Töötoad maakondades 2019 | VATEK Töötoad maakondades 2019\nOsalemine on kõikidele tasuta. Töötubade läbiviimist toetavad Hasartmängumaksu Nõukogu, Tartu Linnavalitsuse sotsiaal- ja tervishoiuosakond, Hiiumaa vallavalitsus, Saarmaa vallavalitsus, Järvamaa Omavalitsuste Liit.\nTallinna Vaimse Tervise Keskus kutsub 7.-11.10.2019 lahtiste uste nädalale!\nÜritused on tasuta ning oodatud on kõik huvilised. Täpsemat infot vaata SIIT.\nKuidas suhte surnud punktist edasi liikuda?\nTervisekliinik (Õie 37, Tallinn)\n28.10.2019 kell 16:00-18:00\nSageli kirjeldavad teraapiasse tulnud paarid, et nende suhe on jõudnud surnud punkti, kust edasi minna ei oska, aga samamoodi jätkata ei saa. Võib tunduda, et ollakse võõraks jäänud, elatakse justkui paralleelselt ja mitte päriselt koos. Kuidas võib pereteraapia aidata ja kust pihta hakata? Töötoas teeme läbi suhtevajaduste harjutuse, kuulamisharjutuse ning ühise ajaveetmise harjutuse. Töötoa tulemusena saab ideid, kuidas oma suhtega edasi minna.\nEnesetapu ennetamine: riskide hindamine ja turvalisuse planeerimine\nEmmaste Vaba Aja Keskus (Emmaste, Hiiumaa vald)\n22.10.2019 kell 12:30-16:30 Registreerida saab SIIN\nKärdla Kultuurikeskuse kinosaal (Rookopli 18, Kärdla linn, Hiiumaa vald)\n24.10.2019 kell 13:00-17:00 Registreerida saab SIIN\nHelena Ehrenbusch, psühholoog ja superviisor/coach\nEesmärk on tõsta teadlikkust sellest, et enesetapp on ennetav. Räägime enesetapu (sõnumite) olemusest ja ilmingutest, sellega seonduvatest stigmadest. Käsitleme enesetapu riskifaktoreid, hoiatavaid märke. Vahetame kogemusi sellest, kuidas rääkida suitsidaalse inimesega ja millist abi on võimalik saada, leida, pakkuda.\n#ELULISELTOLULINE #ENNETUS #STIGMAD #ABI\nEmpaatiat arendav töötuba kiusuvabade suhtlemismustrite toetamiseks\nSillamäe Kultuurikeskus (Kesk 24, Sillamäe)\n16.10.2019 kell 11:00-14:30\nOlga Isand, psühhoterapeut ja sotsiaaltöötaja; Irina Sladkova, psühholoog\nTöötoas käsitletakse, kuidas ennetada kiusamist, arendades empaatilist suhtlemist. Tuletatakse meelde, kuidas suhteid hoida, teineteise erinevusi arvesse võtta ning avaldada peidetud negatiivseid tundeid nii, et teised haiget ei saaks. Töötuba on venekeelne.\nLapse vaimse tervise toetamine lasteaias, märkamine ja koostöö lapse probleemide korral\nJõhvi Lasteaia Pillerkaare maja (Puru tee 15, Jõhvi)\n14.10.2019 kell 10:00-13:00\nKärt Käesel, koolipsühholoog ja õppenõustamise spetsialist\nTöötoas käsitletakse abivajava lapse olemust ja (ebasobiva) käitumise võimalikke põhjuseid. Töötoas käsitletavateks teemadeks on laste abistamine rühmas, individuaalne abi ja tingimuste kohandamine; koostöö kolleegidega lapse vajaduste märkamisel ja katmisel; lasteaia koostöö lapsevanematega; abi võimalused väljaspoolt lasteaeda.\nSissejuhatus vaimse tervise esmaabisse\nJõgeva Kultuurikeskuse kammersaal (Aia 6, Jõgeva)\n21.10.2019 kell 11:00-13:00\nAilen Suurtee, kliiniline psühholoog\nTöötoa eesmärk on suurendada inimeste võimekust vaimse tervise probleemide õigeaegseks märkamiseks, targaks tegutsemiseks ja abi otsimiseks.\nLoovvõimalused psühhosotsiaalse tervise hoidmisel ja tööstressi ennetamisel\nVäätsa mõis (Kooli 1, Väätsa)\n28.10.2019 kell 14.00-15.30\nAlice Pehk, muusikaterapeut\nMuusika abil saab alateadvuses talletunud informatsiooni rakendada enda parema toimetuleku heaks. Töötoas tutvustatakse süvapsühholoogilist muusikateraapilist tehnikat, mille abil tegeleda enda jaoks aktuaalsete takistustega.\nTugevus, haavatavus ja ohumärkide ennetamine\nVaimse tervise kriisi ei saa alati ette näha, kuid selleks saab valmis olla. Tervishoiu ja rehabilitatsiooni spetsialistid saavad aidata psüühikahäirega isikul avastada ja säilitada oma tugevusi haigusega toimetulekuks. Töötoas tutvustame, kuidas psüühikahäirega inimesel on võimalus kirjeldada käitumist, mida ta kriisi ajal soovib, kõlab ka kogemuslugu.\nKuidas ära tunda ja ennetada tööstressi ja läbipõlemist\nRakvere Ametikooli seminariruum (Piiri 8, Rakvere)\n14.11.2019 kell 17:00-18:30\nAve-Gail Kaskla, töö-ja organisatsioonipsühholoog\nTöötoa eesmärk on anda infot selle kohta, kuidas märgata ja ära tunda nii enda kui oma kolleegide juures stressi ja läbipõlemise tunnuseid. Teemadeks on hea stress vs halb stress, stressi väljundid, kuidas muuta stress talutavamaks, stressivabama mõtteviisi kujundamine, mõtete-tunnete-käitumise ring, mõttevead, mõtteharjumuste muutmine ja läbipõlemine.\nRegistreerida saab SIIN TÖÖTUBA TÄIS\nSotsiaalpedagoogi pilgu läbi: noorte abivajaduse varajane märkamine ja sekkumine\nHaapsalu Linnavalitsuse saal (Posti 34, Haapsalu)\n15.11.2019 kell 11:00-13:00\nVeera Kovtun, sotsiaalpedagoog\nTöötuba keskendub ennetustööle, mille märksõnadeks on märkamine ja teadlikkus. Töötoas käsitletakse teemasid nagu noorte abivajaduse varased sümptomid, nende märkamine, noorte eneseavamiseks turvalise ja usaldusliku suhte loomine. Samuti käsitletakse seda, miks noored ei räägi oma muredest, negatiivsetest kogemustest, mõtetest ja tunnetest ning kuidas saab spetsialist saavutada turvalise ja usalduslikku suhte noorega.\nLapse vaimse tervise toetamine probleemide korral\nPõlva Päevakeskuse ruumides, Uus 2, Põlva\n18.10.2019 kell 12.00-15.00\nRäägime, milline laps on riskigrupis ja tema (ebasobiva) käitumise võimalikest põhjustest. Teemaks tuleb abistamine rühmas ning klassiruumis, individuaalne abi ja tingimuste kohandamine, abistamine ja sekkumised oma asutuses, koostöö kolleegidega ja lapsevanematega ning abi võimalused väljaspoolt lasteaeda ja kooli.\nMänguline vanemlus – armastusele tugineva suhte loomine teismelise ja lapsevanema vahel\nPärnu Haigla, ruum E217 (Ristiku 1, Pärnu)\n25.10.2019 kell 16:00-18:00\nOlga Isand, psühhoterapeut ja sotsiaaltöötaja\nTundelisse teismeikka jõudva lapse lapsevanemat toetav loeng ja praktiline töötuba. Selgitatakse laste arengupsühholoogiat ja mängulisele armastusele tugineva suhte olulisust, et stressiga toimetulekuvõime oleks suurem. Töötoas otsitakse vastust lapsevanema küsimustele, kuidas mõista ja toetada varajast teismelist ning pakkuda talle tuge talumatute tunnetega toimetulekuks; kuidas säilitada ja luua lähedane ja avatud suhe pereliikmete vahel eesmärgiga ennetada teismelise ennasthävitavat käitumist.\nAstu masendusele vastu\nRapla riigimaja suures saalis, Tallinna mnt 14, Rapla\n07.11.2019 kell 13.00-14.30\nTurvapaiga loomine bilateraalse stimuleerimise abil, selle kasutamine negatiivsete emotsioonidega toimetulekul.\nSaaremaa Vallavalitsuse saal (Tallinna tn 10, Kuressaare)\n25.10.2019 kell 15:00-17:00 Registreerida saab SIIN\n28.10.2019 kell 15:00-17:00 Registreerida saab SIIN TÖÖTUBA TÄIS!\nOlulised faktid stressi tekkimise ja selle mõju kohta meie kehale ja meelele. Analüüsime enda elu stressoreid ja nende toimeid meile. Töötoa jooksul teeme läbi erinevaid praktilisi harjutusi, mis sobivad stressi leevendamiseks ja ennetamiseks. Harjutuste aluseks on joogateraapia põhimõtted, lihtsad ja igaühele sobivad harjutused, keha, meele ja hingamise abil.\n#ELULISELTOLULINE #STRESS #ENESEABITEHNIKAD\nElujaatav kohtumine tekstiga – teksti sisse minek kirjandusdraama meetoditega\nTartu Omavalitsuste Liit (Riia mnt 15, Tartu)\n16.10.2019 kell 14:00-18:00\nKreet Aun, superviisor ja kirjandusdraama juhendaja\nKirjandusdraama on mänguline ja loov rühmatöö viis, kus toimub teksti lugemine erinevate tegevuslike, loovate, liikumise ja kunstiteraapia meetoditega. Töötoas osaleja keskendub isiklikule kogemusele, oma elutegelikkuse tunnetamisele ja mõtestamisele, ta saab teistelt sisendit ja tuge rühma ühistöö ja erinevate harjutuste ajal ning rollide kogemise läbi.\nMa olen nii üksi … pole mõtet elada\n17.10.2019 kell 14:00-16:00\nJelena Põldsam, kliiniline psühholoog-psühhoterapeut; Monika Koppel, pereterapeut\nProbleemid suhetega on suitsiidikäitumise olulisteks riskifaktoriteks. Probleemid arenevad välja inimestevahelise isolatsiooni kontekstis. Töötoas räägitakse, mis on isolatsioon ja kuidas isolatsiooni sattutakse. Kuidas on nii, et inimesed on justkui olemas, aga tuntakse üksindust.\nTiina Loomemaja saalis, Lai 19 Valga\n30.10.2019 kell 15:00-16:30\nLii Kaudne “Vaikuseminutid” ja TÜ koolitaja, sots.pedagoog, supervisieeritav pereterapeut\nElame kiires ja stiimuliterohkes ühiskonnas, kus sageli võimalusi on rohkem kui jõudlust ja võimekust ning ahvatlusi rohkem kui võimalusi. Tasakaaluks vajame enesejuhtimise oskusi, et tulla paremini toime stressi, hajeviloleku, ülekoormuse, meeleolulanguse ja destruktiivsete mõtetega. Praktilisi oskusi ja tööriistu pakub teadveloleku metoodika, mis toetab vaimset tervist kogu eluringi vältel. Seda, kuidas neid “eluoskusi” igas vanuses arendada, töötoas uurimegi.\nPerelepitus- kuidas säästa lapsi?\nViljandi Riigimaja, väike saal (Vabaduse plats 2, Viljandi)\n16.10.2019 kell 14:00-16:00\nLiivia Vacht, perelepitaja ja eripedagoog\nTöötoas tutvustatakse perelepitusteenuse põhimõtteid, mis on suunatud lapse vaimse tervise toetamisele. Töötoa eesmärk on aidata lastel säilitada mõlemad vanemad ja võimalikult depressioonivaba elukeskkond peale vanemate lahkuminekut. Perelepitus on kui lahkuminekuga seonduvate eriarvamustega toimetuleku mudel, vähendamaks võimalikku stressist tulenevat suitsiidiohtu. Vanemad saavad palju ära teha selleks, et aidata laste pingeid vähendada ja ennetada kauakestvaid kahjulikke mõjusid suhetele.\nVanemate inimeste meeleheite leevendamine eesmärgiga vältida nende suitsiidsust\nVõru Vallavalitsuse ruumides, 2.korrusel Võruvälja 4a\n16.10.2019 kell 15.00-17.00\nUrve Uusberg, superviisor\nFookus vananemisel kui suurimal vaimset pingutust nõudval ülesandel inimese elukaares. Meeleheide(Eriksoni ) või tänulikkus. Aktiivne kuulamine sh eriti peegeldav ja möönev. Enesesõbraliku suhte ülesehitamine, positiivse psühholoogia elemendid.


Kui sa arvad Päikesesüsteemi planeedid, mis neist sa arvad meelitab kõige enam tähelepanu? Ilmselt see on Saturn. Kõik tänu rõngad see hämmastav hiidplaneediga. Kuigi planeet ise koosneb peamiselt vesinikust koos lisanditega heelium, ammoniaak, metaan, vee ja teiste raskete elementide, Jättiläisplaneetta tsüklid koosnevad väikestest osakestest ice, tolmu ja muud prahti. Selline struktuur Saturni rõngad võimaldab meil näha neid läbi teleskoobi - asjaolu, et jää täiesti peegeldab päikesevalgust. Kuid selles maailmas midagi kestab igavesti - hiljuti astronoomid jõudnud järeldusele, et Saturn kaotab ring.\nGaasi giant tsüklid ilmuvad ultraviolett\nKui esines tsüklid Saturn?\nPeamine kaunistamiseks Saturn - see heliseb, peegeldavad rohkem valgust kui ketta gaas hiiglane. Planeet kolm peamist rõngad ja neljas on väga peen. Läbimõõt ring on 250 tuhande kilomeetri, kuid nad ei saa nimetada rasva. Paksus kolme suurima tsükkel on väiksem kui kilomeetri. Põhjus peitub selles, et rõngaste koosnevad miljardeid osakese suurus 1-10 cm. Osakesed kohta 93% vett koos lisanditega kopolümeerid ja silikaadid. Ülejäänud 7% läks süsinikku.\nSul võib olla üllatunud, kuid suurema osa oma elust, Saturn oli nagu meie planeedil - ei heliseb. Ekspertide sõnul gaasi hiiglane sündis umbes 4, 5 miljardit aastat tagasi ning rõngad sai hiljuti - umbes 100 või 200 miljonit aastat tagasi. See tähendab, et sina ja mina oleme tõesti õnnelik - näeme Saturn kogu oma hiilguses, kaadris Sõrmuste. Kuigi, kui te arvate, need rõngad võib olla noorem kui mõned dinosaurused. Kuid rõngad Saturn - see ei ole lihtsalt ilus. Tänu neile astronoomid teinud mõned üllatav avastused meie naabrid Päikesesüsteemis. Arutame mõned neist liikmetega meie telegramm-chat.\nKuidas uurida päikesesüsteemi?\nTäna tundub, et me oleme teadlikud naabruses maailmad üsna palju ja kaua. Kuid see tunne on petlik. Kui 1968. aastal, lavastaja Stanley Kubrick filmitud legendaarne film "Space Odyssey 2001", kus on kosmoseaparaadi inimestega pardal lendavad Jupiter, meie teadmised nende planeetide olid rohkem kui vähe. Olukord muutus alles pärast üheksa aastat. Aastal 1977, NASA käivitas ruumi sond "Voyager", mille peamine ülesanne oli uurida Jupiteri ja Saturni.\nsondide "Voyager" võib olla suurim saavutus inimkonna\nSai edukalt hakkama selle ülesande, sond "Voyager" läks surfata kosmiline avarusi jätkata. See on 42 aastat, neist robotseadmed saadetakse Maa teaduse andmed. Veel ühes uuringus gaasi hiiglased missiooni NASA Cassini saadeti. On tänu saadud andmete üksused "Voyager" ja "Cassini", teadlased aru, et Saturn on järk-järgult kaotamas oma rõngad.\nVeel hämmastav fakte NASA missioon "Cassini", külastage meie kanal Yandex. Zen.\nMiks Saturni rõngad kaovad?\nAastal 1980, pärast saadud andmete "Voyager" teadlased on teada, et Saturni rõngas on nn vihma, mis toimub all gravitatsiooni mõju. Osakesed jää rõngad meelitab planeedi - planeedi tulemusena kuuluvate toodete läbi vee suures koguses. Analüüsides andmeid saadud "Cassini", teadlased järeldusele, et rõngad see ilus planeet unustusse vajuda vähem kui 100 miljonit aastat.\nSaturn kogu oma hiilguses. NASA foto "Cassini"\nAga see pole veel kõik. Probe "Cassini" Saturni kuul Enceladus uuritud. Nagu teada, Enceladus - peegeldavale valguses moon Päikesesüsteemis. Uuringus "Cassini" leiti jälgi jää ja gaas, mis viib Enceladus tagasi rõngas Saturn. Pärast seda astronoomid on pööranud tähelepanu rõngad Saturn ja teada, mis toimub. Tuleb välja, et gaasi hiiglane satelliit pidevalt väljastab gaasi ja tolmu väljapoole.\nOsa heitkoguste jääb ruumi ja rõngas Saturn. Kuid enamik tolmu ja gaasi juhib tagasi Enceladus luua pimestav valge, jäine uduvine.\nMis sa arvad, mida teised saladusi varjata rõngad Saturn? Kuigi on selge, et ainult üks asi - me veel ei tea, palju.\nTeadlased ennustavad Maa korraga kaks apokalüpsis\nValmistati foto, mis näitab struktuuri ruumi web\nSee on vahel galaktikad?\nSond "Voyager 2" ilmus tähtedevahelise ruumi\nMeie järgmine ülesanne on otsida maaväline elu võib olla seotud Saturn


