreeriv 8-tolline õõnes strap-on dildo (20cm)\nFetish Fantasy strap-on rihm/dildo hoidja\nEasytoys strap-on komplekt Thruster Strap (2.9×14.5cm)


Max Kaur: Mustvee on Eesti Jeruusalemm\n3.juuni 2012 a. külastas Tallinna Linnavolikogu liige ja Korrakaitsekomisjoni esimees Max Kaur kohalike linnavolikogu liikmete kutsel Mustveed, et osaleda Püha Kolmainsuse Ainuusu Kiriku 135. aastapäeval. Üritusel osales ansambel „Ortodox Singers“, tuntud dirigendi ja helilooja Valeri Petrovi juhtimisel. Kohal olid ka Jõgeva maavanem Viktor Svjatõšev ja Riigikogu liige Aivar Kokk.\n„Mustvee oma viie kirikuga on tegelikult meie Eesti Jeruusalemm. Unikaalne koht ning mitte ainult Eesti mõttes. Sellistest väikelinnadest saabki Eesti rahvas ja Euroopa Liit alguse. Peispisäärne pealinn Mustvee oma 500. aastase traditsioonidega on ajalooline mälestusmärk mineviku Eestist, mis ulatab käe tuleviku Eestile, " kiidab poliitik Max Kaur.\nKogudus tegutses Kirikus kuni 1957. aastani, nõukogude kompartei liidri Hruštšovi antireligioosne kampaania muutis kirikuhoone jahu- ja mööblilaoks. 1980. aastal sai hoone tagasi pühakoja funktsioonid baptistikoguduse käsutuses. 2004. aastal avati Kirik aga taas Õigeusu Kirikuna. Mustvee Halastuse ja Püha Kolmainsuse Ainuusu Kogudus on iseseisev õigeusukogudus, mis pole ei Konstantinoopoli ega ka Moskva patriarhaadi kanoonilises alluvuses, kujutades endast seeläbi ainulaadset nähtust Eesti religiooniloos.


USAs levib soolenakkus: jäljed viivad McDonald’sisse - Kaup ja teenus - Tarbija\nUSAs levib soolenakkus: jäljed viivad McDonald’sisse\n13. juuli 2018, 17:13\nÜle 100 ameeriklase on haigestunud parasitaarsesse soolenakkusesse, mille levitajateks peetakse McDonalds’it.\nUSAs Illanoisi ja Iowa osariikide terviseametid uurivad tsüklosporiaasi puhangut, vahendab CNN. Kõik haigestunud olid mõned päevad enne McDonald’sis söömas käinud.\nTsüklosporiaas on parasiidi tekitatud soolenakkus, mis satub inimese soolestikku söögi või joogiga. Haigustekitajad levivad fekaal-oraalsel teel nendega saastunud toitude, puu-ja juurviljade, salatite või marjade söömisel ning saastunud vee joomisel. Haigusnähtudeks on kõhulahtisus, isutus, kõhukrambid, puhitus ning need ilmnevad enamasti umbes nädal pärast nakatumist. Osal haigestunutel esineb ka oksendamist, palavikku ja gripi sümptomeid.\nHaigus võib kesta alates mõnest päevast kuni mõne kuuni – kusjuures haigestunu võib vahepeal end paremini tunda. Haiguse ennetamiseks tuleks käsi pesta pärast tualeti kasutamist ning enne toidu valmistamist ja söömist. Ühtlasi tuleks vältida pesemata puu-ja juurviljade söömist.\nIllinoisi osariigis asuva terviseameti sõnul on neil teateid 90 haigestunust. «Esialgne uurimine viitab McDonald’si restoranides pakutavale salatile,» seisis terviseameti teates. «Ligikaudu neljandik haigestunutest teatas, et käisid mõned päevad enne haigestumist McDonald’sis söömas.» Amet kutsub üles inimesi, kes on lähipäevil McDonald’sis söömas käinud ning kogevad tsüklosporiaasi sümptomeid, pöörduma kohalikku tervishoiuasutusse.\nIowa terviseamet saatis sarnase sisuga kirja ka enda osariigi elanikele. «Sel suvel on olnud mitmeid tsüklosporiaasi haiguse puhanguid,» seisis teates. «Me töötame koos erinevate instituutidega, et leida põhjus.»\nMcDonald’s töötab samuti koos toidu-ja terviseinstituutidega, et teha selgeks, kust haigupuhang alguse sai. Oma e-kirjas kirjutasid nad, et mõlema osariigi tervishoiuasutused on nendega ühendust võtnud. «Kuna haiguspuhangu põhjus on veel ebaselge, otsustasime võtta McDonald’site restoranidest kahtlusalune salat välja ja asendada see uuega.» Salati eemaldamine hõlmab ligikaugu 3000 USA restorani.


