ELU ABI - Hingeaed\nElu …. mida kõike see lühike sõna sisaldab: argipäeva, rõõmu, kurbust, leina, õnne, õnnetust, ekstaasi, mängulisust, seksuaalsust ja palju, palju muud.\nSee sõna koosneb meist ja meie temast. Selle sõna tähendus on igaühe jaoks erinev ning saab alguse koos meiega ning kaob koos meiega.\nMinu, holistilise terapeudi jaoks on sellel sõnal eriline tähendus, kuna valisin ELU siis, kui ees tundus olevat kuristik. Olen oma elus kogenud imelist emaks- olemist, joovastavat armastust, tunda saanud surma hingust ja leina sügavust ning reetmist. Tänu Holistika Instituudile olen taas leidnud iseennast ja valmis juhendama ka Sind sellel teel, kui tunned, et Sa elad justkui kellegi teise elu, et Sa vajad hoopis midagi muud. Kui Su hing ihkab armastust, kuid tunded on kusagile kadunud ning Sinu ellu tulevad valed inimesed.\nKas oled mõtisklenud, miks tulevad Sinu teele valed inimesed, miks mõned olukorrad Sinu elus korduvad, miks Sind saadab ebaõnn? Kuidas Sulle tundub, kas need olukorrad Sinu elus on juhused, või on nendel mingi tähendus? Mida on Sinul nendest olukordadest õppida või leiad, et saatus on Sinu suhtes ebaõiglane? Tavaliselt ei anta meile rohkem kanda kui kanda jõuame. Kas oled mõelnud, et igast hullemastki olukorrast on väljapääs ning iga keeruline olukord Sinu elus sisaldab loovuse seemneid? Jah, tõesti, loovuse seemneid. Vaatad üle oma kogemuste pagasi, teed kindlaks, mida Sa kõige enam teha tahaksid, hindad oma võimalusi ja nii lihtne see ongi! Kindlasti mõtled nüüd, et mis tal viga targutada, lihtne! Olen nõus, kuid kas lihtne peab olema ka kerge? Kindlasti mitte! Iga uus teekond on veidi hirmutav, konarlik ja keerukas. Nii ka teekond iseendani. Kiidan igas vanuses inimesi, kes selle teekonna ette on võtnud, sest tagasiside on 100%-selt positiivne. Kõik, kes on läbinud kursuse „ Aasta iseendale“, ka mehed, on positiivselt meelestatud. See on aeg, mil õpid ennast tundma, saad aru, miks valed inimesed Su teele satuvad, miks on üks või teine sündmus on Sind külastanud, mis on see, mida enda juures muuta, milliseid uskumusi omaks võtta ja millised unustada, ümber sõnastada. Elu on elamist väärt. Sinu ülesanne on leida enda jaoks see õige tee, Sinu õnneliku elu tee. Kas kõlab hästi?\nVõin oma kogemuse põhjal öelda, et kunagi pole hilja endaga tegeleda. Olen tänulik, et mulle on antud võimalus olla abiks iseenda leidmisel paljudele teelolijatele.\nJust nüüd, kui maailm meie ümber on tundmatuseni muutunud, on õige aeg alustada iseendast, leida ennast ülesse selle kaose keskel. Kaos on teatavasti Korra ema. Seega julgustan Sind astuma seda sammu iseenda poole, holistilise maailma poole. Elu on ju vaid lühikene ekskursioon, mis kestab piiratud aastad ning on imeline, kui see teekond pakub Sulle armastust iseenda ja ümbritseva vastu, hoolivust enda ja lähedaste vastu, rõõmu ja tegutsemislusti. See teekond näitab Sulle imearmast „SIND“, kes Sa oled sündinud selleks, et olla õnnelik.\nNädala prognoos: 18 – 24.10.2021