Vilistlased lasteaias – Ajakiri Lasteaed\n19. jaan. 2013 16. jaan. 2013 by Ülle Tõnumaa\nViisteist aastat on toimunud vilistlaste kokkutulek Tartu Lasteaed Helliku Kirju-Mirju rühmas. Ettepaneku, kutsuda lasteaia lõpetanud lapsed kokku, tegi lapsevanem Tiiu Kull. 1991/1992 õppeaastal alustasime tööd pererühmana. Igal aastal läks kooli erinev arv lapsi, seega oli alati side rühmaga olemas, sest vend või õde jäi edasi käima. Pererühmana pidasime ja peame ka nüüd tähtsaks ühtsustunnet, mis kujuneb ühiste ürituste korraldamisel.\nKokkutulekul on kujunenud kindel sisu. Vilistlased esitavad väikese kontserdi, seejärel tuleb “jõuluvana” ning lõpuks koguneme rühmas peolauda ning koos laste ja vanematega vestleme kordaminekutest ja ka muredest. Oleme arutanud, et kui tööle minnes koostatakse CV, siis alustatakse kooli mainimisega, keegi ei kirjuta, et alushariduse omandasin lasteaed Hellikus. Lapse arengus on aga alusharidusel kõige tähtsam roll edaspidiseks eluks.\n1997 aastal kutsusime kokku esimesed vilistlased, kes olid sel ajal 7-aastased. Sellest ajast pandi alus järjepidevusele, kohtuda igal aastal detsembris, enne jõule. Kutsumine toimub telefoni teel ja sõbralt -sõbrale. Praeguseks on kõige vanemad vilistlased 23-aastased. Kirjeldamatu on see emotsioon, mis igal vilistlasel silmis peegeldub. Õpetajana tunneme emalikku tunnet, sest kokku saavad ju meie endi lapsed. Sellised kokkusaamised kujundavad ühiseid väärtusi nagu üksteisest hoolimine, abivalmidus, ühtsustunne . Pererühmas suurem aitab väiksemat ja väiksem palub abi suuremalt. Samu väärtusi kannavad nad edasi ka oma peredes.\nEsitasime mõned küsimused vilistlastele ning siin nende vastused:\nMis tunne on tulla jälle lasteaeda?\n„See on väga iseäralik tunne, mida on raske kirjeldada – justkui rändaks ajas tagasi ja oleks kohas, kuhu enam ei kuulu. Aga vaadates neid vanu lapsepõlvemaid ning ammu tuttavaid ja kalleid inimesi, kes tunnevad mind hoopis teistel tasanditel kui „uuemad“ sõbrad, tugevneb side enda „lapseliku minaga“ “. Tiia-Linda\n„ Eriline. Tuletada meelde kõike seda, mis seal toimunud, on lihtsalt vapustav. Kasvatajad kellega koos lauldud, mängitud. Lasteaiakaaslased. See on väga tore ja olen väga rahul, et jõulupidu korraldatakse nagu meie lasteaias Hellikus“. Margo\n„Lasteaeda tulla on alati natuke imelik, paneb mõtlema, et oled suureks kasvanud ja enam ei veedagi oma päevi Hellikus. Kõik on siiski nii kodune ja täis häid mälestusi lapsepõlvest, seega on alati väga meeldiv tulla tagasi sinna, kust sain palju tarkust ja mälestusi kaasa“. Kaisa\n„Taas lasteaeda sisse astudes valdasid mitmed tunded. Esmalt teadmatus, sest koridorid olid pisut võõraks jäänud (olgugi, et olen pärast lasteaia lõpetamist seda külastanud rohkem kui kümnel korral). Teiseks tulid, koos vanade rühmakaaslastega ,lähemal uurimisel mõned meie aegsed aegumatud mänguasjad meelde ehk isegi mõni lauamäng. Kokkuvõttes oli külastada väga tore, sest rühma ruum on jäänud väga sarnaseks, kui ta oli meie ajal. Loomulikult oli enda kasvatajate taasnägemine väga rõõmustav ja südant soojendav“.\nMida olen eluks kaasa saanud liitrühmast?\n„Mulle tundub, et liitrühm õpetas paremini teistega arvestama ning arendas abivalmidust. Nähes, et väiksematel on mitmete igapäevaste toimetuste juures abi vaja, tundsid paljud suuremad vastutust neid aidata“.\n„Selleks et paremini toime tulla, tuleb ennast palju proovile panna, olla avatud maailmale.\n“Koolitunnistus ei tähenda midagi — alles elus näitab inimene, mis ta tõepoolest väärt on” Karl Ristikivi\nOlles vanema õega koos rühmas , õppisin teda austama, nägema kuidas tuleb paremini käituda ja tulevikus aitas see mul elus paremini toime tulla“.\n„Et kõik inimesed on ikka väga erinevad ja omamoodi. Minu puhul on vist see, et ma olin ise üks pisemaid oma rühmast, ehk oskuse saada läbi ja suhelda endast vanematega, samas saan ka läbi endast noortematega. Minule väga meeldis segarühm, rohkem elulisem“.\n„Kahjuks mul puudub otsene võrdlusmoment tavarühmaga(?). Eelnevale vaatamata arvan, et liitrühmas erivanuseliste laste seas kasvamine andis laiema arusaama maailmast, kus tuleb suhelda endast erineva vanusega lastega. Ma arvan, et liitrühma suureks eeliseks on ka laste üksteiselt õppimise jada, kus siis vanemad õpetavad nooremaid tegema igapäevaeluks vajalikke toiminguid ning neid muidu ka aitama. Vastutasuks saavad vanemad õpetamisekogemuse ja natukene vastutustunnet. Positiivseid külgi on kindlasti veel“.\nMis ma arvan vilistlaste jõulupeost lasteaias?\n„Imetore on iga aasta ühel detsembrikuu õhtul lasteaeda külastada – näha vanu tuttavaid ning tunda äratundmisrõõmu ja imestust, et aeg nõnda kiiresti möödub“.\n„Kindlasti on tore näha inimesi, kellega sai lasteaias aastaid koos veedetud. Näha seda, milliseks inimesed on kasvanud. See on igati tore. Osadega ei ole siiski suhelnud aastaid ning nägu nimega kokku viia võib olla suur raskus.\nVõib lisada oma mõtteid ja arvamusi. Lennart (Georg) Meri on lausunud:” Kogemustega on juba kord nii, et neid leiab ainult minevikust.” Seega on igal inimesel hea oma minevikku meenutada ja mis oleks parem koht selleks, kui lasteaed. Seega soovitan teistel lasteaedadelgi sellist üritust kord aastas korraldada. See annab nii kasvatajatele kui ka vilistlastele palju juurde „.\n„Vilistlaste jõulupeod on kõige toredamad ja armsamad jõulupeod üldse. Kui isegi teistel jõulupidudel ei käi, siis lasteaia jõulupeole proovin igal juhul jõuda. Kõik mu tuttavad ja sõbrad on asjast väga üllatunud, kui ütlen, et lähen lasteaia jõulupeole. Keegi pole kuulnud midagi sellest, et vilistlastele korraldatakse jõulupidusid. See on igaaastane armas sündmus, mida oodata ja kus näha kõiki oma vanu sõpru ja tuttavaid“.\n„Väga positiivsed. Tore oli näha vanu tuttavaid ning nendega pisut möödunud aega meenutada ja olevikuga kursi viia. Loodan, et see traditsioon jätkub vähemalt aastani 2048!“\nLõpetuseks! Õpetajatena oleme väga tänulikud oma kasvandikele, et neil jätkub tahet igal aastal kokku tulla ja anda tagasiside, kuidas neil läheb. Tahame tänada ka vilistlaste vanemaid ja juhtkonda, kes on toetanud meie ettevõtmist.\nTartu Lasteaed Hellik õpetajad:\nMarika Murre ja Malle Paal


Aktiivne puhkus | ViroWeb | lk 4\nAktiivne puhkus, leiti 247: « eelmised 20 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 järgmised 20 »\nKeila Tervisekeskus OÜ\nPaldiski maantee 17, Keila , Harjumaa\nKaart Telefon: +372 673 7637\nUjula, aeroobika, pallimängusaal, jõusaal\nTahkuranna, Tahkuranna , Pärnumaa\nTelefon: +372 445 6118, +372 53 982 280\nRatsutamine, saanisõit, vankrisõit.\n[aktiivne puhkus » ratsutamine, ratsatallid, ratsamatkad, ratsalaagrid ]\nKiidi, Rõuge , Võrumaa\nTelefon: +372 782 3342, +372 505 6293\nJärve 10, Aegviidu , Harjumaa\nKaart Telefon: +372 56 631 520\nRandivälja, Tori , Pärnumaa\nTelefon: +372 56 457 745, +372 447 5575, +372 554 8055\n[aktiivne puhkus » kalastamine, kalapüük ]\nKoeru viburada, Otsa talu\nAbaja, Koeru , Järvamaa\nKaart Telefon: +372 50 40072\nVibulaskmine ja viburada asub Kesk-Eestis, Järvamaal, Koerus, Otsa talus kaunite põldude ja talude vahel. Vibulaskmine toimub vabas looduses ja igal aastaajal. Sellega võivad tegeleda kõik inimesed, kellel soov, huvi ja tahtmine. Hea sportlik tegevus, meelelahutus ja ajaviide tervele perele. Eelnev kogemus ei ole vajalik, kuna vibulaskmine on kergesti ja kiiresti õpitav.\nVibulaskmine, viburada, firmapeod, suvepäevad, talvepäevad.\nJaama 1, Kohtla-Nõmme , Ida-Virumaa\nKaart Telefon: +372 332 4017, +372 522 0074\nSuusarajad, snowtubing, suuskade ja saabaste laenutus\n[aktiivne puhkus » suusatamine, suusarajad, mäesuusatamine, liuväljad, jäähallid ]\nKolgaküla, Loksa , Harjumaa\nTelefon: +372 525 3679\nKirisaare, Roosana-Alliku , Järvamaa\nKaart Telefon: +372 515 8284\nKäru, Väike-Maarja , Lääne-Virumaa\nKaart Telefon: +372 512 2118\n[aktiivne puhkus » kanuumatkad ]\nKõrvemaa Loodusmatkad FIE Kalevi Kvell\nJärva-Madise, Albu , Järvamaa\nTelefon: +372 516 5342, +372 382 0498\nKotka Forell, Atlanta Trade OÜ\nKotka, Loksa , Harjumaa\nKaart Telefon: +372 566 50 608; +372 580 63 031\nPiiri 2 (2. korrus), Võru , Võrumaa\nKaart Telefon: +372 58025308\nKogupere vabaajakeskus. Kratikeskus ootab kõiki, kelle hinges pesitseb väike marakratt. Avar ja valgusküllane keskus on sobilik kõikide lasteürituste korraldamiseks (sünnipäev, ristimine, lõpupidu jne.) 245m2 suurune ruum pakub tegevust nii suurtele, kui väikestele krattidele:\nMängulaudade nurk- piljard, lauatennis, õhuhoki, lauajalgpall, elektrooniline noolemäng.\nTüdrukute nurk- mänguasjad pisikestele printsessidele.\nPoiste nurk- siin on asjad, mis eelkõige meeldivad poistele, aga miks mitte ka isadele, tüdrukutele...\nBeebide nurk- leidub nurgake ka kõige pisematele.\nArendav mängunurk- legod, pusled, raamatud jne.\nSpordi-ja möllunurk- liumäed pallimeredega, batuudid, ronimiskeskus.\nTelekanurk- palju erinevaid telekanaleid, wii konsool, dvd-mängija, lastekaraoke.\nKratikohviku-erinevad joogid, valik suupisteid, maiustused, jäätis.\nLemmikloomanurk-väikesed loomasõbrad saavad vaadata ja tegeleda erinevate pisikeste loomakestega.\nEndla 45, Tallinn , Harjumaa\nKaart Telefon: +372 665 0400\n[aktiivne puhkus » karting, kardisport, kardirajad]\nForelli 12, Tallinn , Harjumaa\nKaart Telefon: +372 656 3067\n[aktiivne puhkus » tennis, tenniseväljakud, jõusaalid ]\nPedajamäe, Pühajärve , Valgamaa\nTelefon: +372 528 2704,\nHobuste müük, ratsutamine platsil ja maastikul.\nKullametsa, Kullamaa , Läänemaa\nTelefon: +372 56 216 839\nVibude ja varustuse laenutus, väljaõpe ja laskmine metsas.\n[aktiivne puhkus » jahindus, jahimatkad, lasketiirud ]\nKuremaa, Jõgeva , Jõgevamaa\nKaart Telefon: +372 773 2247; +372 53470265\nUjula, privaatsaun, aurusaun, peresaun, konverentsisaal, solaarium, jõusaal, massaaz, baar, WIFI, majutus, spordisaal, terviserajad\nStaadioni 1, Kuressaare , Saaremaa\nKaart Telefon: +372 54 510 501\nHaanja, Rõuge , Võrumaa\nKaart Telefon: +372 786 0717\nSobiv paik suvepäevade korraldamiseks. Majutamise võimalus 220-le inimesele. Koos telkimisega oleme võimelised teenindama üritusi kuni kahele tuhandele inimesele. Ürituste tarbeks on võimalik paigaldada lava. Korvpalliväljak, võrkpalliplatsid, jõusaal, jooksurajad, suusarajad, järv.