Areng eeldab valikute tegemist | ajakiri.ut.ee\nRektor Volli Kalm analüüsib õppeaasta alguse puhul vastuvõttu ning toob välja, kuidas uue põhikirja ja arengukava elluviimisega ülikooli liikmete ja vilistlaste elu paremaks muuta.\n2. septembri seisuga alustas sel õppeaastal Tartu ülikoolis õppetööd 3288 üliõpilast, see on enam kui 500 uut tudengit vähem kui mullu. Mida see sisuliselt tähendab?\nGümnaasiumilõpetajate hulk väheneb ja väiksem ülikooli astujate hulk oli prognoositav. Vastuvõtunumber kahanes kõigis ülikoolides ja tuleval aastal on need numbrid veel väiksemad.\nMinu arvates peaksime sellest mitut asja õppima. Esiteks näitab see, et ülikoolid võiksid saavutada kokkulepped, et sarnased erialad omavahel ära jagada. Kui mitmes ülikoolis õpib lähedasi erialasid 3–4 inimest, võiks need õppekavad ühendada ühte kohta. Samas on ka iga ülikooli sees õppekavasid, mis on üksteisega sarnased ja kus on vähe tudengeid. Ratsionaalne käitumine oleks need kokku panna, nende kandepinda laiendada.\nKuulsin mõni nädal tagasi huvitavat näidet. Statistika ütleb, et Euroopa Liidus vahetavad inimesed õppimisest kuni vanaduspensionile jäämiseni keskmiselt kaheksa korda oma eriala, ametit või töö sisu. Selline liikuvus eeldab universaalseid oskusi. Kui praegu on inimeste tööelu kaheksa eri tingimuskomplektiga, siis tudengid, kes praegu ülikooli lõpetavad, töötavad ka 40 aasta pärast ja võib arvata, et siis on teadmised maailmast muutunud veelgi mahukamaks ja komplekssemaks.\nJuba praegu on tööturul vaja kombineerida palju eripädevusi. Kui saame sellest aru, siis ei tohiks küsimusi tekitada ka alatäitunud lähedaste õppekavade kokkupanemine. Just see võiks olla põhiline õppetund vastuvõtust, mis on kõikides ülikoolides teist aastat järjest lõppenud märkimisväärse arvu täitmata õppekohtadega. Kui me sellest ka nüüd ei õpi, siis võib tuleval aastal mõne eriala päästmiseks olla juba liiga hilja.\nVäiksema sisseastujate hulga juures on tegelikult ka palju positiivset. Hariduse rahastamine ei vähene, selle on rektorid ministriga kokku leppinud. Sisuliselt tähendab see, et iga tudengi koolitamiseks on meil natuke rohkem raha kui varem. Hea tulemus on ka see, et mitmendat aastat järjest on Tartu ülikoolis kasvanud nii Tallinnast ja Harjumaalt tulevate üliõpilaste kui ka välistudengite osakaal. Reaalsus on ka see, et sisseastujate hulgas on proportsionaalselt järjest enam vanemaid inimesi. Sel aastal oli kolmandik uutest tudengitest vanemad kui tänavu kevadel lõpetanud.\nKas sisseastujate vanuse kasv tähendab ka seda, et nad teevad teadlikuma valiku?\nTahaksin seda loota. Gümnaasiumid saadavad meile infot, mis on saanud nende lõpetajatest – kuhu ja mida õppima on mindud. Samas Hugo Treffneri gümnaasiumi direktor ütles näiteks, et tegelikult ei ole sellise statistikaga suurt midagi teha. Pärast esimest semestrit ja aastat võivad asjad oluliselt muutuda. Noored saavad selle ajaga aru, kas valik on neile sobinud või ei ja nad teevad uusi valikuid. Ja see, et noored inimesed seda teevad, on normaalne.\nSee on taas vihje, et bakalaureuseastme õppekavad võiks olla oluliselt laiapõhjalisemad kui praegu. Näiteks võiks asuda õppima loodusteadusi ja siis edasi vaadata, kas kõige rohkem huvitab keemia, füüsika, materjaliteadus või midagi muud. Mitte otse koolipingist tulnuna otsustada saada bioloogiks, geoloogiks või kellekski teiseks. Siis saaks ülikool paremini ja paindlikumalt ka inimeste arengu ja soovidega arvestada.\nKui ka praegu ülikooli töötajate seas ringi vaatan, näen näiteks arstiharidusega filosoofe, psühholoogiharidusega teolooge, matemaatikaharidusega geograafiaprofessoreid ja bioloogiharidusega arstiteaduskonna professoreid. Me oleme ise oma elu paljus muutnud ega tohiks ka praegusi tudengeid selles osas piirata.\nKui palju võisid uute tudengite hulka mõjutada karmid sisseastumistingimused?\nTartu ülikoolis tõstsime sissesaamiseks vajaliku miinimumpunktitaseme 60-lt 66-le, selle tõttu pääses kandideerima umbes 10% vähem inimesi. Lisaks oli tänavune matemaatikaeksam raske. Kui laseksime vastuvõtulati allapoole, saaksime vastu võtta rohkem tudengeid, aga mina seda kindlasti ei poolda. Jah, ülikooli astujate hulk väheneb, aga pikas perspektiivis ei olegi oluline, kui palju inimesi ülikooli tuleb, vaid see, kui palju lõpetab. Madalam latt suurendaks ilmselt nende tudengite hulka, kes lõpetamiseni ei jõua.\nKüll aga tuleb järgmiseks vastuvõtuperioodiks sisseastumistingimused üle vaadata. Mis eksameid ja kuidas kasutada. Kas ja kuidas teste korraldada. Või vaadata veel mingeid muid näitajaid. Mõned ülikoolid arvestavad näiteks koolilõpetaja keskmist hinnet. Aga vastuvõtutingimuste alandamine eesmärgiga saada suurem hulk tudengeid ei saa olla ülikooli eesmärk.\nTÜ-s olid sisseastujate hulgas kõige populaarsemad õppekavad arstiteadus, IT ja õigusteadus. Mida võiks ülikool teha, et ka teised erialad suuremat tähelepanu saaks?\nMa usun, et peame noortele nende õppimisvõimalusi, tulevasi ameteid paremini selgitama. Praegu me kutsume õppima füüsikat, filosoofiat, semiootikat, aga see ütleb tegelikult üsna vähe. Akadeemilise karjääri ja teadustööga jätkab umbes 5% lõpetajatest, aga mis võimalused on ülejäänutel?\nMe räägime algusest: õppekavadest, millel õppida saab. Tegelikult peame rääkima lõpust: mis võimalused see haridus tööturul annab. Peame uurima ja rääkima, mida teevad need, kes eriala on juba omandanud.