Savenergy: Kõrge hind hirmutab passiivmaja tellijat - Ehitusuudised\nSavenergy: Kõrge hind hirmutab passiivmaja tellijat\nSavenergy OÜ projekteerija Marko Merevoo kirjutab, et passiivmajadel on Eestis tulevikku, ehkki projekteerimisstandardeid veel pole ja tellijate huvi kesine.\nHooned kulutavad ligi 40% Euroopa Liidu energiatarbimisest ning sellest tulenevalt on Euroopa Parlament võtnud suuna, et kõik alates 2018. aasta lõpust ehitatavad avalikud hooned ja alates 2020. aasta lõpust ehitatavad muud hooned peavad olema ligi nullenergiahooned ehk hooned, mille energiatõhusus on väga kõrge.\nKlassikaline nullenergiahoone tarbib sama palju energiat kui ta ise toodab. Enne jõudmist aastasse 2020 tuleks Eestis arendada madalenergia- ja passiivmaja- tehnoloogiat. Madalenergiamaja on hoone mille kütte netoenergiavajadus ei ületa 40-50 kWh/m2 aastas.\nPassiivmaja on madala energiatarbimisega hoone, mille puhul on täidetud järgmised Saksamaa Passiivmajainstituudi poolt välja töötatud tingimused: hoone kütte ja jahutuse netoenergia vajadused on = 15 kWh/m2 aastas või võimsus = 10 W/m2 ; hoone primaarenergiavajadus on = 120 kWh/m2 aastas.\nVTT (Technical Research Centre of Finland) on välja töötanud tingimused Lõuna-Soome jaoks, kus hoone kütte ja jahutuse netoenergia vajadused on\n= 20 kWh/m2 aastas nin hoone primaarenergiavajadus on = 130 kWh/m2 aastas.\nEestis hetkel kehtivate standardite järgi ehitatavate hoonete kütte netoenergiavajadused on = 100 kWh/m2 aastas. Passiivmajal puudub aktiivne küttesüsteem, soojusenergiat vajatakse vaid ventilatsiooniõhu soojendamiseks ja sooja tarbevee tegemiseks.\nU-väärtus 0,1 W/m2K eeldab Eesti kliimas umbes 30-40 cm paksust soojusisolatsioonikihti.\nEhkki passiivmajade projekteerimise standardid Eestis täna veel puuduvad, on olemas kõik eeltingimused madalenergia- ja passiivmajade projekteerimiseks, vaja on vaid tellijaid.\nPraegu valitseb Eestis veel teadmatus ja hirm passiivmajade ees eelkõige nende eeldatava kõrge hinna tõttu. Kallimad on just väikemajade projektid. Tasuvusaeg lüheneb, mida suurem hoone ehitatakse.\nKesk-Euroopa kogemuse järgi on passiivmaja ehitusmaksumus keskmiselt kuni 15 % kõrgem tavamaja ehitusmaksumusest. Kulutused soojusisolatsiooni materjalidele ning soojapidavamatele akendele kompenseerib küttesüsteemi puudumine.


Kristallid väikestele: intuitsioon aitab valida lapsel endale õige kivi - Alkeemia\nLastel on väga hea intuitsioon ja puhas energia, mis laseb neil tunnetada kristalle tihti paremini kui meie täiskasvanud seda tegelikult tajume. Kui lapsed satuvad kristallide sekka, siis üldiselt on neil ilma kõhklemata selge, mis on "nende" kivi. Teada on ka see, millises kivis elavad haldjad või mis on laste endi südamekivi ehk lapsed tunnetavad kristallide väekust ja erilisust ning energeetikat puhtamalt ja siiramalt. Kõige parem viis, kuidas lapsele kristalli valida, ongi see kui lasta tal võimalusel ise just see õige kristall välja "tunnetada".\nAga kui meie väikestel sõpradel on aeg-ajalt mured, mille osas tahaks neid aidata, siis võib ka omal algatusel talle mõne kristalli pihku pista või sussi sisse poetada. Sellest pisikesest kristalliabist saab tema jaoks justkui tekitada võlujõu, mis teda rasketel hetkedel toetab ja tuge pakub.