- Uus kaalulangus kohupall\nUus kaalulangus kohupall. Mida saab süüa?\nLoomsetel toodetel põhinevaid toite võib süüa üks kord päevas. Enne söögi alustamist on soovitatav juua klaasi jahedat keedetud vett.\nLoomulikult võib seda nimekirja jätkata, kuid tuleb meeles pidada, et iga inimene on ühe või teise toote puhul erinev. Seetõttu on ülalnimetatud loetletud keelatud ja lubatud tooted keskendunud kõrvetiste olemasolule või puudumisele, mis on haiguse üks peamisi dexy fat burner. On oluline teada, milliseid põhimõtteid järgida, uus kaalulangus kohupall teil on gastroösofageaalne refluks.\nArstid keskenduvad harva patsiendile üksikasjaliku dieedi koostamisele ja me ei räägi nädala menüüst. Kõige sagedamini piirdub arst üldiste toitumisalaste soovitustega, kuid ei pea üldse peatuma toitumise põhiprintsiipidel, mille uus kaalulangus kohupall on patsiendi taastumise võti.\nParem on kasutada väikseid plaate väike osa suurel plaadil sunnib teid lisama. Enne söögi alustamist on soovitatav juua klaasi jahedat keedetud vett.\nSee väldib ülekuumenemist, mis on teile ohtlik. Välja arvatud pärast söömist spordi, eriti hüpped, töötab. Te ei saa ka horisontaalses asendis pikali uus kaalulangus kohupall, sest maomahla võib sattuda söögitoru ja põhjustada kõrvetisi ja muid ebameeldivaid tundeid, nii et peate unustama pärastlõunast päevase une.\nSiiski on soovitatav lühike jalutuskäik värskes õhus. Viimane eine enne magamaminekut peaks olema vähemalt 2,5 tundi enne magamaminekut. Nädala toitumine südame rikke korral Nädalale uus kaalulangus kohupall refluks-söögitoru söögitoru toit võib olla selline: Esmaspäev Hommikusöök: kaerahelbest valmistatud puder, mis sisaldab lusikatäit piima või marju vastavalt hooajale; võileib juustuga leib tuleb kuivatada ; tass nõrk tee.\nTeine hommikusöök: madala rasvasisaldusega jogurt kefiir või ryazhenka ; magusad puuviljad banaan või pirn. Lõunasöök: kartulid porganditega; keedetud kanarind; suhkrupeedi salat; klaasi kuuma piima. Lõunasöök: kerge maitseainetega rosinaid. Õhtusöök: hakkliha vormis kahekordses katlas küpsetatud piimakottide kujul; keedetud vermikellid; värsked köögiviljad. Teine õhtusöök: kefiir väikese mee lisamisega.\nTeisipäev Hommikusöök: keedetud tatar putru koorega; pehme keedetud muna; Tassi teed kummelilt ja pärnalt. Teine hommikusöök: küpsetatud õun, kodujuustu ja suhkrut. Lõunasöök: köögiviljadega koorimata supp kartul, porgand, seller ; keedetud veiseliha ja hautatud kabatšokid porganditega.\nOhutu, suupisted; kaerahelbed Õhtusöök: riisipuur, kala hautatud kastmes; osa squash-salatist. Teine õhtusöök: klaas sooja piima meega. Kolmapäev Hommikusöök: riisipudel ja kuivatatud aprikoosid; nõrk kakao. Teine hommikusöök: salatileht ja salatitükk. Liha tuleks keeta ja leiba kuivatada.\nLõunasöök: hautatud lihapallid piimakastmes; lillkapsas. Lõunasöök: kaerajahu küpsised piima pudinguga. Õhtusöök: tatar putru; hautatud; porgandi salat. Teine õhtusöök: kaerahelbed, kaetud jogurtiga. Neljapäev Hommikusöök: kaerahelbed pähklite ja meega; küpsistest valmistatud võileib viilumata juustuga; Piparmündi või melissist valmistatud taimeteed. Teine hommikusöök: kokteil piima, mee ja banaani.\nLõunasöök: nõrk kana puljong nuudlitega; porgandi salat. Lõunasöök: kodujuustu puding. Õhtusöök: kõrvitsapüree; Valge tailiha kala, mis on keedetud topelt boileris. Teine õhtusöök: madala rasvasisaldusega kefiir koos marjadega. Reede Hommikusöök: munapuder ja piim; sandwich sinkimata singiga; rohelised herned; tass rohelist teed.\nTeine hommikusöök: küpsis; selleritšoker porgandiga. Lõunasöök: küpsetatud kartulid; aurutatud kanafileed; kerged salat keedetud peet ja ploomid. Tee aeg: Maria küpsised; marmelaad. Õhtusöök: hapukoores hautatud maks; brokkoli, keedetud topelt boileris. Teine õhtusöök: kokteil kodujuust, madala rasvasisaldusega jogurtist ja maasikatest. Laupäev Hommikusöök: riisipuur, rosinad ja kõrvits; Lahtine must tee piimaga.\nTeine hommikusöök: kuivatatud leiva kanafileega võileib. Lõunasöök: kartuli supp peterselliga ja lihapallidega; värsked köögiviljad keedetud veiselihaga.\nOhutu, vahustatud kuivatatud puuviljadega. Õhtusöök: riisipuder keedetud kanaliha abil; küpsetatud lillkapsas piimas ja munades. Teine õhtusöök: tass sooja kuidas poletada rasva oma rindades Pühapäev Hommikusöök: pasta omlettikastmes; nõrk tee maitsetaimede roosast ja kummelist.\nTeine hommikusöök: magusa õuna, pirni ja banaani puuviljasalat. Lõunasöök: keedetud kartulid tilli- ja koorekastmega; kalafilee küpsetatud ahjus ; salat roheliste köögiviljadega. Lõunasöök: puuviljamahlaga leivapuru. Õhtusöök: nisu putru; kana lihast valmistatud guljaš piimakastmes.\nTeine õhtusöök: toitumine kefiiriga roheliste toonidega. Loomulikult on iganädalane menüü vaid üks paljudest võimalustest, mida saate teha nii toitumisspetsialisti kui ka iseendaga.\nÕpi kuulama oma keha ja järgima põhireegleid, mis uus kaalulangus kohupall refluksösofagiidi toitumise ettevalmistamise õigsuse. Ja pidage meeles, et õige toitumine ja selle range järgimine on suur osa selle ebameeldiva seedetrakti haiguse ravist. Loodame, et see artikkel on teile kasulik. Kui olete saanud huvitavat ja vajalikku teavet, siis jaga seda sõprade ja sugulastega. Ärge saage haige ja jäta terve! Toitumine söögitoru söögitoru menüüga nädalas Refluksösofagiit - söögitoru põletik, mis on tingitud happega immutatud maosisu vabastamisest.\nToitumine söögitoru söögitoruga on piiratud toodete, režiimi ja mõõtmise kasutamine. Patsient peab keelduma toidust, mis põhjustab gaase ja võib ärritada limaskesti. Ravi tulemuste maksimeerimiseks on uus kaalulangus kohupall kasutada õige arsti ja arsti ettekirjutusi. Toitumine haigustele: põhireeglid ja põhimõtted Kui tekib söögitoru, võib tagasivoolu peatada dieedi abil.\nÕige toitumine aitab vähendada ägenemiste sagedust, kõiki tingimusi söögitoru kudede kiireks taastumiseks ja kaitseks.\nKuna probleem tekib tihti ebanormaalse toitumise, korraga tarbitava toidu koguse ja kvaliteedi tõttu, on oluline selliseid hetki parandada. Patsient peab loobuma rasvast, praetud, mitte üle sööma, eriti enne magamaminekut. Alati on soovitav süüa osaliselt, mis tähendab sageli, kuid mitte piisavalt. Toiduplaan hõlmab toodete õiget kuumtöötlemist, mis vabastavad limaskesta ja seedetrakti. On keelatud süüa toite, mis põhjustavad gaasi ja puhitust, ei saa juua alkoholi.\nEeskirjade eiramine põhjustab mao sisu korduvat söömist söögitoru tuubi. Patsient peab jälgima joomist, kuid vähendama vedeliku tarbimist liitrini päevas. Et eemaldada väljaheite viivitus ja normaliseerida, peate lisama rohkem kiudaineid.\nSel juhul on parem kasutada keedetud suhkrupeedi salateid või süüa nii palju, et ploomid oleksid eelnevalt vees leotamiseks kasulikud. Patoloogia ägenemise ajal esineb sageli söögitoru ja valu rinnus. Eriti kasulik uus kaalulangus kohupall haiguse erosive vormiga. Menüüd kasutatakse 10 päeva, sest toitumine ei ole tasakaalus, minimaalne kalorisisaldus. Pärast sööki on keelatud horisontaalne asend või istuda.\nPool tundi on soovitatav kõndida või seista, tehes igapäevaseid ülesandeid. Kui te kohe magama minema, siis võib toitu tagasi lasta, sest sellel ei ole veel aega soolestikku sattumiseks. Viimane söögikord peaks olema 3 tundi enne magamaminekut.\nLoomulikult võib seda nimekirja jätkata, kuid tuleb meeles pidada, et iga inimene on ühe või teise toote puhul erinev.\nEt refluks-söögitoru sisaldav toit saaks tulemusi saada, peate kasutama õigeid tabeli 1A tooteid: Lihatoidud tuleks keedetud vormis keedetud roogana. Pärast toiduvalmistamist tuleks lihatooted hakitud segistis või korda vahele jätta lihatorustikus. Ravi ajal eelistatakse veiseliha ja kana. Kalade seas on parem kasutada jõe liike, pollokit ja merluusi. Küpseta see keedetud või sufliina.\nSeedetrakti limaskesta ja söögitoru puhul on kasulik süüa, süüa limaskestasid. Toiduvalmistamiseks on vaja kasutada teravilja: kaerahelbed, manna ja riis. Toiduvalmistamise ajal saate imikutoidust lisada jahu. Limaskestale, vedelale olekule on vaja süüa erinevaid vees või piimas keedetud pudreid. Lubatud kooritud piimatoode, piimapõhised suudlused. Munad on toores, pehme keedetud või omlett. Vajadus slimida reied kiiresti Kissel.\nMesi või suhkur. Nõrk tee, millele on lisatud piima, puljongipiima või nisukliid. Pärast 1A dieedi kasutamist kantakse patsiendid üle tabelisse 1B.\nToitumist kasutatakse 2 nädalat, valgu kiirus päevas tõuseb grammini. Õige koguse aine saamiseks tuleb tarbida: Piimatooted ja piimatooted. Kirjeldatud nõusid imendavad keha kergesti ja kiiresti.\nKaalulangus nyc brooklyn


"Minu Argentina" arvustus blogiarvustusmängus | Epp Petrone\n“Minu Argentina” arvustus blogiarvustusmängus\nmaailm, raamatud jaanuar 3, 2009\nBlogiarvustusmäng on nüüd sisuliselt läbi (kui kellelgi on veel pooleli või mõttes, siis kiirustage, sel nädalal tegelikult veel võtame vastu) – reeglid on siin.\nJa siin avaldan Ave Adobergi (üks ajakirjandusosakonna lõpetanud neiu, kel oma blogi pole) saadetud arvustuse Liis Kängsepa “Minu Argentina” raamatu kohta.\n„Minu …“ sarja raamatud on oma olemuselt elektroonilised blogid, mis kaante vahele köidetuna on leidnud tee raamatuhuvilise lugemislauale. Mistap oleks ilmselt ülekohtune oodata neilt sügavamat sissevaadet või analüüsi käsitletavast kultuurist. Viimasena loetud „Minu Argentina“ ei ole selles suhtes erand. Liis Kängsepp laob erinevates killukestest kokku Argentiina mosaiiki, mis raamatu kaanel lubab anda ülevaate sellest riigist, mis välismaailma pilgule varjatuks jääb. Seda enam, et autor töötas vabatahtlikuna getos, kuhu valge turisti jalg niisama naljalt ei astu ning kus igapäevane argipäev on sootuks teine kui iluopereeritud keskklassil. Kuid mõlema sotsiaalse grupi käsitlusel häiris mind autori pinnapealsus. Lugejana oleksin tahtnud rohkem teada saada argentiinlaste unistustest, arusaamisest maailma asjadest, ajaloolisest tagapõhjast. Endise ajakirjanikuna oleks Liis võinud analüüsida, miks on Argentiinas ennast nii popp ümber lõigata. Kohustus küll, aga kust see beibekultuur pärit on ja mida arvavad ja tunnevad end mitte silikoonrinnastanud naised? Kas neile tehakse tänaval vähem komplimente tunnevad nad end alaväärtuslikematena ja vähem läbilöögivõimelistena abielu- ning tööturul? Sama pädeb ka getoelanike kohta. Prügikorjajatele Sergiole ja Lydiale eraldatakse küll mitu lehekülge, kuid ka nende puhul oli raske neid vaimusilmas ette kujutada. Erinevalt audioviduaalsest meediast, kus kirjelduse edasiandmiseks saab kasutada nii heli kui pilti, peab raamatut kirjutades läbi ajama vaid sõnadega. Ja just siinkohal on autoril veel arenguruumi, leidmaks omapäraseid ja humoorikaidki võrdlusi, lähendades lugejat sellevõrra kirjeldatavaga. Kindlasti on nn“ teise Argentina“ seas veel värvikaid kujusid, kes oleksid ära teeninud võimaluse sattuda ka Liisi raamatusse. Vastuse, miks see ei juhtunud, annab aga autor ise: „ On asju, mida ma lihtsalt ei taha ega suuda näha. Isegi, kui ma tean, et nad on olemas“.\nVäikesi nippe ja juhiseid oleksin oodanud autorilt ka. Näiteks, kui minna Mendoza veinipiirkonda, siis millisesse veinimajja sellest 700st tasuks eelkõige sisse põigata või miks jäi autoril meelde lebotamine Ushuaias Ruta 3 lõpus? Rohkem isiklikke emotsioone oleks minu jaoks kindlasti raamatu väärtust pigem tõstnud kui kahandanud.\nKokkuvõtval on tegu pretensioonitu pühapäevalugemisega, mis liialt hinge ei poe ja annab kaleidoskoobilise pildi Argentiinast. Kel selle maa vastu suurem huvi on, siis kindlasti leiab vähemasti inglise keeles nii biograafiaid kui reisijuhte, rahuldamaks oma infonälga.\njaanuar 3, 2009, 1:00 p.l.\nTäitsa asjalik arvustus Ave käest. Lugesin eelmisel nädalal läbi nii Hispaania, Argentiina kui ka Alaska raamatu – ja sellisena ma nad ritta ka seaksin. Anna-Maria raamat läks minu arust kõige rohkem süvitsi ja olles paar korda Hispaanias käinud, tekitas mitmes kohas äratundmisrõõmu.\nLiisi oma jäi sinna keskele (oli siiski tunda, et autoril sulg jookseb, kuigi pealiskaudsus häiris mindki).\nAlaska oma oli neist kolmest kõige päevaraamatulik ja kõige vähem pakkuv. Jah, elust koerte laagris on mul nüüd loomulikult parem ülevaade, aga alaskalaste elust ei üldse.. Aga muidu tundus, et autor on veel noor ja elukogenematu. Kümne aasta pärast oskaks oma Alaska-ajast kindlasti palju huvitavamalt ja kaasahaaravamalt kirjutada..\nMinu Ameerika, Moldova ja Tai on hetkel lugemata. Tai oma poes lappasin, aga kaanele valitud tekstikatked pigem tõrjusid, kui kutsusid raamatut ostma. Ehk laenan kellegi käest..\njaanuar 3, 2009, 11:44 p.l.\nHuvitav, mina olen ka just needsamad kolm raamatut läbi lugenud, mis Pille ja panen nad täpselt vastupidi ritta 🙂 Alaska oli huvitav, informatiivne (osaliselt kindlasti ka seetõttu, et temaatika oli mulle uus) ja hästi üles ehitatud, Argentiina oli mõnevõrra parem kui Hispaania, kuid siiski jäi valdavalt liialt pealiskaudseks ning Hispaania oli suuremalt jaolt autori enda ning ta sõprade elu-olu kirjeldus ning igapäevaprobleemid. Ma olen ise korduvalt Hispaanias käinud, kuid äratundmisrõõmu ei tekkinud ning autori arvamust ei jaga. Tuttavaid kohti oli küll, kuid millegipärast näen neid asju autorist täiesti erinevalt.\njaanuar 4, 2009, 10:35 p.l.\nühtepidi ma ka vähe seda meelt, et tahaks nii mõnegi raamatu puhul rohkem süvenemist ja sügavikku, aga Alaska puhul ma küll ei virise.\nAlaskast võiks tõesti rohkem kirjutaa, aga see selleks. See kuidas Maria koertest kirjutab, mmm…\nMeenub tegelane Gennadi Uspenski Prostokvašino raamatust, need on need lood, kus elavad kass ja koer ja poiss nimega Teodor ja potštaljon Petškin, see, kes pakke kohale toob, aga kätte ei anna. Ja seal on siis üks üliarmas professor, kes koostab sõnastikke. Näiteks Koera-vene keele sõnaraamat ja Kassi-Koera keele sõnaraamat.\nJa mõelgem selle peale ka, need seitse raamatut on sarja ESIMESED seitse. Kui kirjastus hoole ja armastusega oma tööd edasi teeb, aga miks ta ei peaks tegema, siit võib ikka ASJU kohe tulla.\njaanuar 5, 2009, 3:10 p.l.\nMa pole kahjuks lugenud ühtegi neist raamatutest, kuid olen oma suguseltsis Alaska raamatu järjekorras. Tahtsin arvustajate tähelepanu juhtida raamatu pealkirjadele: MINU…ehk siis iga raamat kirjeldab iga konkreetse persooni muljeid, hetki, emotsioone jne.\nMeie perekonnas on “Alaska” raamatut väga kiidetud, millest tulenevalt mõtlesin selle ka endale soetada, kuid kahjuks Tartu Apollo poes oli see otsas (tegelikkuses arvuti näitas 2 raamatu olemasolu, kuid tõenäoliselt olid kellegi pahad näpud need enda kotti poetanud…või siis parem variant…need siiski olid kuskil näit. kokandusriiulil ja me lihtsalt ei suutnud neid leida).