\nVastuvõtutemaatikaga haakub ka õppekavade ülevaatamine. Mida see endast kujutab?\nVastuvõtt näitas, kui väga on vaja, et me õppekavad üle vaataksime. Õppeprorektor Martin Hallik käis välja väga hea lähtepunkti: õppekavad, mis on rahvusülikooli jaoks möödapääsmatult vajalikud või kvaliteetsed ja kestlikud, tuleb eristada neist, mis seda ei ole. Loomulikult tekitab see vaidlusi. Aga otsusteni jõudmiseks on ka vaidlused vajalikud. See sortimine aitab aru saada, mida tulevikus teisiti teha, et kogu õppeprotsess oleks loogilisem.\nMe ei räägi niivõrd õppekavade sulgemisest kui lähedaste ühendamisest. Ja kui ka otsustame ühiselt mingi õppekava kinni panna, siis nendega, kes on juba vastu võetud, käib töö niikuinii veel vähemalt 2–3 aastat edasi.\nÜle tuleb vaadata kõik vastuvõtuarvud, ka need, millel täituvusega probleeme ei ole. Seda nii tööturu kui ka soovijate kontekstis.\nSuvel võttis senat vastu ja nõukogu kinnitas TÜ uue põhikirja, mis küttis meedias üles palju kirgi. Miks oli ülikoolil uut põhikirja vaja?\nJuba nüüd, kus uue põhikirja vastuvõtmisest on möödas alles mõni kuu ja valmistume selle jõustamiseks 2016. aasta jaanuaris, on järjest rohkem näiteid eri valdkondadest, kus juba selles vaimus muutusi tehakse.\nNäiteks LOTE-s käib praegu diskussioon, mida teha õppekavadega, kus on alatäituvus. Arutatakse, milliseid bakalaureuseastme õppekavasid saaks liita ja laiapõhjalisemaks teha. Arvutitehnika osas teevad nad juba koostööd matemaatika-informaatikateaduskonnaga. Religiooniuuringute ja orientalistika vallas teevad omavahel koostööd usu- ja filosoofiateaduskond. Sotsiaal- ja haridusteaduskonnas kahe instituudi ühendamine oli tüüpiline näide struktuuri muutmisest ja sellest, kuidas koondunud inimesed otsustasid ühiselt, mis nende õppekavadega edasi saab. Teaduse areng sõltub väga suurel määral nutika spetsialiseerumise koordineerimisest eri üksuste koostöös.\nKui meil oleks endiselt eraldi teaduskonnad ja nende välised teadusasutused, nagu mõni aasta tagasi, siis ma ei kujuta ette, et nende üksuste inimesed oleksid motiveeritud omavahel arutama probleeme, mida saab lahendada ainult ühiselt.\nKindlasti on uus tulevikuselgus sundinud ülikooli üksusi senisest rohkem koostööle. Ka senati uue koosseisu esimesel istungil arutasid erialade inimesed juba seda, kuidas saaks teha ühiseid doktorikoole, konverentse ja muud. Paljud neist läbirääkimistest oleks olnud võimalikud ka varem, aga nüüd on meil uus ühine platvorm ja tulevikusuunad, mis sellele mõtlema sunnivad.\nPalusime 20. novembriks kõigil valdkondadel teha oma ettepanekud, kuidas nad näeksid tulevikus oma valdkonna struktuuri ja instituutide töökorraldust. Ettepanekud koondab kokku ja süstematiseerib teadusprorektori juhitav komisjon, et senat saaks neid asju arutama hakata. Näiteks medicina valdkonna nõukogu on oma visiooniga juba valmis.\nKas see tähendab, et novembrist edasi enam midagi muuta, arutada ei saa?\nNovembrikuu tähtaeg ei ole kindlasti lõplik. Pärast seda alles algavad üleülikoolilised arutelud ja kahtlemata saab teha lisaettepanekuid. Ei ole probleemi, kui mõne struktuuri osas jõutakse enne kokkuleppele ning senat saab selle kinnitada ja teine aga vajab veel pikemaid läbirääkimisi. Tegutseme vastavalt sellele, kui kaugele on keegi oma otsustega jõudnud. Näiteks on senat filosoofiateaduskonna maailma keelte ja kultuuride kolledži loomise juba otsustanud.\nLoomulikult on igaühel oma huvid, aga valdkonna huvid peavad domineerima väikeste akadeemiliste rühmade huvide üle. Muidugi ei ole absoluutselt kõik selle üle õnnelikud, et tuleb neli suurt akadeemilist üksust ja kaks juhtimistasandit, aga need otsused on juba praegu toonud suurema selguse, kuidas edasi minna.\nMuudatused on aidanud palju kaasa, et otsused ei veni enam kuude ja aastate kaupa. Õppekavade ja professuuride avamine, teaduse rahastamise taotluste esitamine, tähtajatute töölepingutega professorite atesteerimine toimub valdkonniti. Akadeemilise nõudlikkuse stiili hakkavad kujundama valdkonnad ise, kes on enda oludega kõige paremini kursis.\nPõhikiri rakendub ametlikult 2016. aasta algusest. Kui kaua ja ulatuslikult võib põhikirja arutelu veel kesta?\nKõik suured muudatused, mis puudutavad paljusid inimesi, tuleb teha enne 2016. aasta 1. jaanuari. Praegu on valdkonnal veel koordineeriv roll, selleks ajaks on valdkond juba struktuuriüksus. Selleks ajaks on valitud ka juba dekaanid ja instituutide ning kolledžite nõukogud.\nMuidugi on põhikiri, nagu iga teine õigusakt, inimeste kirjutatud ja seega ka nende muudetav. Praegu kehtivat põhikirja on parandatud nüüdseks vist ligi 20 korda. Muutused ei ole välistatud, ka pärast jõustumist võib alati tekkida vajadus midagi muuta, täpsustada, ajakohastada. Üks, mille muutmist ma enam ei näe, on tuleviku raamistik: neli põhilist akadeemilist üksust ja kaks juhtimistasandit. Need on määratud, üldiselt aktsepteeritud ja jõustuvad. Pigem on rahulolematus seotud nimeküsimusega.\nNii et nimeküsimus on endiselt õhus?\nPõhikirja on teadlikult sisse kirjutatud, et instituudi nime üle otsustab senat igal konkreetsel korral eraldi. Mis nimi see on ja kuidas seda kasutada saab. Kui senat põhikirja vastu võttis, ei aktsepteeritud tol hetkel võimalikku paindlikkust valdkonna nime küsimuses. Ma mõistan soovi kasutada sama tasandi struktuuriüksuste puhul sama nimetust, aga paindlikkust võiks võib-olla ka seal rohkem olla. Ma ei välista, et senat selle küsimuse juurde tagasi tuleb.