\nMis kristallid toetavad ja julgustavad meie pisikesi haldjaid ja võlureid kõige paremini nende kiires arengus, õppimises ja kasvamises? Piilume kristalle, mis annavad neile turvatunde, mis aitaksid nende tõelistel annetel väljenduda, leevendaksid infomürast tekkinud stressi. Aitame rõõmuga välja inspiratsioonipuuduses vaevlevad päkapikud, kellelt järgnevast jutust võiks kindlasti abi olla:\nSinine topaas - on teada ja tuntud kommunikatsiooni kristall. Kui laps laulab, suhtleb palju ja peab tihti esinema, siis on just sinine topaas see, mis hoolitseb selle eest, et esinemishirm kaoks, et suhelda oleks kerge ja hääl kenasti kannaks. Sinist topaasi peetakse ka tarkuse ja enesearengu kristalliks, mis on hea kaaslane igale lapsele.\nTsitriin - külluslik kaunitar, särav ja rõõmus oma välimuselt ja energeetikalt. Optimistlik tsitriin aitab rõõmu leida lihtsatest asjadest, leevendab stressi ja pinget ning tekitab lastes turvatunde, sest pakub emotsionaalset kaitset kõiksuguse negatiivsuse eest. Tsitriin inspireerib tegutsema, kohanema ja õppima ka raskematest eluhetkedest ilma, et kaoks elurõõm ja tahe saavutada seatud eesmärke.\nMäekristall - aitab suurendada empaatiat ja kaastunnet teiste suhtes, on hea kristall neile lastele, kes on argielust kaugenenud virtuaalmaailma sügavustesse, sest toob emotsionaalselt tagasi maa peale, aitab märgata ja ära tunda tõelisi tundeid ja olulisi hetki päriselus. Mäekristall on rahustava toimega närvisüsteemile ning kasulik silmadele. Lisaks kõigele muule hoiab mäekristall mõistuse terve ja selge.\nRoosa kvarts - tingimusteta armastuse kivi, mis on peaaegu kohustuslik kristall kõikidele, sest armastust ei ole elus kunagi liiga palju. Mõeldes tänapäevasele elutempole on just armastus ja kontakt vanematega see, millest väga paljudel lastel puudu jääb. Roosa kvarts ei asenda vanemate tähelepanu ja hoolitsust, küll aga aitab tunda end armastatuna ja tõmbab ligi armastuseenergiat. See on kristall, mis leevendab koduigatsust ja kristall, mis toetab lapsi, kelle vanemad on otsustanud lahku minna.\nPeridoot - midagi lastele, kes tunnevad ennast süüdi ja võtavad emotsionaalselt palju rohkem vastutust kanda enda südamesse kui nad peaks. See kaunis rõõmsameelne kristall aitab selja taha jätta kõik sellised okkad elus, mis hingest juba ammu kadunud võiksid olla. Peridoot on perekonna õnne kivi, mis aitab kergemini lahendada probleeme ja vältida ebavajalikke konflikte. See kaunis kristall on üks paras rõõmu- ja tarkuse kivi!\nTürkiis - läbi ajaloo tuntud õnnetalismanina, mis kaitseb kõige kurja ja halva eest. Türkiis hooltseb aegsasti selle eest, et elu oleks üks lõpmatu seiklus täis põnevaid ettevõtmisi. Soovitaksime kindlasti türkiisi just neile lastele, kes peavad palju iseseisvalt hakkama saama ja omaette toimetama. Türkiis toob lastele ka paraja portsu sõbraõnne, aidates kergemini luua uusi tutvusi.\nHead energiat kõikidele väikestele ja muidugi palju armastust!