Siilid on liikvel | Looduskalender.ee\nSiilid on liikvel\nPostitas Looduskalender - E, 04.04.2016 - 18.18\n„Okaskeradele“ on talv koos uinakuga otsakorrale saanud. Varakevad ei paku putuktoidulistele rikkalikku toidulauda sest külmadel öödel võib vahel saagi tabamine võimatuks osutuda, aga õhtuhämarast alates siilid just ringi liiguvad.\nTalveuinakuks korralikult toitunud siilidel pidi kehakaalu olema vähemalt kaheksasada grammi, et talv „üle elada“. Pea pool aastat oli seda aega, kus pidi kogutud rasvavarudega hakkama saama ja ega pisemad isendid saanudki… Varakevadeks on loomaksed umbes poole kergemas kaalus.\nKuidas koduaias tegutsevaid okaskerasid aidata? Pakkuda võiks lisasöötmist: toit tuleks välja panna õhtul, hämara saabudes ja uskuge, siilid leiavad toitmiskoha kiirelt ülesse. Kui Teie toimetate järjekindlalt ning kindlatel kellaaegadel saab siili(de) tegemisi rahulikult jälgida. Kui siil on lahkunud peaks toidunõu ära viia, et mitte kohale meelitada „kutsumata külalisi“ - närilisi või hulkuvaid kasse. Veenõu võiks samuti hoovis olla sest seda külastavad meelsasti ka koduaia linnud. Pea meeles: vee- ja sööginõu tahavad puhastamist, aga siilidele sobivaks sööginõuks kõlbab hästi madala servaga vana pann või midagi sarnast.\nMida külalistele pakkuda?\nKuivatatud koera- ja kassikrõbinaid, aga neid oleks hää enne leiges vees paar-kolm tundi leotada. Vahekorras üks osa krõbuskeid ja kaks osa leiget vett. Muidugi võib pakkuda ka kassikonservi, aga see on kulukam ning polegi siilidele otseselt mõeldud.\nSiilide toidutarve ei ole suur, kusagil seitsmekümne grammi ringis, aga näljane isend võib omale muidugi rohkem sisse vehmida.\nSiile võib toita ka oma „kõhu kõrvalt“, aga palun väldi pakutud söögis soola ning maitseaineid. Toorest kala või liha (viimaseid võib anda ilma soolata keedetult või ahjus küpsetatult – saad oma toidu kõrval lihatükikesed veidikeseks ajaks eraldi praeahju küpsema panna ja see pole sugugi nii tülikas).\nPalun väldi piima pakkumist, kuigi siilid sellest lugu peavad. Asi selles, et nii väike organism ei suuda lihtsalt laktoosi lagundada.\nÄra paku leiba või saia sest jahutooted paisuvad ülemäära siili maos, sisaldades ka soola ning konservante...\nJuba aprillis peavad meie siilid „pulmi“. Kolmkümmend viis päeva kandeaega ning „siilimammal“ on pesas kolm kuni kuus poega.\nEnergiat kulub kevadel „väikestel podisejatel“ maru palju, seega oleks lisasöötmine neile üpriski vajalik.\nKõik aiapidajad teavad, kui tõhus abimees siil meie koduaias tegelikult on.


Hiina pühade kaunistuste tehas - tarnijad ja tootjad - MINHOU KINGHOME ARTS CRAFTS CO., LTD.\nKodu > Pühade kaunistused\nPühade kaunistused Tootjad\nMinhou KingHome Arts & Crafts Co, Ltd, mis asutati aastal 2003, on professionaalsete Hiina pühadekaunistuste tootjate ja Hiina pühadekaunistuste tarnijatena tugev tugevus ja täielik juhtimine. PÜHADE DEKORTEERIMISE PLANEERIMINE SISSETUGEVAD JA VÄLJAS\nPlaneerige oma jõuludekoor koos dekoreerimisideede ja pidulike toodetega firmalt HOLIDAY DECORATIONS. Meie kollektsioonides on kõik vajalik kodu kaunistamiseks igaks puhkuseks alates tänupühadest kuni aastavahetuseni.\nLaske oma puhkuse kujundusel peegeldada teie kodu, perekonda ja puhkuse vaimu. Ükskõik, mida te otsustate, on meie PUHKEKAUNISTUSTEL uhkeid valikuid, et teha see hooaeg meelde, mida võiksite aastaid meenutada.\nJõulupuu ja metallist käsitöökelk\nLisage jõulupuu ja metallist käsitöökelguga oma pühadekraanile klassikaline hõng! Sellel saanil on elegantne pärlipunane ja kuldne viimistlus, mis on teie jõulukaunistustele särav ja atraktiivne lisa.\nJõulupuu- ja metallist käsitöökojad\nIstutage nendesse dekoratiivsetesse istutusmasinatesse mõned õrnad ürdid või lilled ja asetage see oma maja lemmiknurka, et tuua rohelusefekti. Jõulupuu- ja metallist käsitöökojad on ainulaadne kujundus, mis lisab teie hea väljanägemisega piirkonda loodusliku hõnguga.\nJõulupuu ja metallist käsitöö seinakujundus\nVaata seda puidust jõulutahvlit! Sisaldab rohelisi puulehti ja punaseid puuvilju, tsingitud rauast sõna "RÕÕM" ja sobib ideaalselt teie toa kujunduseks. Selle jõulupuu ja metallist käsitööseina sisekujunduse saate sellel pühade ajal riputada oma seina, otsalaua või mantli külge!\nSügis sügisel rippuv seinakujundus kõrvits\nSügisel sügisel riputatav seinakujundus kõrvitsa rippuv kõrvitsa märk sügisesed tervitused kõrvitsa puidust sisekujundus on suurepärane valik teie perele ja sõbrale kingitusena, ideaalne pidude pakkumine sügise, saagi tänupüha ja halloweeni kaunistamiseks. Puidust kõrvitsa esiukse kaunistamine saagikoristuseks Tänupühade Halloweeni sügis sügisel rippuv seinakujundus metalllehtedega\nOstke meie tehasest veebis Pühade kaunistused. Meie tehast nimetatakse Minhou KingHome Arts & Crafts Co, Ltd, mis on üks mõjukamaid juhtivaid tootjaid ja tarnijaid Hiinas. Pühade kaunistused pole mitte ainult maalähedane, vintage, mitmeotstarbeline, vaid ka aia-, talu- ja kodukaunistus. Lisaks meie kuumadele müügitoodetele saab ka kohandada ja toetada ka hulgimüüki. Palun nautige meie konkurentsivõimelist hinda ja head teenust.


Belokrõlovi 30-miljoniline maksupettus sai lahendi - Raamatupidaja\nBelokrõlovi 30-miljoniline maksupettus sai lahendi\nHarju maakohus mõistis süüdi käibemaksupettusega tegelemiseks kuritegeliku ühenduse loonud Oleg Belokrõlovi ja tema üheksa kaasosalist, kelle tegevuse tõttu jäi riigil saamata üle 30 miljoni euro.\nMulluses Äripäeva Rikaste TOPis oli Belokrõlov 6,6 miljoni euro suuruseks hinnatud varandusega 414. kohal. Peamiselt küll seltskonnaajakirjanduses modelliagentuuri omaniku Beatrice eksabikaasana tuntust kogunud ärimees saabus Liivalaia tn kohtumaja ette Lätis registreeritud "MASS 2" numbrimärki kandva valge Bentley roolis. Mullu 107 päeva vahi all istunud Belokrõlov on enda sõnul praegu töötu.\nKa Eesti ettevõtetes tema nimel enam osalusi ei ole. Näiteks selle aasta märtsis liikus läbi firmade Belokrõlovile ja kütusefirma Olerex ühele omanikule Andres Linnasele kuulunud SpiritEst OÜ Läti elaniku Nikolais Polakovsi nimele. Polakovsi nimel on ka varem Belokrõlovile kuulunud First Capital Group OÜ.\nOmavahel suheldi Ukraina ja Läti sideoperaatoritele kuuluvatelt abonentnumbritelt, kusjuures telefoninumbreid vahetati teatud aja jooksul, varifirmade nimel olid tehtud meiliaadressid, kust saadeti ettevõtete vahelisi fiktiivseid lepinguid.\nMillised karistused määrati?\nBelokrõlovile mõisteti maksudest kõrvalehoidmiseks loodud kuritegeliku ühenduse organiseerimise eest viie aasta ja nelja kuu pikkune vangistus, millest ta 107 päeva viibis mullu eeluurimise ajal vahi all. Ülejäänud vangistust ei pöörata täitmisele, kui ta ei pane viieaastase katseaja jooksul toime uut kuritegu.\nEnne kohtuistungit tasus Belokrõlov maksukahju hüvitamiseks vabatahtlikult 1,05 miljonit eurot. Lisaks kantakse riigituludesse tema pangaarvetelt arestitud ja kinnipidamisel äravõetud raha, kokku 573 731 eurot. Kolmanda isiku nimel olnud kaks autot, korter ja kolm parklakoha - koguväärtuses 485 000 eurot, konfiskeeritakse samuti.\nSergei Penkinile, kes vahendas variisikute tegevust ning korraldas vajalike dokumentide koostamist, määras kohus karistuseks nelja ja poole aasta pikkuse vangistuse, millest ta kuus kuud viibis eeluurimise ajal vahi all. Ülejäänud vangistust ei pöörata täitmisele, kui Penkin ei pane nelja-aastase katseaja jooksul uut kuritegu toime.\nÄriühingutele mõisteti rahalised karistused. OÜ INV T peab viie miljoni euro suurusest karistusest kohe tasuma kolm miljonit ning kaks miljonit jäetakse tingimisi kohaldamata, kui ettevõte ei pane viieaastase katseaja jooksul toime uut kuritegu. Kriminaalmenetluse ajal tasus ettevõte maksekahju hüvitamiseks riigile 1,442 miljonit eurot.\nAdrian Arenduse rahaline karistus on kolm miljonit eurot, millest pool kuulub kohe tasumisele ja ülejäänud jäetakse tingimisi kohaldamata, kui ettevõte ei pane nelja-aastase katseaja jooksul toime uut kuritegu.\nKokku sai riik seega kurjategijatelt reaalselt kätte umbes veerandi tasumata jäänud 30-st miljonist eurost käibemaksust.