\nAga nimeküsimus ei ole kindlasti põhiküsimus. Kõige olulisem on endiselt hariduse kvaliteet, õppekavade sisu, teadustöö. Järjest rohkem peame hakkama valikuid tegema.\nKuidas seda suvist konfliktide ja kompromisside aega tagantjärele hinnata?\nEelkõige oli suhtlemise probleem ja valesti mõistmine – seda ka rektoraadi poolt. Kui lugeda kokku see uskumatu arv koosolekuid, siseveebi materjale ja muud, mis suvele eelnes, tundus mõistetamatu, et põhikirja teemal on vaja veel uuesti samu asju arutada.\nArvasime, et oleme oma argumentidest nii palju rääkinud, et kõik on selge. Aga ühel hetkel tajusime, kui vähe ikkagi välja loeti, kuulati ja aru saadi. Sealt tulenes kohati uskumatu kriitika ja jutud, et see või teine teaduskond pannakse kinni. Ülikool jäi paraku reageerima tagantjärele sellele, mida keegi kuskil ütles.\nAga ma ütleksin, et kõige selle juures, mis suvel toimus, on ka selge positiivne sõnum. Kui ülikooli käekäigust hoolivad inimesed suudaksid ühiskonda samamoodi mobiliseerida ka muudes ülikoolile olulistes asjades, nagu näiteks kõrghariduse või teaduse finantseerimine, oleks see fantastiline!\nLoomulikult peavad inimesed olema oma eriala patrioodid. Aga esikohal võiks olla ikkagi ülikool tervikuna. See, mis suvel meedias toimus, näitas selgelt, et ülikooli sees on rohkem vaja arusaamist, et ülikooli eri osade huvid peavad kandma ja toetama ülikooli kui terviku huve. Siis saab ka ülikool kui tervik paremini konkreetsete erialade eest seista.\nSellega on tihedalt seotud ju ka ülikooli arengukava aastani 2020, mis samuti sel suvel vastu võeti.\nJust. Tegelikult ei ole arengukavast vähe räägitud, aga põhikirjaga seotu on selle ära varjutanud. Arengukava on nüüdseks kinnitatud. Pikemad eesmärgid aastaks 2020 on olemas ja praegu üritame paika saada hetkel kõige tähtsama: mis tuleks ära teha 2015. aasta jooksul. See on otseselt seoses praegu tehtava eelarvega. Ideaalis arvestabki eelarve ju seda, mida on vaja arengukavas planeeritud tegevuse elluviimiseks.\nMuidugi ei keera arengukava midagi pea peale. Ikka on põhilised teemad hariduse kvaliteet ja lõpetajate tase, teaduse mõju suurendamine ning ühiskonna teenimine. Kavas on välja toodud nendega seonduvad viis põhisuunda, mille alla kuuluvad igasugused alategevused. Oleme püüdnud neid täpsustada ja panna juurde ka mõõdikud, et oleks midagi, mille põhjal öelda, kuidas on plaanid realiseerunud.\nSelge on see, et väga suur roll on valdkonna nõukogudel. Ootame neilt alusteavet struktuuri, õppekavade, teadusvalikute ja oma arengueesmärkide kohta. Me saame väga hästi aru, et see on tohutu koormus. Aga tegemata neid asju jätta ei saa.\nLisaks on loodud ka töörühm arendusprorektori vedamisel, mis töötab juba pikemaajalisemate, mõõtmist võimaldavate eesmärkidega. Alates 2016. aastast on meil eelarve kujundamisel võimalik nendega arvestada. Meil on vaja pikemaajalistes eesmärkides kokku leppida, mida eelarvega siduda ja mille saavutamist mõõta.\nVõib tekkida hirm, et eelarves rahastatakse ainult nn mahajääjaid ja juba tublid jäävad tagaplaanile. Päris nii see vist ikka ei ole?\nSee, kui palju suudame arenguid toetada, on õigustatud küsimus. Järeleaitamiseks kulutame me raha üsna tihti, aga ma usun, et me ei ole sellega seni liiale läinud. Oleme alati toetanud ka näiteks arsti- ja õigusteadust. Need on erialad, mida me mingil juhul Tartu ülikoolis kinni ei pane ja millele on ka suur nõudlus.\nToetada tuleb nii tugevaid teadusvaldkondi kui ka neid, mida tuleks järele aidata. Kõiki aga toetada ei saa, ka siin tuleb valikuid teha. Selles osas oskab suuniseid anda aga jällegi valdkond ise – veel üks põhjus, miks on valdkondi otsustustasandina vaja.\nKui veel tulevikku vaadata, siis milline võiks olla Tartu ülikool aastal 2019, kui tähistame eestikeelse ülikooli 100. aastapäeva ning oleme juba mitu aastat elanud tänavu suvel vastu võetud põhikirja ja arengukava järgi?\nÜlikoolil on suur struktuur selleks ajaks paigas. Neli suurt valdkonnapõhist üksust, mille all teisel tasandil on instituute oluliselt vähem kui praegu. Ma usun, et see areng jätkub ka pärast 2016. aasta jaanuari.\nDemograafiat vaadates on ilmselt ka tudengeid umbes kolmandiku võrra vähem, võrreldes aastatega 2011–2012, kui TÜ-s oli umbes 18 200 üliõpilast. Kuna tudengeid on vähem, on meil tõenäoliselt ka töötajaid vähem kui praegu. Positiivses võtmes võib öelda, et ülikoolis on siis oluliselt motiveerivam töökeskkond ja tasustamisvõimalused korraliku akadeemilise konkursi läbinud tublidele inimestele.\n2019. aastaks on meil kindlasti kolmandiku võrra vähem bakalaureuseõppekavasid, aga need arvestavad oluliselt rohkem tööturgu ja tudengite soove. Kui me praegu peame pingutama, et kõikides üksustes oleks rahvusvahelist seltskonda, siis selleks ajaks oleme rahvusülikoolis jõudnud olukorda, kus rahvusvaheline töökeskkond on normiks ja meie tähelepanu koondub hoopiski kvaliteetse eestikeelse töötajas- ja õppekeskkonna toetamisele.\nJa ma loodan, et selleks ajaks on ülikool jõudnud sinna, kus ta praegusest oluliselt täpsemalt mõõdab oma vilistlaste mõju ühiskonnas. Ma usun, et teadustöö tase ülikoolis on endiselt väga hea, aga oluliselt rohkem võiks olla neid ülikooli lõpetajaid, kes on maailmas mingi muu tegevusega väga hästi hakkama saamas. Näiteks Euroopa tippametnikud või edukate ettevõtete loojad ja juhid. Selles osas võiks spekuleerima jäädagi.\narengukava, põhikiri, vastuvõtt