Programmist — Erasmus+ ja Euroopa Solidaarsuskorpuse agentuuri noorteprogrammide keskus\nErasmus+ on Euroopa Liidu programm aastateks 2014-2020, mille kaudu rahastatakse rahvusvahelisi projekte hariduse-, spordi- ja noortevaldkonnas. Kõikides Erasmus+ programmiriikides on asutused, mis koordineerivad programmi elluviimist ja eraldavad toetusi – Erasmus+ riiklikud agentuurid.\nErasmus+ programm teostab oma eesmärke läbi projektitoetuste. See tähendab, et rahastatakse just neid projekte, mis aitavad oma tegevustega kaasa alltoodud eesmärkide saavutamisele.\nErasmus+ programmi noorte valdkonna eesmärgid on:\nNoorte võtmepädevuste arendamine, noorte aktiivne tegutsemine Euroopa demokraatlikus elus, kultuuridevahelise dialoogi edendamine, s.h. solidaarsuse ja kaasatuse suurendamine, tööturu oskuste ja pädevuste arendamine\nNoorsootöö kvaliteedi tõstmine, koostöö edendamine noorsootöö ja teiste valdkondade vahel (tööturg, haridus jm)\nTeadmus- ja tõenduspõhise noortepoliitika arengu toetamine, valdkonna poliitikate kujundamine, mitteformaalse ja informaalse õppimise tunnustamine\nRahvusvahelise noorsootöö tugevdamine\nEt saada terviklikku ülevaadet kõikidest programmi võimalustest, külasta Eesti Erasmus+ kodulehte või loe täpsemalt Euroopa Komisjoni Erasmus+ kodulehelt.\nMillest Erasmus+ koosneb?\nErasmus+ ühendab endised rahvusvahelised kõrghariduse programmid (Erasmus Mundus, Tempus, Alfa, Edulink, kahepoolsed programmid), Euroopa elukestva õppe programmid (Grundtvig, Erasmus, Leonardo, Comenius) ning noorteprogrammi Euroopa Noored (ing k Youth in Action). Kõige uuema programmina on lisandunud spordiprogramm.\nKes saavad rahastust taotleda?\nErasmus+: Euroopa Noored programmist saavad toetust taotleda mitmesugused MTÜ-d ja SA-d, avalik-õiguslikud juriidilised isikud (nt kool, noortekeskus) ja ettevõtted (piiratud võimalused) ning ka mitteformaalsed noortegrupid – peamine, et projekti fookuses oleks noorte mitteformaalne õppimine ja/või noorsootöö arendamine. Loe taotlemise kohta täpsemalt iga tegevusvõimaluse juurest.


Müüa korter, 1 tuba - Lai 29-76, Kesklinn, Tartu linn, Tartu, Tartumaa\nStiilne loft Tartu vanalinnas\nTartu linna südamesse rajatakse Tartu luksuslikem korterelamu DUO Loftid.\nKäesoleva korteri vaated avanevad maja rahulikku sisehoovi.\nLoft nr 76 ülemise korruse kõrguseks on 1,5-1,4m. Ametlikult loetakse kasulikuks pinnaks 1,6m kõrgust lofti mis tähendab seda, et ehitusregistri järgne pindala on 15,6 m2. Pindala koos LOFTi korrusega on 23.0 m2.\nKorteri eripäraks on eksponeeritud punane tellissein.\nMaja planeeritav valmimistähtaeg on detsember 2020.\n1 tuba 26 m² 3 78 900 €\nTere Soovin saada rohkem informatsiooni KV.EE'st leitud kuulutuse kohta - Müüa korter, 1 tuba - Lai 29-76, Kesklinn, Tartu linn, Tartu, Tartumaa Vastust ootama jäädes\nSaadan ebakorrektse kuulutuse: https://www.kv.ee/3205104 Kommentaar:


MIDA VANEMAD PEAVAD TEADMA KUIVAST UPPUMISEST - TERVIS - 2021\nMida vanemad peavad teadma kuivast uppumisest\nSel möödunud nädalal kannatas Texase perekond südantlõhestavalt, kui nende nelja-aastane poeg alistus arvatava (ehkki ametlikult kinnitamata) sekundaarse uppumise juhtumile - seisundile, mille korral sissehingatud vesi põhjustab inimese kopsudesse vedeliku kogunemist. Nendel juhtudel võib surm tekkida mitu tundi pärast lapse ujumist. Sellised surmajuhtumid on äärmiselt haruldased, kuid põhjuste ja sümptomite tundmine võib aidata vanematel meelt kergendada ja aidata teil kiiresti tegutseda, kui midagi pole õigesti.