Paides toimus 11.-13. augustil suur LAN üritus, kus võidutes CS:GO võistkond X God. - VideoGamers.eu\nFoto: Paide LAN\n11.-13. august toimus Paide E-Piim Spordihallis üritus nimega Paide LAN. Ürituse korraldajateks on Paide noored Sander Savisaar ja Marti Kingisepp. Üritusel võttis osa 12 Counter-Strike: Global Offensive, 3 Overwatch võistkonda ja kümmekond niisama mängijat üle Eesti. Counter Strike: Global Offensive turniiri võitis võistkond x God, teise koha pälvis kushgorillas ja kolmanda MariaRannaVäli. Overwatchi turniir jäi aga kahjuks ära, kuna tekkisid tehnilised probleemid, mille tõttu ei olnud võimalik antud mängu mängida.\n“Üritusel tekkis paar tehnilist probleemi võrgu ja vooluga, sellest tulenevalt oli ka paaritunnine nihe ajakavas, mille tegime õnneks mängides ikkagi tasa.” räägib ürituse peakorraldaja Sander Savisaar. “Samuti ei soosinud meid emake loodus, kuna teise päeva lõpus hakkas meie kohal äikesetorm ja pidime kogu oma tehnika turvalisuse mõttes vooluvõrgust eemaldama. Peale nende probleemide lahendamist, saime rahulikult oma üritusega edasi minna.” võtab Sander Savisaar sujuvat üritust takisanud probleemid kokku.\n“Üldpilt jäi mulle üritusest positiivne ja mängijad olid rahul, kindlasti on asju mida järgmine üritus paremini teha ja millest õppida. Plaanime tulevikus korraldada uut Paide LAN’i. Ühtegi kuupäeva ei oska kahjuks öelda, aga plaanime teha võimsama ja parema ürituse, kui leiame endale suurema korraldusmeeskonna ja rohkem sponsoreid. Võimalik, et see võib juhtuda järgneva aasta esimeses pooles.” räägib Sander Paide LANi tulevikuplaanidest.\nHuvi korral võib kirjutada otse korraldajatele, sest Paide LAN otsib inimesi, kes on huvitatud võrgupidude korraldamisest või kes tahab rohkem teada nendest eluolust, siis korraldajad Sander ja Marti on valmis õpetama selgeks võrgupidude nö ”101”, et kõik saaksid kaasa lüüa nende tulevastes üritustes. Lisaks otsib tegus meeskond ka uusi e-spordihuvilisi sponsoreid, kes on huvitatud Paide LAN tegevustest ja tahaksid toetada kohalike noorte ettevõtmisi.\nKorraldajad kasutavad meediakajastuse võimalust, et tänada Paide LAN’i korraldusmeeskonda, sponsoreid (For Gamers, LuxIT, Ordi, ByteLife, Pizzakiosk, Red Bull, Playfair, IT-teaduskonna üliõpilaskogu), ürituse castereid ja muidugi kõiki osavõtjaid kelleta ei oleks antud üritus võimalik olnud.\nLisainfot leiab nende kodulehelt www.paidelan.eu ja Facebooki lehelt nimega Paide LAN, kus kaudu korraldajad planeerivad hoida huvilised kursis nende tegemiste ja tulevikuplaanidega.\nkushgorillas MariaRannaVäli Paide LAN x God


Veeteede amet ei tea Simsoni plaanidest Rukki kanalit lähinädalatel süvendada midagi. Enne jääminekut ei saavat isegi vajalike uuringutega alustada - Ärileht\nVeeteede amet ei tea Simsoni plaanidest Rukki kanalit lähinädalatel süvendada midagi. Enne jääminekut ei saavat isegi vajalike uuringutega alustada\nVeeteede ameti peadirektor Rene Arikas ütles, et isegi siis, kui keskkonnaminister Siim Kiisler rahuldab majandusminister Kadri Simsoni palve ja lubab Rukki kanalis hooldussüvendust alustada juba enne 1. maid, pole puhttehniliselt tööde alustamine nii vara võimalik. Nimelt on praegu välja kuulutamata isegi vastav hange.\n"Ei oska kommenteerida, ei kirjuta ministeeriumi kirjasid. Ma ei näe võimalust ka siis, kui teoreetiliselt annab keskkonnaministeerium süvendamisloa varasemale ajale, kuna kogu ettevalmistamisprotsess on nii pikk. Me jõuame hankega valmis juuli teises pooles," märkis Arikas.\nVeeteede Amet lähtub nii-öelda plaanist "A" ehk valmistub esmajoones kanali traalimiseks. "Kohe, kui jää on ära läinud, teeme mõõdistamise ja selle tulemusel otsustame, kas traalimine-silumine on vajalik või pole. Traalimine on ajutine - lükkame valli laiali, aga välja ei tõsta. Mingi aja pärast sõltuvalt veetasemest tuleb vall tagasi. Süvendamiseks valmistume, rahalised vahendid on eraldatud, oleme palunud Geoloogiateenistusel teostada uuringud. Pärast jääminekut läheb uuringuteks kusagil kuu, selle alusel saame tellida süvendusprojekti, mis annab aluse minna hankesse," sõnas ta.\n"Eelmise nädala lõpus langes merevee tase Rukki kanalis niivõrd, et ei olnud võimalik tagada stabiilset parvlaevaühendust mandri ja Hiiumaa vahel. Seoses sellega palun teil kaaluda Veeteede Ametile väljastatud vee erikasutusloa muutmist ning lubada alustada Rukki kanali hooldussüvendust esimesel võimalusel, kuid mitte hiljem kui käesoleva aasta 1. maist," seisab Simsoni poolt eile Kiislerile saadetud palves.\nÜldjuhul on veeseaduses kirjas, et keskkonnamõju vähendamiseks võib töid teha ainult vahemikus 1. august - 15. oktoober või 1. detsember - 15. märts.\nVeeteede Amet esitas 8. detsembril Keskkonnaministeeriumile taotluse vee erikasutusloa saamiseks Rukki kanali hooldussüvendamiseks mahus 8000 m3.


Ilm läheb pehmemaks (29.01.2019 23:18)\nIlma ülevaade 30.01.19 – 5.02.2019\nKolmapäeval (30.01) liigub üha nõrgemaks muutuv madalrõhkkond edasi Soome poole ja selle servas sajab meil öösel vahetevahel lund, sekka lörtsi, saartel lisaks ka nõrka vihma. Jäiteoht on suur! Päeval on lume- ja lörtsihooge hõredamalt. Tuul on mõõdukas ning puhub valdavalt lõunast ja edelast. Õhutemperatuur on öösel 0..-3, öö hakul Põhja-Eestis kuni -5, saarte rannikul kuni +1°C, päeval -1..+1°C, pärastlõunal langeb.\nNeljapäeval (31.01) on tõusva õhurõhu foonil sadusid vähe. Tuul on võrdlemisi nõrk, puhub öösel lõuna-. päeval idakaarest. Õhutemperatuur on öösel Lääne- ja Põhja-Eestis -3..-7, Kesk- ja Lõuna-Eestis -8..-12°C, selgema taeva korral võib hommikuks veel kraad-paar madalamale langeda, päeval -3..-8°C, meretuulega rannikul on pehmem.\nReede (1.02) öösel on tugevam kõrgrõhuvöönd. Ilm on sajuta ja tugevneva idatuulega. Õhutemperatuur on -5..-10°C.\nPäeval kaardub üle Eesti madalrõhulohk ühes lumehoogudega. Õhtul Edela-Eestist alates sadu lakkab. Puhub tugev idatuul. Õhutemperatuur on -2..-7, õhtul tõuseb 0..-4°C-ni.\nLaupäeva (2.02) öö hakul sajab veel Eesti põhjaservas lund, keskööst alates on on veidi mõjusam kõrgema rõhuga vöönd ning kuni lõunani on ilm kõikjal sajuta. Pärastlõunaks laieneb Taani lähistelt uue madalrõhkkonna serv üle Läänemere ja selle sajupilved jõuavad Saaremaale ja Liivi lahe ümbrusse ning õhtul mandrile. Lisandub soojemat õhku ning sajab nii lund kui lörtsi, aga sekka võib ka vihma tulla ning jäiteoht on taas suur. Puhub tugev ida- ja kagutuul. Õhutemperatuur on öösel 0..-5, päeval -2..+1°C.\nPühapäeval (3.02) liigub madalrõhkkond edasi Stockholmi poole, muutub laialdasemaks ja katab idaservaga Balti riigid. Lõunakaarest jätkub sooja ja niiske õhu juurdevool. Aeg-ajalt sajab lörtsi ja vihma. Tugev kagutuul annab pärastlõunal tasapisi järele, õhtul pöördub tuul lõunasse ja edelasse. Õhutemperatuur on ööpäeva jooksul 0..+3°C.\nEsmaspäeval (4.02) suundub madalrõhkkond Botnia lahele, aga katab lõunaservaga ikka Läänemere ümbrust. Siin-seal sajab veidi vihma, päeval sekka lörtsi. Õhtul muutub sadu laialdaseks ja tihedaks ning tuleb enamasti alla lörtsina. Puhub mõõdukas lõunakaare tuul. Õhutemperatuur on öösel -1..+2, päeval 0..+2°C.\nTeisipäeval (5.02) kaugeneb madalrõhkkond Karjala poole ja selle lääneserva mööda algab külmema õhu vool Läänemere äärde. Öösel sajab lörtsi, sekka veel ka vihma, hommikul läheb sadu üle lumeks. Päeval on üksikuid lumehooge. Tuul pöördub läänekaarde ja tugevneb. Õhutemperatuur on öö hakul -1..+2, hommikuks langeb -1..-5°C-ni, päeval on 0..-5°C.


Kuidas saada värsket isejahvatatud jahu ja pudruhelbeid? - e-perekool\nKuidas saada värsket isejahvatatud jahu ja pudruhelbeid?\nOlles lugenud meie logiraamatust Ülle Liivamägi artiklit „Leib“ ja Mari Kalkuni artikleid „Juuretisega rukkileiva tegemise õpetus“ ja „Idandid ja rukkileib“, võiks järgmine loogiline küsimus olla, kuidas seda head ja kvaliteetset isejahvatatud jahu siis saab? Kodustes oludes.\nEnne teema juurde asumist tsiteerin Mari idandite ja rukkileiva artiklit, kus on öeldud, et „Isetehtud leib (ilma pärmita) sisaldab nii rikkalikult mineraalaineid, vitamiine ja toitaineid, et sisuliselt on igapäevased põhivajadused kaetud“. See on tõesti oluline ja mõtlemapanev teadmine. Kuid nagu paljudel juhtudel, siis saavad ka leivateo juures määravalt oluliseks mitmed nüansid. Näiteks jahu kvaliteet. Ei ole võimalik saada kehale kõiki vajalikke mineraal- ja toitaineid sisaldavat leiba, kui algtooraine ei ole kvaliteetne.\nPraegusel ajal kirjutatakse palju teravilja kahjulikkusest. Et teraviljatoodete tarbimine tekitab allergiaid ja muid tervisehädasid, kroonilisi haigusi ning paljudel inimestel on tekkinud teravilja talumatus. Minul tekib küsimus, miks? Kas tõesti on süüdi paha teravili, mis on aastasadu meie esivanemaid toitnud, elus hoidnud? Kui teravili on nii halb, kuidas sai see olla võimalik? Kuidas need inimesed vanasti üldse ellu jäid ja lapsi sünnitasid, kui teravili oli põhiline toiduaine ja mineraale/vitamiine purgist juurde võtta ei olnud? Samas vanasti ei olnud selliselt allergiaid ja toidutalumatust ja ei ole teada, et leiva söömisest keegi oleks ülekaaluliseks muutunud, diabeeti või vähki haigestunud või dementseks jäänud. Nii nagu praegu teravilja kohta väidetakse. Kusagil on loogikaviga ja põhjused peavad olema mujal kui lihtsalt selles, et teravili toiduainena on halb. Pigem tekib mul küsimus, et kuhu jõuame nii, kui kvaliteetset teravilja üldse ei tarbi?\nNagu Ülle leiva artiklis kirjutas, on probleem selles, et peale jahvatamist hakkab jahu kopitama ning nelja kuu möödudes on ta kehale mürgine. Ehk siis jahu, mida tarbime, peab alati olema värske. Me ei tarbi vanaks läinud piimatooteid ja veel vähem roiskuma läinud liha. Jahu puhul ei saa me lihtsalt enam aru, kui jahu ei ole hea. Teine mõiste, millest meie perekoolis on alati räägitud, on jahu tuulutamine. See on sõna, millest enamik tänapäeva inimesi ei ole enam midagi kuulnud, kuid teraviljast valmistatud toitude kvaliteedist rääkides on seegi tegevus määrava tähtsusega. Vanasti tuulutati jahu alati ja tuulutamata jahust leiba ei tehtud. Jahu tuulutamisest ja jahusõelade rollist räägib Ülle emadekoolis.\nKolmas teema on jahvatamise viis. Vanasti jahvatati jahu ainult kiviveskis, kivijahvatusega. Kiviveskis teravili muljutakse, hõõrutakse kivide vahel jahuks. Tänapäeval teravili enamikel juhtudel riivitakse jahuks. See on oluline vahe. Täpsemalt sellest erinevusest kuuleb aga alles emadekooli II kursusel.\nKuidas seda värsket jahu ja pudruhelvest siis saada?\nMeil on selleks olemas kodus veskid – helbeveski ja jahuveski. Aastate jooksul on katsetatud mitmeid erinevaid veskeid, praegu oleme pidama jäänud firma Schnitzer veskite juurde. Schnitzeri veskid on kõik kiviveskid. Kodustes oludes kivijahvatusega jahu valmistamine on täiesti võimalik väga lihtsa vaevaga. Nii veskid ise kui kivid on vastupidavad, veskikivid on iseterituvad. On mudeleid, mis töötavad elektriga ja on käsiveskeid.\nSternum Poes on olemas müügil nii jahuveski kui helbeveski. Poodi oleme valinud mudelid, mis meie endi jaoks on parimad. Jahuveski on sobilik kõikide teraviljade jahvatamiseks, saab teha nii nisujahu, rukkijahu, odrajahu kui kaerajahu, samuti helbeid samadest teraviljadest. Jahuveski puhul saab jahvatuse jämedust reguleerida. Jahvatamise kiirus jämeda jahu puhul on 250g/min, peenjahu puhul 100g/min. Helbeveski kiirus on 110g helbeid minutis. Piisavalt kiire.\nNii jahu kui helveste valmistamine on mugav protsess ja seda võib teha ka vahetult enne pudrukeetmist või küpsetama asumist. Jahvatamine ja helvestamine on ka laste jaoks tore ja jõukohane tegevus.\nTeravilja müüvad valitud ökopoed, kuid teravilja suuremates kogustes on veel võimalik saada kohalike talunike käest. On suur privileeg, kui Sul on praegu veel kontakt teraviljakasvatajaga, kelle kasvatusmeetodeid saad usaldada. On privileeg, kui Sul on võimalik tarbida jahu, mis ei ole kopitanud ja mis on jahvatatud vanadel aegadel ainumõeldaval kivijahvatuse meetodil. Ja on suur privileeg, kui saad küpsetada leiba, mille taigen on valmistatud enda värskelt jahvatatud jahust.\n11. märtsil 2015. aastal


Vana aasta ära kolib, topib kotti oma kolid. Murevaiba puhtaks klopib, pahandused kotti topib. Et saaks tulla uus ja parem kõigist neist, mis olnud varem. Soovime kõigile kaunist aastavahetust ja õnnerohket algavat aastat! «\nVana aasta ära kolib, topib kotti oma kolid. Murevaiba puhtaks klopib, pahandused kotti topib. Et saaks tulla uus ja parem kõigist neist, mis olnud varem. Soovime kõigile kaunist aastavahetust ja õnnerohket algavat aastat!


Fotoring: Fotoringi viimase tunni järeltõuge\nPostitaja: Fotoring kell 00:33\nMeeldiv on võita!\nAga sa teed mulle ning lisale nüüd selle tunnipildiga liiga. Mulle meeldis see tõsiselt. See oli see portree minust, kus see jõuluehe oli suus ning lugu oli ka selle juures. Me arvasime, et enamik teevad mingisuguseid jõulukompositsioone ning tahtsime teha midagi erinevat ning minu arvates oli see üks meie parimaid tunniöid (igatahes minu):)\nIssand kui nõrgad punktid.. :D\nHästi jah, Karl :)\nJah, meenus! See oli see seeria.\nMulle üks nendest meeldis, see kus kolm kuuli olid näha. Ole kena, saada see mulle e-mailile, teen sellega ühe väikese asja :)\nLisa, mis Sa arvad, mida ma mõtlesin, kui neid punkte kokku lugesin :D


Poliitika jätab noori külmaks\nAinult Slovakkia noori huvitab poliitika veel vähem kui nende siinseid eakaaslasi, selgus üleeuroopalisest küsitlusest, millele vastas rohkem kui 800 noort vanuses 15–25 aastat.\nKolmandik Euroopa noortest on poliitikast huvitatud ja kaks kolmandikku ei huvitu sellest üldse, tõdes Euroopa Komisjoni rahastatud uuring. Kõige rohkem hoolivad sakslased, kus üle poolte jälgib või osaleb poliitilises tegevuses. Eestis on see protsent aga 29 ning Slovakkias 28.\nNoorte idealistlikku maailmapilti iseloomustab seegi, et valitsusväliseid organisatsioone peavad nad tunduvalt tõhusamaks kui poliitilisi erakondi, kõige kõrgemalt hinnatakse aga Amnesty Internationali ja Greenpeace’i.\nÜldise idealismi vaimus hindavad ja usaldavad noored ka Euroopa Komisjoni ning Europarlamenti rohkem kui rahvusriikide valitsusi.\nEesti noored suhtuvad üldiselt tulevikku kõige optimistlikumalt, tõdeb uuringu korraldanud Austria instituut Sora. 80 protsenti usub, et nende elu tuleb parem kui nende vanemate oma. Ka soomlased ja britid on üldiselt heausksed, samas kui sakslased ja austerlased kui kõige teadlikumad on kõige pessimistlikumad.\nEestlased ja soomlased erinevad teistest ka selle poolest, et siinsete noorte jaoks on peamine infokanal internet. Seevastu näiteks Austrias on raadio endiselt väga oluline teabekanal.