Leetrid liiguvad Eestile lähemale - Lätis on avastatud viis haigusjuhtumit | Tervis\nLeetrid liiguvad Eestile lähemale - Lätis on avastatud viis haigusjuhtumit (25)\nToimetas Silja Paavle, 15. jaanuar 2018 12:25\nLeetritega kaasnev lööve tekib algul kõrvade taha, järgmiste päevadega levib näole, kehale, jäsemetele, kaasa arvatud peopesad ja jalatallad.Foto: PantherMedia/Scanpix\nÜle kahe ja poole aasta on Lätis viis inimest haigestunud leetritesse, lisaks on ühe inimese võimalik haigestumine veel kindlakstegemisel.\nHaiguste ennetamise ja tõrje keskuse hinnangul võib umbes 95 protsenti Läti elanikkonnast olla leetrite suhtes immuunne, sest alates 1960. aastatest on inimesi leetrite vastu vaktsineeritud, vahendab LSM.LV.\nNing kuigi enamus lätlasi arvatakse olevat leetrite suhtes immuunsed, väidab Läti terviseameti infektsioonhaiguste ennetamise osakonna juhataja Jurijs Perevoscikovs, et leetripuhangud on lasteaedades või koolides võimalikud.\nEesti lähiriikidest möllavad leetrid ka Rootsis, alates detsembrist on Göteborgis avastatud juba 22 haigestunut. Terviseameti nakkushaiguste ennetamise ja epideemiatõrje osakonna peaspetsialist Irina Filippova ütles eelmise nädala lõpus ERR-ile antud intervjuus, et kuigi praegu pole haigus veel Eestisse jõudnud, ei saa leetrite siia jõudmist ka välistada.\nMillal peaksid täiskasvanud end leetrite vastu vaktsineerima?\nJÄLLE LEETRID: Saaremaal haigestus kaks täiskasvanut!\nLEETRID JÕUDSID EESTISSE: 11-aastane vaktsineerimata laps haigestus, ohus on ka Viimsi ja Lasnamäe inimesed\nLeetrisse haigestunute arv Euroopas neljakordistus


Naistearst Kadri Palo - Sünnitusabi ja günekoloogia | TerviseTrend\n4.6 - hinnanguid kokku: 66\n3.5/5 Avaldatud 3 kuud tagasi\nPäevad pole vennad,ööd pole õed-Dr.Palo tundus asjalik arst olema.Kuid nüüd,viimane kord,oli suhtumine väga külm,ning kalk.Palju ei puudunud,et oleksin karjuda saanud.Küsimusi rohkem kui vastuseid.Ei soovita.\n"Tema vastuvõtule minnes oled justkui oodatud."\nErialaselt väga professionaalne, seejuures leiab alati aega ja tahtmist uurida ka patsiendi nö üldist seisundit ja läheneb terviseküsimustele "tervikpilti vaadates".\nVäga sõbralik ja professionaalne arst. Kuulas ja vastas kõikidele küsimustele, seletas kõik asjad lahti. Soovitan kindlasti! :)\nDr. Palo on väga viisakas, asjalik, põhjalik ja konkreetne arst. Operatsiooni päeval küsis ja oli valmis vastama igale mu küsimusele. Enne operatsiooni, kui olin sellest valmis suure hirmu pärast loobuma, leidis aja ja vestles minuga sõbralikult ja konkreetselt kõigest viisil, mida mul oli sel hetkel vaja. Ja ma rahunesin maha ja proovisin oma hirmud seljataha jätta. Nüüd võin öelda, et mõtlesin ise üle ja oma tervist paanika ja hirmu pärast ohtu ei tasu panna. Aitäh Kadri Palo, et oskate olla samaaegselt sõbralik ja konkreetne, ning oma patsientide jaoks olemas olete, seletate asju ja olete julgustav.\nTeeb oma tööd pühendunult. Professionaalne, abivalmis, sõbralik, toetav. Süveneb teemasse ja mõtleb kaasa.\nEi, ei, mul ka halb kogemus, ükskõikne.Määras müoomile antibiootikumiravi mida polnud üldse vajagi. Sain teise arsti juures õige ravi peale ja nüüd hoopis teine asi. Räägitakse, et käige ennast kontrollimas, mida ma kontrollin kui valesti ravitakse\nПопала к ней со срочной неотложной, на мой взгляд, проблемой. Врая приветливая, улыбчивая. Помогла, объяснила, избавила от неудобств и страхов. Без сомнения хотела бы, чтобы она была моим постоянным гинекологом.\n"Üle pika aja meeldivaim ..."\nÜle pika aja meeldivaim kogemus naistearsti vastuvõtul. Sõbralik, põhjalik, professionaalne. Soovitan!\nSain tema juurde aja vaid läbi juhuse, aga olen väga rahul. Arst on põhjalik, kuulab ja selgitab. Jään kindlasti tema patsiendiks. Ainus negatiivne asi oli see, et ta hilines visiidile.\n"teeb ka nalja kui ..."\nOsavõtlik, professionaalne, kuulab ära, teeb ka nalja kui vaja ning suunab edasi, võtab erinevaid proove. Väga hea kogemus!\nSõbralik, konkreetne, huvituv ja leiab aega patsiendi jaoks.\n"Kadri Palo täielik närvihaige!"\nPöördusin emosse meeletu kõhuvalu ja verejooksuga,ootasin kaksikuid.olin 3h järjekorras kuni lõpuks sain vastuvõtu kabinetti.seal hakkas arst kohe karjuma,et mine haiglasse.sain shoki tahtsin teada,mis minu ja rasedusega üldse toimub.arst läks närvi selle peale ja hakkas karjuma et mu tahtmine ei loe ja mingu haiglasse.ärritusin et kas ma ei saagi teada mis muga toimub..seepeale arst kutsus õe kabinetti.küsisin veel kas saan teada mis on arst karjatas mine pukile.seal pidin ka 10min ootama ja siis arst tuli närviliselt .kartsin mida veel muga teha võib.olin verine ja kui küsisin mis uh siis näitab siis lihtsalt ei vastanud ja viskas mulle laua taga raseduse katkemise voldiku lihtsalt näkku..see oli elu kõige hullem arsti visiit!olin peale seda sellises hüsteerias ja stressis arsti käitumisest ja karjumiset ja ebaviisakusest!ei soovita vihavaenlasele ka seda närvihaiget arst\n"Kas keegi teab Kadri ..."\nSupper hea arst :) Kas keegi teab Kadri e-maili vói kabineti telefoni numbrit ?\n"Mu on ka väga ..."\nMu on ka väga meeldiv kogemus, konkreetne, hooliv. Arutab läbi ravivõimalused ja arvestab patsiendi enda mõtetega. Soovitan, kui tahate asjalikku arsti\nAnna hinnang arstile (Kadri Palo)