\nKohalike uudiste andmetel pritsis Texase poiss põlvesügavat vett, kui laine koputas teda üle, uputades mõneks sekundiks pea. Ta paranes kiiresti ja tundus korras olevat, kuid mõni päev hiljem tekkis tal kõhulahtisus ja oksendamine, samuti valu õlas; mõne päeva jooksul lõpetas ta hingamise ja suri.\nKuigi arstid pole veel kindlad, kahtlustavad nad, et vesi sattus poisi kopsudesse, kui laine ta maha surus, mille tagajärjel tekkis vedelik ja tekkis seisund, mida nimetatakse kopsuturseks. Vedelik raskendab inimese hingamist ning hapniku sattumist kopsudesse ja kogu kehas. Ilma ametliku lahkamisteateta ei saa aga traagilise surma põhjust kinnitada. Kuni Clevelandi kliinikus tegutseva laste kriitilise abi juhataja Michael McHugh ütles ajalehele Washington Post, et süüdi võivad olla ka töötlemata ujumisveest põhjustatud bakteriaalsed või viirusnakkused - seda tüüpi ebatüüpilise uppumise sümptomid avalduvad tavaliselt kiiremini .\nMõlemal juhul on sekundaarne ja kuiv uppumine uskumatult harv nähtus. Tegelikult, nagu The Washington Post teatab, kuigi haiguste tõrje ja ennetamise keskuste sõnul sureb tahtmatu uppumise tagajärjel iga päev umbes 10 inimest, ei kogu agentuur isegi "kuiva uppumise" statistikat. Ühes British Medical Journalis 2006. aastal läbi viidud uuringus väidetakse, et need moodustavad vaid kaks kuni viis protsenti kõigist veealustest juhtumitest.\nEbatüüpiline uppumine tuleneb tavaliselt ühest kahest haigusseisundist: "sekundaarsest" (või "hilinenud") uppumisest, nagu ülalpool kirjeldatud, ja "kuivast uppumisest, mis tekib siis, kui vesi siseneb hingamisteedesse ja põhjustab seal asuvate lihaste spasme, takistades õhu sisenemist kopsudesse. Mõlemad juhtumeid, mis esinevad kõige sagedamini väikelastel (kuid mõnikord võib neid juhtuda ka täiskasvanutel), loetakse meditsiiniliseks hädaolukorraks ja vastavalt Ameerika osteopaatiliste ühingute andmetele tuleb kõiki sümptomeid ravida kiiremas korras.\nKahel ebatüüpilise uppumise tüübil on samad sümptomid, kuigi kuiv uppumine toimub tavaliselt kohe pärast vee sissehingamist või väga vahetult pärast seda. Teisene uppumine võib toimuda üks kuni 24 tundi pärast sündmust.\nTüüpilised nähud on: hingamisraskused, köha, unisus või energiataseme langus, valu rinnus, oksendamine ja igat tüüpi ärrituvus, mis on lapse jaoks kummaline või ebanormaalne. Ameerika osteopaatiliste ühing hoiatab, et kui vanemad märkavad mõnda neist näitajatest pärast seda, kui laps on vees veetnud, peaksid nad viivitamatult minema traumapunkti hindamiseks. Mõnikord võivad sümptomid olla kerged ja iseenesest paraneda, kuid need võivad kiiresti muutuda ka eluohtlikuks ja sageli on võimatu öelda, millise tulemuse saate. Ja kuna neid sümptomeid võib olla raske märgata, eriti väikelastel, on oluline alati tähele panna, kas midagi pole lihtsalt päris korras või kui teie laps ei käitu nagu tavaline mina, kui teate, et nad on hiljuti oli võimalus vett sisse hingata.\nLisaks peaksid vanemad püüdma neid juhtumeid täielikult vältida, õpetades oma lastele veeohutust, viies neid ujumistundidesse ja jälgides neid tähelepanelikult - kuigi alati on õnnetusi, mis on vältimatud. Teismeliste vanemad peaksid tagama, et nende lapsed mõistaksid ujumisega kaasnevaid riske uimastite või alkoholi mõju all, kui juhuslik vee sissehingamine muutub tavalisemaks.\nBodyByDarwincom : Mida vanemad peavad teadma kuivast uppumisest © 2019. All Rights Reserved.