„Jätaks ehk lapsed päevapoliitikast kõrvale?“ kirjutas nõudlik lapsevanem ühe kooli vanemate listis teise inimese kirja peale, milles anti teada kliimamarsi toimumisest. „Kindlasti mitte! Kliimamuutused pole päevapoliitika,“ reageeris kolmas lapsevanem, kellele sekundeeris neljas: „Sama meelt!“ Viies aga teatas: „Vanemad võiksid igasugused maailmavaatelised, poliitilised, toitumisalased vms eelistused välja elada väljaspool kooli. Igasugune eelnimetatud propaganda koolis ja kooliga seotud infokanalites tuleb välistada.“\nVähem kui tunni ajaga jõudis kooli listis minna temperatuur ootamatult kuumaks. Vist umbes sama ootamatult ja kiiresti, nagu kuumeneb meie koduplaneedi temperatuur. Siiani hästi läbi saanud lapsevanemad – kõik toredad ja haritud inimesed – seisid korraga vastakuti oma tõdede ja arusaamadega kliimast. Kahtlemata mõjutab kliimamuutus meist igaüht, veelgi enam meie lapsi, lapselapsi, lapselapselapsi. Kuigi paljud täiskasvanud ei luba end kõigutada juttudel kliimakriisist, leidub üha enam noori, kelle jaoks on asi selge.\n„Planeedi temperatuur tõuseb. Bioloogiline mitmekesisus on kadumas. Orkaanid ja põuad on üha hävitavamad. Õhu kvaliteet langeb. Meretase tõuseb. Metsad põlevad. Meie praegune ühiskonnamudel viib meid iseendi hävinguni. Teadlased on selle selgelt välja öelnud. Meie alles hakkame seda märkama,“ loetlevad kliimastreigi korraldanud noored oma üleskutses koduplaneedi valupunkte. „See on hädaolukord. Meie, noored, nõuame tulevaste põlvkondade nimel, et kliimakriisi tunnistataks ja ka käsitletaks sellisena: et kriisiga hakataks tegelema kohe ja tõhusalt, alustades selle põhjustest!“\nKõigest sellest, tegelikult palju enamast, kõneleb looduse olukorda käsitlev ÜRO äsjane raport, mille koostasid 450 tippeksperti üle maailma. Siiani kõige esinduslikum vastav hiigelraport sedastab, et inimkond hävitab ohtlikult kiiresti loodust, millest sõltub nii meie enda rikkus kui ka ellujäämine. Inimtegevuse laastava mõju tõttu on lähikümnenditel väljasuremisohtu sattumas koguni miljon liiki ehk iga kaheksas!\nKuigi paljud täiskasvanud ei luba end kõigutada juttudel kliimakriisist, leidub üha enam noori, kelle jaoks on asi selge.\nKui soovime olukorda muuta, tuleks tegutseda täiesti uut moodi. Mida saaks Eesti riik teha, et säiliksid liigirikkus ja looduslik mitmekesisus? Peaksime langetama otsuseid, mis esialgu paistavad ebameeldivatena: vähendama raiemahte ja pikendama raierahu, tõmbama kokku põlevkivitööstuse, lõpetama pestitsiidide kasutamise, muutma tarbimisharjumusi jne. Neist üldteada võimalustest paljude asjatundjate hinnangul siiski enam ei piisa – vaja oleks radikaalsemaid samme.\nTulles tagasi alguse ehk vanemate listis tuliseks kiskunud küsimuse juurde: jah, kliimamarss on poliitika. Kuid kuna see on poliitika planeedil, mille elurikkuse päevad on loetud meie enda, st lapsevanemate senise tegevuse ja tegevusetuse tõttu, ei tohiks me oma lapsi lahenduste otsimise soovis takistada. Propaganda? Vaevalt.\nLõpetuseks lubatud äriideed: 1) käsitööna valmivad looduslikust materjalist silmaklapid kliimamuutuse eitajatele; 2) rõivatootmise jääkidest T-särgid kirjaga „Maailmavaatelised, poliitilised, toitumisalased vms eelistused välja elada väljaspool oma koduplaneeti.“


Läti rokkiv peaminister - Arvamus\nLäti rokkiv peaminister\nVideoportaalis Youtube võivad kõik vaadata, kuidas Läti peaminister Ivars Godmanis asus 19. septembril Riias Queeni kontserdil trummide taha ja esitas koos maailmakuulsa bändiga pala «All Right Now».\nAll right, Latvia? Vist mitte, kuid Godmanis rokkis üleeile jälle, teatades, et Läti valitsus küsib Rahvusvaheliselt Valuutafondilt (IMF) toetust majanduse stabiliseerimiseks. Eile Tartus peetud Balti peaministrite pressikonverentsil kordas Godmanis üle, et tegu on toetusega, mitte laenuga.\nMuremärke ilmutas Läti majandus juba varem; paar nädalat tagasi võttis Läti valitsus üle riigi ühe suurema panga Parexi. Ent Läti kolleegid kinnitavad, et valitsus soovis enne pidutseda ja alles seejärel majanduskriisile tõsiselt otsa vaadata. Nii otsustasid Godmanis ja Co 18. novembril väärikalt Läti 90 aasta juubelit tähistada ning kaks päeva hiljem IMFilt abi paluda.\nTegelikult tundub avalikkuse vastuvõtt sellele olevat pigem kiitev kui laitev. Lätlased meenutavad Godmanist mehena, kes suutis aastail 1990–1993 peaministrina riigi raskest olukorrast välja tuua. Miks ei võiks ta seda taas teha?\nSamas kinnitavad läti kolleegid, et Godmanis ei ole mingi imemees. Läti jõuetud koalitsioonivalitsused pole suutnud ellu viia vajalikke reforme. Ning Godmanis võib olla ju kindel mees, kuid tema koalitsioonipartnerid on samad, mis tema eelkäijal. Nii ei ole lätlased valitsuse eluiga ennustades just ülemäära optimistlikud: spekuleeritakse, et valitsus võib juba lähenevate jõulude ajal lõhki minna. Kuid midagi kindlat ei ole. «Ta on koalitsiooni pantvang,» ütles läti kolleeg.\nVõib-olla ei ole Läti valitsus ka nii sinisilmne kui nende Eesti kolleegid. Nii rääkis Godmanis juba eelmise aasta suvel – peaministriks sai ta eelmise aasta detsembris –, et Läti majanduslik olukord pole kiita ja midagi tuleks ette võtta. Meenutuseks: see oli aeg, kui kõik oli veel ilus, ja tasub meenutada, et Läti majanduse kasvas kiiremini kui Eesti oma.\nKui aga Läti keskpanga president Ilmars Rimsevics teatas, et Läti vajab tasakaalustatud riigieelarvet (eks meenuta seegi Eestit), ütles Godmanis, et olukord ikka nii hull ei ole. Rokkiv peaminister oli otsustanud, et ütleb igas intervjuus vähemalt ühe hea uudise.\nAll right. Kuid missugused oleksid need head uudised, peaminister Godmanis? Kui Läti juhtis Eesti ees majanduskasvuga, siis nüüd juhib majanduslangusega. Liiatigi ei ole vaibunud jutud Läti lati devalveerimisest.\nMis edasi saab? Küsimusel on kaks tähendust: mis saab Lätis ja kas kriis võib ka Eestisse kanduda? Meie poliitikud armastavad pidevalt rõhutada erinevust Läti ja Eesti vahel, kuid meenutagem, et ka sarnast on päris palju. Meid on mõjutanud Vene kriis 1998. aastal, me oleme astunud koos Euroopa Liitu ja NATOsse ja kummagi valitsust on kritiseeritud reformide tegemata jätmise pärast. Nii et kas järgmisena palub majandusabi Eesti?\nAndres Sutt: parim pension Eestile (1) Loe artiklit