Aasta parimale pereettevõttele on vastutustunne loomulik - EAS\nAasta parimale pereettevõttele on vastutustunne loomulik\nTammeri kaubamärgi all metallist avatäiteid (ehk lihtsamalt öeldes uksi) tootev ettevõte on tänavu paistnud silma perega seotud väärtuste eest auhindu noppides. Äsja tunnustati Tammerit ettevõtluse auhind raames aasta pereettevõtte tiitliga, kevadel pälviti vastutustundliku ettevõtluse pronksimärgis ning lisandunud on ka peresõbraliku ettevõtte hõbemärgis.\nTammeri tegevjuht Anti Tammo märgib, et tunnustust on partnerite ja klientide poolt märgatud. “Oleme saanud õnnesoove nii Eestist kui välismaalt, mõned partnerid ei ole pidanud paljuks ka kringliga meid kostitada ning nii mõnedki neist on ammused kontaktid, kellega viimasel ajal ei ole kokkupuudet olnudki,” rõõmustab Tammo. Ettevõtte käibest pea 80 protsenti teenitakse eksportturgudelt, seega ei pruugi riigipoolne tunnustus koheselt majandusnumbrites kajastudagi. “Eelkõige on see tunnustus meie sisemistele väärtustele, aga teisalt aitab selline tuntus meil paremini tööjõudu meelitada, ehk perekesksed väärtused on oluline osa meie kui tööandja brändist - olemasolevate ja potentsiaalsete töötajate silmis on need märgised väga olulised ettevõttest mulje kujundamisel,” selgitab Anti.\nT-Tammer OÜ "Eesti parimad ettevõtted 2019" auhinnagalal, kus neid pärjati tiitliga "Aasta pereettevõte" | Foto: Silver Gutman\nIgal Tammeri töölaual on kaunilt kujundatud ettevõtte väärtuste kaart, kus esikohal on töötaja heaolu ning sõbralikud suhted. Kuigi Tammeri on asutanud pereisa Raigo Tammo, poeg Anti Tammo jätkab sisseküntud rada tegevjuhina ning suur osa perest on seotud ettevõtte arendamisega nõukogu tasandil, ei saa Tammerit pidada perefirmaks vaid nende asjaolude tõttu. “Meil on siin tööl terved põlvkonnad, sest ettevõttes valitseb soe ja mõnus olek. Isegi sedavõrd hubane on see olemine, et ka abikaasad suudavad edukalt kõrvuti tööd teha!” muigab Anti.\nMõnus tööelu ei tähenda siiski, et tulemustelt tehtaks allahindlust. Tammer elas edukalt üle viimase suurema majanduskriisi, sest suutis õigel ajahetkel lisada oma portfelli ka silemetallist uste valmistamise, mis avas ettevõttele uued välisturud ja aitas raskeid aegu üle elada. Viimase 2-3 aasta jooksul on hüppeliselt kasvanud laevaehitustööstusele metalluste valmistamine. Julgust ette võtta uusi projekte ning katsetada erinevate ideedega loeb Anti suuresti just isa Raigo teeneks. “Piltlikult öeldes visati mind 2003. aastal tegevjuhi ametisse määramisel pea ees vette. Isa ei sekkunud otseselt tegemistesse, kuid andis aeg-ajalt väärtuslikku nõu. Tema peamine õpetussõna on alati olnud “riski ja tee tulemust” - ehk ära karda eksida ja oska õppida.”\nSelline startupilik suhtumine iseloomustabki Tammeri igapäevatööd. Suhtlust hoitakse vahetuna ning ideed on vägagi teretulnud kõigilt töötajatelt, samuti soositakse ka abi või nõu küsimist. Ning nõu osas on eriti hinnatud just Raigo soovitused, sest aastakümnete pikkune kogemus aitab lahendada keerulisena näivaid küsimusi oluliselt lihtsamalt. Välisturgudel mõjuvad pereettevõtte tiitel ning isa-poja tandem väga positiivselt - pereettevõtteid usaldatakse rohkem ning neile ollakse valmis ka rohkem andestama. “See ei tähenda küll kuidagi seda, et laseksime latti allapoole. Pigem alustame oma müügivestlust lubadusega, et probleeme tekib kindlasti, kuid need saavad alati ka lahendatud,” rõhutab Anti.\nTammerit tutvustav videoklipp pereettevõtete kategoorias ettevõtluse auhind konkursil\nMis siiski eristab pereettevõtet tavalisest äriühingust ning miks on Eestis sedavõrd vähe äridünastiaid? Anti Tammo usub, et Tammeri näitel on see paljuski kinni perepea liidrirolli tunnetusest. “Isa Raigo on ladunud vundamendi ning andnud meile võimaluse seda edasi arendada. Ta ise peab end pigem inspireerijaks, kel sihiks pikem perspektiiv. Ruttu ratsa rikkaks saamise asemel on eesmärgiks olnud anda teistele võimalusi ning neisse uskuda, ehk teisisõnu ta sütitab teistes siira tahte leegi oma vahetu olekuga. See siirus kandub edasi ka meie ettevõtte väärtustesse ning vastutustundesse.”\nVastutustundlik ettevõtlus on pereettevõtte puhul loomulik. Tammer teeb koostööd vabatahtlike päästjate liidu ja Päästeametiga ning möödunud aastal käivitati Päästeliiduga pilootprojekt “Turvalised jõulud”, mille raames paigaldati koostöös allhankijate ja tarnijatega Õismäel asuva Karikakra lasteaia ruumidesse 5 turvalist välisust. “Vastutustundlik ettevõtlus on üha enam meie fookuses, sest silma paistmiseks ei piisa tänapäeval enam ärilistest tulemustest, vaid tuleb silmas pidada üldist laiemat kasu ühiskonnale. Seepärast oleme valinud ka valdkonnad, mis on reaalselt seotud meie tegevusega ja millest tekib konkreetne tulu, ehk lasteaedade varustamine tuletõketega ning turvalisuse tagamine.”\nEASiga seob Tammerit aastatepikkune väga mahukas koostöö - praegugi osaleb ettevõte arenguprogrammis, mis on jõudnud täpselt poole peale. Kasutatud on suurinvestori toetust seadmete hankimiseks, arenguprogrammi kaudu leiti võimalus turundusjuhi palkamiseks ning osaletud on ka mitmel välismessil. “Meie eduloo puhul ei ole EASil sugugi tagasihoidlik roll ning kui meie numbreid vaadata, on koostöö väga viljakas olnud ja raha on läinud kahtlemata õigesse kohta,” on Anti Tammo veendunud.\nKuidas Eestisse tuua globaalset hiidettevõtet?