Lauljatar Mari-Liis Aasmäe: “Vallalisena on lihtsam karjääri teha!” | Buduaar\nLauljatar Mari-Liis Aasmäe: “Vallalisena on lihtsam karjääri teha!”\n2011. aasta 4. jaanuar 06:00\nViieaastaselt laulmisega alustanud Mari-Liis Aasmäe(22) oli veel mõned aastad tagasi kõigi tirtsude iidol ja poiste silmarõõm: nimelt kuulus ta bändi Dynamint, mis läks 2007. aastal laiali. Täna vallutab ta publikut juba uute hittidega. Võrreldes varasema perioodiga on Mari-Liis ning tema tantsutüdrukud Kaisa ja Teele teinud muutusi lavakostüümides ning etteastete koreograafias – seda kõike sooviga pakkuda publikule elamusterikkamaid ja efektsemaid esinemisnumbreid. Mari-Liis veetis suve tudengiprojekti kaudu Havail ning naastes tegutseb taas oma sooloprojektiga. Iseseisev Mari-Liis rääkis Buduaarile oma muusikamaailmast ja endast ning nentis, et vallalisena on lihtsam karjääri teha!\nMari-Liis ütleb, et uus projekt erineb Dynamintist eelkõige seepärast, et nüüd saab ta ise lugusid kirjutada. “Ma usun, et minu eelnev ja praegune projekt erinevad teineteisest palju. Dynamint andis väga hea tõuke tulevikuks, kuid praeguse projekti puhul saan ma ise lugusid kirjutada ning suunata stiili. Mari-Liis Aasmäe projekt on peamiselt pop- ja klubimuusika suunaga, kuid kindlasti tahan tulevikus katsetada erinevaid stiile ning teha koostööd live-bändiga. Muusika on saatnud mind terve elu ning on olnud minu jaoks kogu aeg olulisel kohal. See on midagi, mida teen eelkõige iseenda pärast. Kuid tahaksin kindlasti jõuda lauljana inimeste südamesse ning tuua oma muusikaga rõõmu ka teiste ellu!”\nKaunis lauljanna on seisukohal, et naine peab endaga ise hakkama saama! “Mina olen elanud terve ülikooli aja iseseisvalt võõras linnas, perest eemal. Rääkimata sellest suvest, mille veetsin omapead Havail. Minu seisukoht on kindlasti see, et naine peab olema iseseisev. Paraku kipuvad paljud naised elama teistest sõltuvalt, mis võib hiljem asjad keeruliseks ajada. Naine peab olema piisavalt iseseisev, et omapead hakkama saada. Kuid kui inimesed on abielus, siis on see täiesti normaalne, et mees ja naine teineteist toetavad,” arvab ta.\nMari-Liis usub, et vallalisena on ka lihtsam karjääriredelil ronida. “Vallalisena keskendub inimene iseendale ning pingutab rohkem. Raske on olla edukas karjäärinaine ning samal ajal hoida pereelu harmoonias. See on võimalik, kuid varem või hiljem hakkab üks osapool kannatama. Seega arvan, et inimene peab valima ise oma elutee ning lähtuma enda sisetundest.” Siiski näeb ka tema end mingil hetkel peret loomas, kuid mitte nii pea! “Mulle meeldib minu praegune elutempo, kuid kindlasti vanemaks saades tahan aja maha võtta ja keskenduda perele. Ma usun, et noore inimesena on oluline võimalikult palju teha, et vanemaks saades oleks, mida meenutada. Ma olen ise väga aktiivne inimene, seetõttu eelistaksin praegu tegeleda laulmise ja tööga, kuid leian, et ka eraelu on piisavalt oluline!”