Lilleisase õnn: hoolitsuse tunnused\nEnamik antuuriumiliike on aretatud nende kaunite ebatavaliste õite tõttu. Õisik on seotud tera kujul taldrikule seatud küünlaga, mida botaanikud nimetavad looriks. Voodikatte värv on valge, roosa, erepunane või kahvaturoheline.\nKõrva kuju ja värv on samuti erinevad. Spiraalsed või klubikujulised on valged, rohekad, kahvatulillad või mitmevärvilised.\n3. Muld ↓\n4. Pealmine kaste ↓\n5. Ülekanne ↓\n6. Õitsemine ↓\n1. Miks antuurium ei õitse kodus ↓\n2. Miks muutuvad antuuriumilehed mööda serva kollaseks ↓\n3. Mida teha, kui antuuriumi lehed muutuvad kollaseks ↓\nTalvel hoolduse tunnused ↓\nKorduma kippuvad küsimused ja vastused neile ↓\nKultuuritüüp on rikas lehtede kuju ja varjundiga. Need on ümmargused, spaatliga terved või tükeldatud, vertikaalsed või kogutud pistikupessa. Nende pind on matt, läikiv, segatud.\nSiseruumides asuvad antuuriumivarred on paksud, enamasti lühenenud. Enamik tema metsikutest sugulastest on õhujuurtega viinapuud, mis ei vaja mulda. See funktsioon mõjutab pottides kasvatatud saaki. Seetõttu ei levita juurestik sügavalt, see on õhupuuduse suhtes tundlik.\nAntuuria vili on marja. Selle värv varieerub erkpunasest kuni peaaegu mustani. On triibulisi puuvilju.\nSisetingimustele kohandatud anthuriumi sorte on palju:\nAndre on kõige kuulsam lill nimega "meesõnn". Selle kuulsus on seotud mitte ainult sortide mitmekesisusega. Just temast sündis kasvuhoone- ja sisevendi.\nScherzeri antuuriumi eristab keerdunud õisiku kõrv. Selle kuju tõttu tolmeldatakse seda kunstlikult harituna. Paljudel selle liigi hübriididel on kõige ebatavalisem kuju ja varjund..\nKristall. Selle nime all on lill "meesõnn", mis meelitab seda tüüpi taimede armastajaid, millel on ilus sametise pinnaga lehestik, reljeefsed veenid. Noore lehe lilla värv muutub vanusega roheliseks.\nLindeni antuuriumi leidub sisekultuuris vaatamata ilule ja õitsemise kestusele harva. Eripäraks on leheplaadi südamekujuline kuju. Kasvatajad kasutavad seda hübriidide tootmiseks.\nKunstliku aretusega on Anthurium Hookerit raske õitsema panna. Kui see õnnestub, ilmub lilla roheliste lehtedega kõrv. Selle lühikeste vartega lehed kogub rosett.\nWendligeri antuurium on sagedamini kasvuhoonetes. See on suur epifüüt, mille hargnevad juured on sama dekoratiivsed kui taim ise..\nKodu kaunistamiseks lille "meeste õnne" aretamine nõuab teadmisi selle omadustest. Troopika eksootiline elanik armastab soojust, niiskust, värsket õhku. Hoolimata asjaolust, et antuurium vajab head valgustust, on see liigse päikesekiirguse suhtes valusalt tundlik..\nLill "mehelik õnn" armastab valgust, kuid mitte liiga intensiivset. Talvehooajal, kui päevi on vähe, on soovitatav kasutada kunstlikku valgustust. Varjutatult areneb kultuur normaalselt, ilma õitsemiseta. Otsesed päikesekiired kahjustavad antuuriumit.\nAntuuriumi peate regulaarselt jootma, järgides samal ajal mõningaid reegleid. Seisev vesi tuleks kõrvaldada ja üle kuivatamine pole lubatud.\nSuvist kastmist saab teha umbes 3-4 korda nädalas, talvist kastmist võib piirduda ühe korraga. Iga kord peaksite veenduma mulla niiskuse määras, reguleerima veekogust. See peaks olema soe, kloori- ja leeliseta..\nAntuuriumiks sobib jäme kiuline lehtmuld koos huumuse, turba ja liivaga vahekorras 1: 2: 1: 0,5. vaja on ka drenaaži. Need võivad olla killud, purustatud tellised. Hea on lisada samblat, puusütt, käbisid. Mullasegu peaks olema kergelt happeline.\n4. Pealmine riietus\nLillede toitmine vaheldub puhkeperioodiga, mis kestab septembrist veebruarini. Suvel söödetakse neid 2 korda kuus orgaaniliste või madala kontsentratsiooniga mineraalväetistega.\nKuni neli aastat vana peetakse antuurium nooreks taimeks. See on iga-aastane ümberistutusperiood. Seejärel istutage vastavalt vajadusele umbes iga kolme aasta tagant.\nProtseduur tuleks juurte habrasuse tõttu läbi viia väga ettevaatlikult. Sellisel juhul pannakse taim mulda veidi sügavamale kui enne ümberistutamist, seotuna väikese toe külge, maa on veidi kokku surutud. Istuta lill madalasse laia potti.\nNõuetekohase hoolduse korral võib antuurium õitseda märtsist novembrini. Mõned kasvatajad väidavad, et neil õnnestus selle kultuuri õitsemine kogu aasta vältel..\nKatse jaoks võtsid nad mitu isendit, mõne jaoks lõid nad kunstlikult talvel soodsad tingimused. Nõnda panid nad taimi "petades" nad õitsema.\nAntuuria vaenlased on:\nNendega edukaks võitlemiseks toodetakse spetsiaalseid preparaate, mille kasutamisel peaksite hoolikalt uurima juhiseid, järgima määratud soovitusi.\nLille aitamiseks on olemas rahvapärased abinõud. Lehed pühitakse kõrge kontsentratsiooniga seebilahusega, maasegu pinnale asetatakse kooritud küüslauguküüned.\nLille "meessoost rõõmu" tuleks kaitsta mitmesuguste seente lüüasaamise eest. Seened Сolletotrichum, Kabatiella ja Gloeosporium on antraknoosihaiguse põhjustajad:\nColletotrichum orbiculare tekitab punakaspruunid või kahvaturohelised laigud, mis levivad järk-järgult üle lehtede, moodustades pragusid ja auke.\nKui seened Kabatiella zeae mõjutab lehti, ilmuvad kollased laigud musta või pruuni täppiga, mille ümber ilmub hall äär.\nColletotrichum trichellum seen põhjustab kollakaspruuni või pruuni halli varjundiga laike, mis levivad mööda lehti, varte.\nAntraknoosi raviks on palju ravimeid. Järgmisi aineid peetakse kõige vähem mürgiseks:\nKui taim on veidi mõjutatud, kasutage õrnemaid vahendeid:\nAntraknoosi jaoks on soovitatav kasutada ka muid ravimeid:\nHall mädanemist põhjustav seen Botrytis ründab kõigepealt taime vananevaid osi. Liigne niiskus võib lilli hävitada. See avaldub pruunide laikude ilmnemisega. Täppidel valge õitsemine muutub aja jooksul halliks. Mõjutatud piirkonnad muutuvad pehmeks.\nHallmädanikku töödeldakse vaseseebilahusega või pihustatakse süsteemsete fungitsiididega, mis võivad töödeldud alalt sügavale taimesse tungida.\n1. Miks antuurium ei õitse kodus\nSelle kultuuri õitsemist pole alati võimalik kodus saavutada. Kuid nad nimetavad teda asjatult kapriisiks. Järjepidev ja pädev tegevus viib reeglina soovitud tulemuseni. Selleks tuleb lillele piisavalt tähelepanu pöörata..\nÕigeaegne, mõõdukas jootmine.\nOtsese päikesevalguse vältimine.\nPakkudes soojust ja valgust.\nVärske õhuga mustandeid pole.\nÕhujuurte ettevaatlik käitlemine.\nKõige selle juurde tasub ehk siiski rahvatarkust kuulata. Kui soovite, et taim meeldiks õitsemisele, kohtle seda armastusega.\nHoolivas lillepoodis õitseb kindlasti lill "meesõnn".\n2. Miks muutuvad antuuriumilehed mööda serva kollaseks\nLille lehtede kollaseks muutumise põhjuseks võib olla valguse puudumine talveperioodil või see on suvine päikesekiirte põletus.\n3. Mida teha, kui antuuriumi lehed muutuvad kollaseks\nSelleks peaksite valima õige koha, kus puuduvad piisava valgustusega otsesed kiired. Talvel saab taime päevavalgustunde kunstliku valgustusega pikendada..\nAntuurium, nagu kõik kõrgemad taimed, levib seemnetega. Selle liigi sisekultuurid on aga enamasti hübriidid. Neilt on võimatu emataime tunnustega taime kätte saada..\nLille "meeste õnne" paljundatakse edukalt vegetatiivsel viisil: õhust juurtega pistikud, varre imetajad.\nAntuuriumi paljundamise lihtsaim viis on põõsa jagamine. Seda tehakse terava teraga noaga. Juurte sisselõikeid töödeldakse süsinikpulbriga.\nTalvel peaksite kastmist vähendama, hoidma kütteallikatest eemal.\nSel hooajal puudub taimel keskmine päevane valguskiirus, seetõttu on parem paigutada need lääne või ida suunas olevate akende lähedale.\nMis põhjusel ilmuvad anthuriumi lehtedele tumedad laigud, mis levivad lõpuks kogu taimes, kuidas nendega toime tulla?\nSee võib olla tingitud mulla pidevast kastmisest ka soojuse puudumise tõttu. Kahjustatud lehti ei saa taastada. Uute laikude tekkimise vältimiseks on vaja taim ümber istutada, eemaldades lagunenud juured. Kui alumised lehed muutuvad kollaseks, on see loomulik protsess, mis näitab lille vananemist..\nAatriumi lehed on keeratud toruks. Mida sellega teha?\nSee lille reaktsioon viitab õhuniiskuse puudumisele. Regulaarne lehtede pihustamine ja niiske käsnaga pühkimine kompenseerib ebasoodsa kuivuse.\nKas pärast ostmist on vaja antuurium siirdada?\nKui ostetud taimel on piisavalt substraati, ei pea te kohe siirdama. Kui on ilmne, et mulda pole piisavalt, istutage see uuesti. On veel üks viis - ümberlaadimine. Nii nimetatakse potitaimedes mullakamakate suurenemist. Juured jäävad ümberlaadimisel puutumata.\nAnthurium on perekonna Aroid ilus kodutaim. Seda hinnatakse lillede värvikuse, värvide mitmekesisuse tõttu. See taim võib saada maja kaunistuseks, rõõmustades silma erineva kujuga läikivate lilledega. Antuuriumil on erinevad lõhnad, mis sõltuvad taime tüübist..\nMis naisi toob?\nKas on võimalik spathiphyllumiga kokku panna?\nAnthuriumi lille peetakse edu ja jõukuse sümboliks. Kolumbia elanikel on see taim alati kodus, kui nad tahavad meelitada õnne ja rikkust. Arvatakse, et lill kannab head energiat..\nOn kombeks, et abielu tugevaks ja õnnelikuks pidamiseks peab olema noorpaar. Pulmadeks antakse värbajatele kimbud, mis sisaldavad seda kaunist taime.\nAnthuriumi nimetatakse isaslilleks või meessoost õnneks, mistõttu peaksid vallalised daamid seda hoidma kodus, et meelitada meessoost energiat, leidma armuke.\nArvatakse, et kui see taim õitseb kodus, on pereelu lihtne, usaldusväärne..\nAbikaasa rõõmustab oma kallimat alati, toetab teda kõiges, armastab.\nKui naisel on terviseprobleeme, on ta sageli haige, siis aitab see lill tugevdada immuunsust, täita ennast elujõuga. Antuurium aitab toime tulla depressiooni, halva tujuga. Sama lugu on poistega..\nMõnes veendumuses öeldakse, et lille abil saate päästa oma mehe alkoholisõltuvusest. See aitab ka liigsest väljumisest..\nIgal taimel on oma energia. Mõni "imeb" inimeselt rõõmujääke, teine aga laeb positiivse energiaga.\nAntuurium suudab neelata negatiivset aurat, täita maja positiivsete emotsioonidega. See sobib ideaalselt neile, kes on elus meeleheitel, kaotanud reaalsuse värvid..\nÕitsemisperioodil on Anthuriumil suurimad jõud, mis võivad meelitada raha, armastust, õnne. See aitab inimesel liikuda kavandatud eesmärgi poole, taastades kiiresti jõu.\nAntuuriumil on palju positiivseid omadusi, see laeb inimese biovälja positiivse auraga, aidates ületada paljusid eluraskusi.\nTa suudab soodsalt mõjutada inimese meelt, selgeid mõtteid, teha selge teadvuse.\nSee lill suudab tunda maja aurat, töödelda seda positiivses suunas, täites inimeste südamed lahkusega. Üllataval kombel ei saa taim halbade isiksustega läbi, tal on loid ja valus välimus.\nVaatamata Anthuriumi lille kõigile eelistele võib see bioloogilisel tasandil olla kahjulik. Selle mahl sisaldab mürgiseid aineid, mis on inimkehale mürgised ja mõjutavad limaskesta. Taimelõhn võib olla allergiline inimestele ohtlik.\nTe ei tohiks kohe lilli loobuda, kartes oma tervist kahjustada. Kaltsiumoksalaate leidub taimes väheses koguses ega ole praktiliselt võimeline kahjustama. Parem on kaitsta seda taime laste ja loomade eest, kes saavad maitsta hämmastavat lilli..\nNiiskuse tilkade ilmnemist taime lehtedel, mis on sarnane kastega, saab seletada bioloogilisel tasandil. See juhtub siis, kui taim saab mulla kaudu liiga palju niiskust, vabaneb sel viisil oma liialdustest..\nRookimist täheldatakse paljudel Aroidide perekonna taimedel. Seda nähtust võib sageli täheldada enne vihma, kui õhk on niiskust täis..\nAnthuriumi maksimaalse positiivse energia saamiseks peate selle õigesti paigutama. Parim on järgida mõnda lihtsat reeglit:\nParem on panna lillepott maja idaossa..\nVältige selle läheduses leiduvate elektriseadmete leidmist, mis neelavad energiat.\nSpathiphyllumi inimesed nimetavad "naiste õnne". Need lilled on välimuselt ja bioloogiliselt väga sarnased..\nMis saab olla "naiste õnn" ilma "meeste õnneta"?\nPaljud paarid alustavad oma lilleõiega, on neil kõrvuti. Inimesed märkasid, et nad kasvavad "käsikäes", justkui lahutamatud.\nKui kumbki abikaasa hoolib taimest armastavalt, valitseb nende vahel alati mõistmine, armastus.\nTaime jootmine on vajalik harva, kuid rikkalikult. Suvel mitte rohkem kui 2 korda nädalas;\nHoidke lilli soojas toas;\nKaitske oma lemmiklooma mustandite eest;\nAsetage see hästi valgustatud kohta, otsese päikesevalguse kätte.\nSee lill on võimeline muutma oma omaniku saatust paremaks ja suurendama aurat heast küljest. Sellest taimest võib saada teie parim sõber veel aastaid..\nLill Mehe õnn: saladused, märgid ja hoolimine\nVõite käsitleda rahvauskumusi nii, nagu soovite, kuid kui legendid püsivad sajandeid, tasub sellele mõelda. Üks huvitav, ligipääsetav ja meeldiv ebausk on seotud taimega populaarse nime Meesõnn ehk Isaslill all.\nSee antuurium on suurejooneline toataim. Heledad lilled, tihedad läikivad lehed, suur kompaktne vorm. Seda kõike hinnatakse korterite, majade kaunistamisel ja kasutatakse kontorisisustuse kujundamisel. Kuid see lill pole hea ainult ilu jaoks. Sellega on seotud palju huvitavaid lugusid ja lootusi. Mida oodata antuuriumilt? Kõik korras.\nIsaslille antuurium: suurepärane legend\nIgal lillel pole oma isiklikku legendi. Antuuriumil on see olemas, samal ajal ilus ja kurb. Iidsetel aegadel elas armunud paar ühes India hõimus. Pruut oli nii ilus, et naabrihõimust pärit mõjukas sõdalane tahtis temaga abielluda. Tüdruk keeldus võõrast ja jätkas koos kallimaga pulmadeks valmistumist. Pidustuse eel ründas tõrjutud sõdalane oma sõpradega tsiviilisikuid, tappis reetlikult peigmehe ja üritas pruudiga jõuga abielluda.\nLeinas kannatanud neiu ei andnud alla. Naine viskas end suurde pulmatulesse, et säilitada au ja lojaalsus mõrvatud kallimale. Tüdruku tegu avaldas muljet jumalatele, kes olid tol ajal surelike lähedal ja mõjutasid nende olemasolu. Jumalad otsustasid tüdruku elu päästa, muutes ta kauniks antuuriumililleks. Ta osutus säravaks, rõõmsameelseks ja igavesti nooreks. Kuid mõnikord meenub ta oma kibestunud inimsaatusest ja "nutab" rikkalikult kastega.\nMiks õnn on mees?\nLegend on legend ja lille üldnimetus on seotud millegi täiesti erinevaga. Selle taime välimus on nii kõnekas, et piisab ühest pilgust selle lilledele, et mõista, miks seda nii nimetatakse. Erinevalt õrnast, tagasihoidlikust naiselikust õnne kuulutab anthurium ilmekalt oma maskuliinset põhimõtet. Selle taime õisik on kõrv, enamasti koonusekujuline. Ta on nii väljakutsuvalt optimistlik ja sirgjooneline, et teda seostatakse mehelikkuse sümboliga. Siit tekkis idee anthuriumi mõjust meeste õnnele..\nIsaslill: märgid ja ebausk\nColombias on antuurium üks armastatumaid lilli. Selle taimega mõlgid kuvatakse verandadel, elutubades ja muudes maja silmapaistvates kohtades. Selle riigi elanikud on kindlad: antuurium tõrjub majast igasuguse negatiivsuse. Kuid mis kõige tähtsam, see taim meelitab oma tugeva energiaga majja õnne, armastust ja rikkust! Kesk-Ameerika riikides on kodulill.Meeste õnn on hädavajalik pulmade atribuut. See kuulub pulmakimbude koosseisu, kaunistab pruutide juukseid ja seda kasutatakse ka peigmeeste jaoks. Pulmadeks kutsutud külalised peavad kinkima need eredad lilled, soovides noorpaaridele ebatavaliselt õnnelikku pereelu.\nMeie riigis on lille ootused ühesugused! Ja sarnased märgid:\nSelleks, et Inimene õnnestuks 100 protsenti "töötada", tuleb seda esitada. Arvatakse, et ostes pole taim nii tõhus..\nPole nii tähtis, kes lille annab. Ja taime omanik ei pruugi olla mees. Antuurium toob naistele vähem kasu. Kuid ikkagi avaldab ta täies jõus meesomaniku käest oma maagilisi võimeid..\nKui veedate palju aega tööl, siis võite oma töökoha lähedale panna lillepotti. Selline naabruskond on soodne: pinge aste väheneb ja efektiivsus suureneb.\nNagu paljud teised toataimed, tuli ka antuurium meile Kesk- ja Lõuna-Ameerikast. Looduslikes tingimustes kasvab see niisketes metsades. See õitseb kasvuhoone tingimustes väga heldelt. Kuid koduses lillekasvatuses on antuurium oma aukoha võtnud. Lille eest hoolitsemine Meeste õnn pole eriti keeruline. See taim tunneb end üsna mugavalt ka kõige mainekama algaja kasvataja juures. Ja kui hästi te taime eest hoolitsete, ütleb see teile antruuriumi õitsemise. Heas omanikus õitseb ta suurema osa aastast: kevade esimestest kuudest sügise lõpuni..\nLille hoidmise tingimused on tagasihoidlikud:\nSee, et looduses kasvab antuurium niiskes keskkonnas, ei tähenda, et seda oleks vaja valada. Sisetingimustes vajab ta mõõdukat kastmist. Kui pärast niisutamist koguneb vesi kaevu, tühjendage see kohe. Vastasel juhul algab juuremädanik.\nLille niiskusesisalduse saab pihustiga veega pihustades. Kuid ka siin peate olema ettevaatlik: pihustada tuleks ainult lehti, lilledele vesi ei meeldi.\nMeeste õnne kodumaa on Ameerika, kuid teie korteris pole tal vaja palju päikest. Hiliskevadel ja suvel võib taim päikesepõletust saada. Seetõttu on sel ajal sobiv koht, kus lill ei saa otsest päikesevalgust. Kuid talvel on parem, vastupidi, asetada see valgustatud kohta. Siis saab antuurium päikeseenergiat enne tormilist kevadist õitsemist..\nKui on vaja lill ümber istutada või paljundada põõsa jagamise teel, on parem seda teha kevadel. Isegi taime õitsemisseisund ei ole takistus ega halvenda antuuriumide seisundit..\nKaks õnne ühes majas\nKas ühte tuppa on võimalik istutada kaks lille: mees- ja naisõnn? Jah! Ja see pole mitte ainult võimalik, vaid ka vajalik. Nad ütlevad, et need kaks taime ühes majas viivad harmooniani veelgi kiiremini. Anthuriumi ja spathiphyllumi kooseksisteerimise kohta ühes ruumis on ainult kaks olulist reeglit:\nSpathiphyllumit (naiste õnn) ja Anthuriumi (meeste õnn) ei soovitata kasvatada ühes potis. Nendel kahel taimel on veidi erinevad arengutingimused. Suure tõenäosusega purustab isaslill oma botaaniliste omaduste tõttu naissoost õnne arengus.\nParima efekti saavutamiseks peaks iga pereliige hoolitsema oma taime eest: mees - mehe õnneks ja naine - naise heaks. Ainult sel juhul võite oodata täielikku harmooniat lilleriigis ja perekonnas..\n* Artiklis kasutatud pildid on võetud tasuta juurdepääsult Internetist ja neid kasutatakse saidil hariduslikel eesmärkidel.\nAnthurium (lad. Anthurium) on rohttaim igihaljas taim, mille ladinakeelne nimetus moodustati vanakreeka sõnadest "lill" ja "saba". Selle perekonda kuulub kuni 900 liiki. Leidub väga erinevaid vorme, alates ronimisest kuni treelike moodi, kõige sagedamini epifüüte, mis kasvavad puudel.\nAntuuriumi varred on paksud, lühenenud, harvemini piklikud. Tüve otstes paiknevad lehed on väga erineva kujuga: ümarad, spaatliga või nüri tipuga. Need on kokku pandud väljalaskeavasse ja seal on vertikaalsed. Lehe struktuur võib olla nahkjas või habras ning selle pind on matt, läikiv või poolläikiv.\nErineb madala kõrgusega, lühenenud vartest, kuni 40 cm. Lehed on lansolaadid, tumerohelised. Õisikud on oranžid, tavaliselt tõusevad taime kohal. Seda tüüpi voodikate on tihe, erkpunane (on ka teisi värve).\nEpifüütne või maismaataim, millel on väga lühike varre, mõnikord maa all. Kõrgus kuni 1 meeter. Lehed muudavad oma värvi pronksist tumeroheliseks. Rippuvad lehed on laia südamega. Armastab niiskust ja pihustamist. Lilled eritavad nelke meenutavat lõhna.\nSee on heitlehine dekoratiivne madal taim, mis sarnaneb varasemate anthuriumi liikidega. Tal on suured sametise läikega lehed, tumerohelised ja valged sooned..\nKogu selle välimusega räägib see kaunis lill justkui oma kapriislikkusest. Te küsite: "Kuidas hoolitseda antuuriumi eest, kas see on kapriisne?" Anthuriumi puhul pole välimus petlik - see on nii kapriisne, et kasvuhoonetes on parem imetleda enamikku selle liike.\nVaja on regulaarset jootmist - suvel iga 3 päeva tagant, talvel - 1 kord 7 päeva jooksul. Lill on süsteemse jootmise suhtes valiv. See ei talu ülekuivatamist ega liiga märga mulda. Parem on mõne aja pärast üleliigne vesi pannilt tühjendada. Ärge kastke antuuriumit külma ja lubjaveega, muidu võivad lehed kollaseks muutuda. Vala pehme veega, selleks võite 1 liitri vee kohta lisada 3 tilka sidrunimahla. Kuid sel viisil kõvadusest täielikult lahti saada pole võimalik, parim viis on sügavkülmas oleva vee külmutamine. Vesi pole täielikult külmunud, seejärel tühjendatakse kõik mittevajalikud soolad sisaldavad külmutamata jäägid.\nKuna antuurium ei kasva eriti kiiresti, ei pea seda sageli ümber istutama. Kevadel siirdatakse noored taimed suuremasse potti aastas, täiskasvanud aga iga 3 aasta tagant. Vaja on madalaid nõusid, vastasel juhul ei pruugi taim lihtsalt õitseda, kuni selle juured täidavad kogu potti. Hea drenaaž on hädavajalik. Tehasele tuleb kasuks see, et 2 cm mulda vahetatakse kord aastas.\nPakkuge taime korralikku hooldust ja see rõõmustab teid mitte ainult ilusate lilledega, vaid ka paljude juurtega külgvõrsetega. Lisaks külgvõrsetele saab anturiumi paljundada: jagades taimi, varre- ja apikaalseid pistikuid ning seemneid.\nKui täiskasvanud antuurium on tugevalt välja sirutunud ja moodustanud palja pagasiruumi, siis lõigatakse 2-3 lehega ülaosa ära ja kasutatakse lõikena.\nHarvemini paljundatakse antuurium seemnetega. Selle meetodi puhul pidage meeles, et taime sorditunnus ei pruugi säilida. Nad hoolitsevad seemnete välimuse eest eelnevalt: selleks viivad nad õietolmu ühelt lillelt teisele (tolmeldavad), sel juhul võite kasutada puuvillast tampooni või pehmet harja. Seda toimingut tuleks korrata mitme päeva jooksul. Olge kannatlik, sest erksad puuviljad-marjad võivad ilmneda isegi aasta pärast tolmeldamist.\nDetaile puudutamata ei peeta taime valusaks, raskused on peamiselt seotud vale hooldusega. Võib kahjustada: jahukomm, selle välimus näeb välja nagu lehtede valge puuvilla õitsemine; ämbliklesta, selle ilming näeb välja nagu tolmune õitsemine ja niipea, kui lehtedele ilmuvad kollased täpid; scabbard - pistikutel pruunid kaalud.\nKõige populaarsem küsimus on: "Miks antuurium ei õitse?" Tõenäoliselt pole tema jaoks lihtsalt piisavalt valgust. Ärge asetage seda varju, see armastab hajutatud valgust, kuid hoolitsege selle eest, et otsene päikesevalgus ei satuks antuuriumile. Või äkki siirdasite antuurium otse suurde potti. Vaja on madalaid nõusid, muidu ei pruugi taim lihtsalt õitseda enne, kui selle juured hõivavad kogu potti.\nTeine korduma kippuv küsimus: "Miks lehed antuuriumil kuivavad?" Lehed kuivas õhus kuivavad ja võivad mulda kastes tuhmuda. Lehtede otsad võivad külmast või tuuletõmbuses seistes kollaseks muutuda. Samuti võib lehtede kollasuse põhjus olla valguse puudumine või vastupidi, antuuriumi põletas otsene päikesevalgus.\nTeine raskus on lehtede otste mustamine. See juhtub liigse kaltsiumisoola sisaldusega mullas või liigse vee karedusega.