Postitatud: 15-12-2015 20:28\nMitte midagi enam ei leia???!!\nKuulutuste filtreerimine on nii kohmakaks ja halvaks tehtud? Kuulutusele kliaktes kuulutus ise enam ei avane, valge leht ainult? Keset kuulutusi jookseb tohutus koguses reklaami? Absoluutselt ebakasutajasõbralik. Alles eile oli veel normaalne. Milleks?\nKuna kõik siin juba kiruvad siis lisan enda poolt ka: Uus kujundus on jamaaaaa!!!!\nPostitatud: 15-12-2015 20:40\nOh goosh nõustun eelmistega. Täielik õudus. No kurjam, silm ei seleta kuulutust reklaamist enam. Kõik on koos puntras. Ja otsing on asendatud filtreerimisega. See viimane on isegi ok, kuid filtreerimise tulemused kaovad selle reklaami pahna vahele ära!!\nPostitatud: 15-12-2015 20:51\ntõesti.. kallis buduaari meeskond, palun võtke omale tööle korralik veebidisainer ja arendaja. õudne on vaadata, kui kasutuskõlbmatuks võib ühe töökorras veebilehe muuta. soovin õnne kasutajate kaotuse ja reklaami vähenemise puhul.\nSelline tunne nagu Rõivase oleks budu peale majandama lastud\nPostitatud: 15-12-2015 20:54\nKusjuures on jaa pildid udused. Ja ma vaatan päris normaalse resolutsiooniga lauaarvuti ekraanilt praegu.\nPostitatud: 15-12-2015 21:04\nMa ei saa aru ka sellest otsingust, oskab keegi lolli õpetada, otsidmidagi, näitab et 391 vastet aga näitab ainult paar rida ja see on kõik, kuidas ma leidma peaks midagi nii? ja kustkohast saab hinna järjekorda asjad sättida?\nPostitatud: 15-12-2015 21:15\nIga muudatusega ikka aina hullemaks ja hullemaks.\nPostitatud: 15-12-2015 21:38\nKüll te harjute. Iga muudatusega tuleb vingumine nende muudatuste üle. Ükshetk kõik rahunevad maha ja kasutavad edasi.\nPostitatud: 15-12-2015 21:41\nei ole päris nii. miks on b-turg ära vajunud (peale viimast muudatust) + millal budu foorum välja hakkas surema (pärast viimast muudatust). Mõned kasutavad vaikides edasi jah, aga väga suure osa peletab minema - eriti just b-turul. Samuti kui juba alguses on ebamugav kasutada siis ei tule ka uusi peale.\nPostitatud: 15-12-2015 21:52\nEsimest korda olen uuenduse pärast ikka tõesti nördinud :( See reaalselt ei toimi ju! Lihtsam oma asjad vist nüüd kuskile kirbukale viia ja naasta tavapoodides kolamise juurde :S\n20.00€ Nike tossud nr 36.5 (pool tundi jalas olnud)\n57.00€ SALOMON CORE-TEX saapad 39,5


Põltsamaa kirik saab uue vaiba - Eesti Kirik - Eesti Kirik\nHome » Põltsamaa kirik saab uue vaiba\n03.03.2021 | Aulike Miljand | Rubriik: Kirikuelu\nUus ja vana vaip kõrvuti. Markus Haamer.\n2020. aastal kirjutati Põltsamaa Niguliste kiriku ajalukku uus peatükk. Valmis sai uus, 27 meetrit pikk vaip, mis hakkab katma kiriku põrandat. Uus vaip on inspireeritud 1957. a kunstnik Rudolf Sepa kavandatud lõimeripstehnikas vaibast, mis on 63 aastat kirikulisi teeninud.\nUue vaiba idee sai alguse 2018. aasta suvel, kui õnnetus olukorras vaip jäi silma tänaseks meie seast lahkunud Vilja Rootsile, kes omakorda kurtis vana vaiba kehva olukorda Põltsamaa lossihoovis tegutseva Kersti Kangrukoja perenaisele Kersti Poogile. Kahe peale tekkis naistel mõte kududa uus vaip.\nÖeldakse ikka, et mõtet on lihtne mõelda, aga tekkinud mõtte järgi tegutsemine ei pruugi alati nii lihtne olla. Oma mõttest räägiti ka Põltsamaa Niguliste koguduse õpetajale Markus Haamerile, kellele samuti mõte meeldis, ent ta kõhkles teostuse võimalikkuses. Kuna vana vaiba olid kudunud Põltsamaa naised, siis oli motivatsioon ka uus vaip enda naiste kätetööna valmis teha.\nVälja mõeldes ja katsetades\nParaku ei olnud ajaloodokumentides ridagi säilinud vaiba kudumisest. Oli küll teada, kus kooti ja et puuvillane materjal saadi Leningradist ning selle värvisid käsitsi kohalikud naised, ent see oli ka kõik. Seega tuli kogu teostuse pool endal välja mõelda ja järele katsetada. Vana vaip on üsna kulunud, see muutis originaalis kasutatud värvitoonide tuvastamise pea võimatuks.\nKersti Pook läks seda teed, et võttis aluseks küll vana vaiba mustri ja eeldatavad värvikombinatsioonid, millest kujundas oma käekirjaga vaiba. Nii joonistas vaibameister üles mustri, millele tegi omakorda kanga rakendamise joonise. Nüüd tuli hakata materjali otsima.\nProovitööks vajalik materjal saadi taas Venemaalt, ent paraku ei olnud võimalik saada samast kohast piisavalt materjali suure vaiba kudumiseks. Lõpuks leiti Inglismaalt tarnija, kes suutis pakkuda vajaminevas koguses materjali, ent mitte täpselt nendes toonides, mida Kersti oli kavandanud. Tuli leppida ligilähedaste toonidega. Materjali ooteaeg oli seitse kuud.\nKolm vaipa veel\nMaterjal ja joonised olemas, sai alustada kudumist. Selleks soetas Kersti lausa uued kangasteljed, ent juba proovitöö kudumisel sai selgeks, et põhivaipa need teljed kanda ei jõua. Siin tuli Kerstile appi abikaasa Guido, kes aitas täiendada telgesid nii, et need raske vaibarulli all kokku ei vajuks.\nKudumise protsess ise oli hästi palju jõudu nõudev. Kui idee alguses olid vaibaseltsi naised kõik nõus appi kuduma tulema, siis töö käigus selgus, et vaiba kudumine on lihtsalt vanematele naistele raske. Olgu mainitud, et kududa sai vaipa vaid püsti seistes. Vaiba kudumist said kõik huvilised ja kaasaelajad kangrukojas ka vaatamas käia.\nSellise suure vaiba kudumine ei ole sugugi odav. Siin tuli Põltsamaa kogudusele appi Aivar Kokk, kelle eestvedamisel korraldati kahel aastal heategevuskontserdid Põltsamaa kirikus, mille tulu läks uue vaiba kudumiseks.\nNüüd, kus pikk vaip valmis, tuleb ette võtta ka kolm kitsamat vaipa, mis katavad altarini viivaid astmeid. Viimastel on kujutatud riste, ankruid ja südameid, mis sümboliseerivad vastavalt usku, lootust ja armastust. Kui kõik vaibad valmis, pannakse nad korraga maha.\nKõik, kes soovivad vaipade valmimisse oma panuse anda, saavad seda teha vabaannetusenaEELK Põltsamaa Niguliste koguduse pangakontole EE601010022047774008 SEBs.\nVaip on veel telgedel.Väino Valdmann.\nEelmine: Jumal on loonud meid elama vabana\nJärgmine: Meie Kirik – konservatiivsete vaadete platvorm


AASIA STIILIS MARINEERITUD KABATŠOKK – Vickie Bo\nPoodide riiulitesse ja turule on ilmunud värsked väikesed kabatšokid ning see on kindlasti põhjus, et neid osta, sest nendest saab teha tervislikke “nuudleid” või “spaghettisid” ja ühe imelihtsa ja imemaitsva figuurile sõbralikku eelrooga – marineeritud kabatšokki… ja minu puhul see ttuleb loomulikult aasia stiilis.\nSelles retseptis on koostisosad väga olulised, sest nö aasia maitset annavad ingver, seesamiseemne õli, musta riisi äädikas, AGA sellel retseptil on palju maitsevõimalusi:))) näiteks, seesamiseemne õli asemel saad kasutada kvaliteetset oliiviõli ja vahemere kuivatatud ürte, või hoopiski värsket basiilikut või peterselli.\nKuid peaks marinaadi koostisosade taasakaalu ehk siis peab olema hapu koostisosa, midagi magusat, soolast, maitseained ja õli. Kuid kõige olulisem on see, et kabatšokid peavad olema väga õhukesteks viiludeks lõigatud. Selle ülesandega saab ilusti hakkama köögivilja koorija. Aga aitab blablablast ja lähme kohe retsepti juurde.\n2 kabatšokki, õhukestejs viiludeks lõigatud\n0,5 tl värsket riivitud ingverit\n1 küüslaugu küüs, riivitud või peeneks hakitud\n3 spl heledat soja kastet\n1 värske tšilli (peeneks hakitud) või helbeid (soovi korral)\nSeega marinaadi koostisosi omavahel kokku.\nVala riivitud kabatšokkide peale, sega, et kõik viilud oleks marinaadiga kaetud.\nVõid serveerida kohe, kuid kõige parem, kui annad neile külmikus 3-4 tundi maitsestuda. Võid ka üleöö jätta, kuid arvesta sellega, et mida kauem nad seisavad, seda rohkem imevad maitseid, seega võivad muutuda liiga soolaseks või hapukaks.\nTags: aasiapäranetoit, kabatšokk, lihtnejamaitsev, suvekssaledaks, tervisliktoitumine, tšilli, vegan


Zelenskõi: Ukraina nõuab Venemaalt sõjalaevade varustuse tagastamist - Maailm - Postimees.ee\n25. november 2019, 21:58\n«On tõsi, et mitte kõik ei ole siin korras, osa varustusest on kadunud. Aga nagu ma lubasin, koostatakse kadunud esemete nimekirjad ja me pöördume esmajärjekorras Venemaa poole ja ta annab need meile kindlasti tagasi,» ütles Zelenskõi. FOTO: GENYA SAVILOV/AFP/Scanpix\n«On tõsi, et mitte kõik ei ole siin korras, osa varustusest on kadunud. Aga nagu ma lubasin, koostatakse kadunud esemete nimekirjad ja me pöördume esmajärjekorras Venemaa poole ja ta annab need meile kindlasti tagasi,» ütles Zelenskõi videopöördumises ukrainlastele.\n«Teiseks, meie sõjaväe laevad saavad kolme kuu jooksul nii või teisiti valmis,» sõnas riigipea.\nVene piirivalve ja eriüksuslased hõivasid Ukraina puksiirlaeva Janõ Kapu ning suurtükipaadid Berdjansk ja Nikopol mullu novembris Kertši väinas. Odessast Mariupolisse teel olnud laevad hõivamine oli Ukraina ja Venemaa tõsiseim vastasseis pärast Krimmi anneksiooni ja Ida-Ukraina konflikti puhkemist 2014. aastal.\nMoskva tagastas laevad 18. novembril.\nZelenskõi ütles 21. novembril Otšakivis tagastatud laevu inspekteerides, et Ukraina kavatseb nõuda laevadelt demonteeritud varustuse ja äraviidud esemete tagastamist. Ta lubas ka, et Ukraina taastab laevade merekõlbulikkuse kolme kuuga.\nKolmel Ukraina laeval olnud ja Kertšis kinni peetud mereväelased said koju septembris vangivahetusega. See oli üks sammudest, mis lubavad pidada detsembris toimuva Ukraina, Venemaa, Prantsusmaa ja Saksamaa rahukohtumise.