Postitaja: World Challenge jaanuar 21, 2011\nTaavet hüüdis suures meeleheites Jumala poole: „Issand, kuule mu häält, sinu kõrvad pangu tähele mu anumise häält!“ (Psalmid 130:2). Minu jaoks kõlab see kui surija viimse palvena. On selge, et Taavet ei pobisenud lihtsalt mingeid „mõttepalveid“. Ta oli silmili maas – murtud, süümepiinades ja anudes Jumalat oma südame kõige sügavaimatest soppidest. „Oo, püha Jehoova, sa pead kuulma mu appihüüdu. Ma lihtsalt ei jaksa enam. Mu patt kisendab mu silme ees ja ma olen uppumas oma hirmu ja õuduste sisse. Halasta mu peale, Jumal. Palun!“\nTaavet teadis, et ta hing vajab päästet ja ta teadis ka seda, et ainuüksi Jumal saab talle seda pakkuda. Ta ütles: „Ma olen omadega ikka nii metsas kui metsas ja ainuüksi Jumal saab mind aidata. Ma ei saa toetuda ei nõustajatele, sõpradele ega oma pereliikmetele. Mu ainukene lootus peitub palves, mistõttu ma hüüan Jumala poole nii ööl’ kui päeval’, kuni Ta kuuleb mu appihüüdu.“\nOled sa kunagi olnud sama meeleheitel kui Taavet? Oled sa olnud silmili Jumala ees, anudes Tema abi ja päästet? Vaiksed, igavad ja laisad palved ei saavuta midagi. Kui sa ei vala oma tegelikku südant välja Jumala ees, ei igatse sa ka tegelikku vabanemist, vaid lihtsalt väljapääsu oma olukorrast. Taavet tunnistas: „Ma olen jõuetu ja puruks pekstud koguni; ma oigan oma südame ägamise pärast.“ (Psalmid 38:8-9).\nNõnda nagu Taavet, pead sinagi hüüdma kõige täiega Jumala poole. „Issand, kuule mu appihüüdu! Ma ei lase sust’ lahti enne, kui oled mulle vastanud!“


Uuring: MRR vaktsiin kaitseb raske koroona eest - Soomes saavad seda praegu kõik - eestinen\nTeadlased on püüdnud mõistatada, miks inimesed haigestuvad koroonasse nii erinevalt. Mõnedel pole mingeid haigusnähtusid, teised on raskes seisus haiglas.\nTeada on see, et eakad inimesed, aga ka krooniliste kopsu-, südame- ja organismi vastupanuvõimet nõrgendavate haigustega patsiendid põevad koroonat raskemal kujul. Värskes uuringus tehti kindlaks, et haiguse raskusastet mõjutavad ka saadud vaktsiinid, vahendab Iltalehti.\nLastehaiguste ja immunoloogia professor Mika Rämet kirjutab blogisissekandes omandatud immuunsusest. See tähendab, et vaktsiinid võivad anda kaitse ka teiste haiguste vastu lisaks neile, mille vastu vaktsiinid on mõeldud. Näiteks on teada tuberkuloosi-vastase BCG-vaktsiini mõju seenhaiguste vastu.\nRämeti väitel on võimalik, et sügisel saadud gripi- või pneumokoki-vaktsiinid õpetavad immuunsüsteemi reageerima paremini ka teiste haigusetekitajate nagu koroonaviiruse vastu. Praegu uuritakse, kas BCG-vaktsiin aitab koroona vastu.\nBCG-vaktsiin ei kuulu Soome vaktsiiniprogrammi. Vaktsiin on aga tasuta kättesaadav alla 7-aastastele lastele, kel on oht tuberkuloosi haigestuda.\nVärskes USA uuringus vaadeldi MRR-vaktsiini mõju koroona vastu. See vaktsiin on mõeldud leetrite, mumpsi ja punetiste vastu. Uuringust tuli välja, et kõrgel mumpsi antikehade hulgal organismis on seos koroona leebete haigusnähtudega. Haiglaravi vajanud patsientidel oli aga organismis madal mumpsi antikehade tase.\nUuringus osales kokku 80 inimest. Neist 50 olid saanud MRR-vaktsiini. 30 olid saanud antikehad muul moel, näiteks haigusi läbi põdedes.\nUuringust tuli välja, et MRR-vaktsiin kaitseb koroona raske vormi eest. Uuring on siiski veel retsenseerimata.\nMRR-vaktsiin kuulub Soome vaktsineerimisprogrammi ja selle on saanud kõik 1975. aastal või pärast seda sündinud kas siis koolis või nõuandlas. Lapsed saavad esimese annuse 12-18 kuu vanuselt ja teise 6-aastaselt.\nTeadlased arvavadki nüüd, et MRR-vaktsiin on põhjus, miks lapsed haigestuvad koroonasse kergelt ja miks mõnes riigis nagu Soomes on väike suremus. Vaktsiin võib seletada ka seda, miks mõned nakkusega kokku puutunud inimesed ei haigestu. Lisaks võib vaktsiin seletada seda, miks pooled nakatunud inimesed põevad haigust ilma haigusnähtudeta.\nYhdysvaltalaistutkimuksessa on löydetty yhteys MPR-rokotteen ja koronan oireiden välillä. Tutkijat ovat pyrkineet selvittämään, miksi ihmiset sairastavat koronan niin eri tavoin. Kun osa sairastaa taudin oireettomana, niin osa makaa sairaalahoidossa saman viruksen vuoksi. Tiedetään, että esimeriksi iäkkäät ja keuhkojen, sydämen tai elimistön vastustuskykyä heikentävät pitkäaikaissairaudet voivat lisätä riskiä vakavalle koronavirusinfektiolle.\n(Külastatud 1,398 korda, 3 külastust täna)


Helsingi konventsioon: reostuse vältimine rahvusvahelistes vooluveekogudes ja järvedes\notsus 95/308/EÜ – piiriüleste vooluveekogude ja rahvusvaheliste järvede kaitse ja kasutamise konventsiooni sõlmimine\nKäesoleva otsusega ühineb EL piiriüleste vooluveekogude* ja rahvusvaheliste järvede kaitse ja kasutamise konventsiooniga. Seda nimetatakse Helsingi konventsiooniks – linna järgi, kus see 1992. aastal allkirjastati.\nKonventsiooniga nähakse ette õiguslik raamistik kahe või enama osapoole koostööks, mille eesmärk on:\nvältida ja kontrollida piiriülest veereostust;\ntagada piiriüleste vete mõistlik ja õiglane kasutamine.\nKonventsiooniosalised peavad võtma kõik asjakohased piiriüleste vetega seotud meetmed, et:\nvältida, kontrollida ja vähendada veereostust või reostuse ohtu;\ntagada ökoloogiliselt tõhus veemajandamine, säilitada veeressursse ja kaitsta keskkonda, sealhulgas vajaduse korral taastada ökosüsteeme;\ntagada ressursside mõistlik ja õiglane kasutamine.\nrakendama ettevaatuspõhimõtet, st mitte jätta meetmeid võtmata põhjusel, et teadusuuringud ei ole veel täielikult tuvastanud põhjuslikku seost konkreetsete ainete ja reostuse vahel;\nrakendama põhimõtet, et reostaja maksab, st reostuse vältimise, kontrolli ja vähendamise kulud kannab reostaja;\nmajandama veeressursse nii, et ei ohustata tulevaste põlvkondade vajaduste rahuldamist;\nkäivitama piiriüleste vete seireprogramme;\ntegema omavahel koostööd, eriti teabevahetuse ja teadusuuringute alal, et arendada tõhusaid võtteid piiriülese reostuse vältimiseks, kontrollimiseks ja vähendamiseks;\ntoetama rahvusvahelisi jõupingutusi reostusega seotud vastutust käsitlevate eeskirjade, kriteeriumide ja menetluste väljatöötamiseks.\ntuleb võimaluse korral võtta tekkekohas;\nei tohi ei otseselt ega kaudselt põhjustada teise keskkonna reostumist.\nKahe või enama osapoole vahelised lepingud võivad muu hulgas käsitleda järgmisi küsimusi:\nandmete kogumine ja loetelude koostamine;\nühiste seireprogrammide loomine;\nreovete heitkoguste normide ja ühiste veekvaliteedi eesmärkide rakendamine;\nhoiatus- ja häiremenetluste kasutusele võtmine;\ntaotluse korral üksteist abistama;\ntagama, et piiriüleste vete seisundit ja võetud meetmeid käsitlev teave on üldsusele kättesaadav.\n2003. aastal muudeti konventsiooni, et sellega saaksid liituda ka kolmandad riigid. Muudatus jõustus 6. veebruaril 2013.\nOtsust kohaldatakse alates 24. juulist 1995.\nEnamik keskkonnaprobleeme ei tunnista riigipiire ja võivad olla isegi globaalsed. Sellepärast tehaksegi Lissaboni lepinguga (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 191) ELile ülesandeks edendada rahvusvahelisi meetmeid piirkondlike ja ülemaailmsete keskkonnaprobleemidega tegelemiseks.\nEL on pädev pidama läbirääkimisi ja allkirjastama rahvusvahelisi keskkonnalepinguid. EL on seda teinud paljudes piirkondades, nii ÜRO egiidi all kui ka piirkondlikul või allpiirkondlikul tasandil. Samuti on ratifitseeritud kuus veealast konventsiooni.\nMitmepoolsed keskkonnalepingud (Euroopa Komisjoni veebileht)\nÜRO Euroopa Majanduskomisjoni veekonventsioon (ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni veebileht)\nPiiriülene vooluveekogu: Pinna- või põhjavesi, mis märgistab või ületab kahe või mitme riigi piiri või asub kahe või mitme riigi piiril\nNõukogu 24. juuli 1995. aasta otsus 95/308/EÜ, millega sõlmitakse ühenduse nimel piiriüleste vooluveekogude ja rahvusvaheliste järvede kaitse ja kasutamise konventsioon (EÜT L 186, 5.8.1995, lk 42–58)\nKonventsioon piiriüleste vooluveekogude ja rahvusvaheliste järvede kaitsmise ja kasutamise kohta – ühenduse teade vastavalt konventsiooni artikli 25 lõikele 4 (EÜT L 186, 5.8.1995, lk 44–58)