\nHoolimata faktist, et noor lauljatar alustab oma soolokarjääri, pole Mari-Liis päris kõigeks selle nimel valmis. Näiteks pole ta nõus alasti poseerima. “Olen üsna konservatiivne inimene ja leian, et laulja ei pea tähelepanu nimel alasti poseerima. On olemas nii häid kui halbu reklaame, sõltub, millisest küljest reklaamitav end näidata tahab või kui suurt tähelepanu saavutada. On asju, mille puhul tuleb igasugune reklaam kasuks, kuid inimeste puhul sõltub kõik sellest, kui kriitiline iseenda vastu ollakse. Kuid nagu öeldakse, pole halba ilma heata. Tihtipeale võib üks halb lüke olla tõukeks millelegi väga heale!”\nHetkel tegeleb kaunitar oma lauluprojektiga, kuid otsib ka muud tööd. “Praegu olen keskendunud oma sooloprojekti arendamisele ning vähese ajaga on juba üsna palju edenenud. Avasin äsja ka oma ametliku kodulehekülje www.mari-liis.ee , kus saab minu projekti tegemistega kursis olla. Algaval aastal on kindlasti plaanis teha uusi lugusid ja keskenduda heale plaadimaterjalile. Oluline pole kvantiteet, vaid kvaliteet. Elu on täis üllatusi ning iial ei tea ette, milliseid väljakutseid võib uus aasta tuua. Uuel aastal tegelen ka erialase töö otsimisega!”


Uuring: Eesti inimeste lemmiktoidubränd on jätkuvalt Kalev - Uudised.tv3.ee\nFoto: Kalev Saare/kaubandus.ee\n13:19 21. juuni 2021\nEesti inimeste lemmiktoidubränd on jätkuvalt Kalev, edetabeli tipus püsivad ka Merevaik, Maks&Moorits ning Rakvere, selgus viiendat aastat järjest eestimaalaste eelistusi uurinud Kantar Emor.\nBrändide üldedetabeli tipust taandunud maiustuste lipulaev Kalev püsib toidubrändide valdkonnas eestimaalaste jaoks kindlalt esikohal. Ka järgnevad brändid, pika ajalooga sulajuustu bränd Merevaik ning lihasektori liidrid Maks&Moorits ning Rakvere on oma mullust positsiooni hoidnud.\nToidubrändide esikümnesse mahuvad veel Farmi, Rannarootsi, Alma, Tere, Tartu Mill ja Salvest.\nBrändieelistus erineb jätkuvalt vanuse lõikes ‒ kui noorimas tarbijasegmendis ehk 15–24-aastaste hulgas on edetabeli tipus rohkesti maiustuste, snäkkide ning jookide brände, siis keskealised ja vanemad tarbijad väärtustavad Kalevi kõrval valdavalt toidu põhikategooriate ehk liha-, piima- ning teraviljatoodete brände.\nUuringus osales 1099 Eesti elanikku vanuses 15–74-aastat üle kogu Eesti.


Keyboard Küljendus: näpunäited / juhised\nJuuli 5, 2021 Juuni 14, 2021 by Stealth\nKuidas saaksime installida uue klaviatuuri keele Windows 10 si macOS? Saame teada, kuidas saaksime rohkem kasutada keyboard paigutus samal ajal ja kuidas muuta klaviatuuri klahvide paigutust.\nKategooriad uudishimu, iHowTo, iHowTo - macOS, Windows 10, Windows Tips Sildid keyboard, Keyboard keeles, Keyboard Layout, klahvipaigutust, Mac Keyboard, MacBook Keyboard, PC Keyboard, Seade keyboard paigutus Kommenteeri\nKategooriad uudishimu, Mac OS X, märkimisväärne, Windows Tips Sildid ABC keyboard, AZERTY, Keyboard keeles, Keyboard Layout, Sülearvuti Keyboard, PC Keyboard, QWERTY, QWERTZ 1 Kommentaar\nKas sa tead, miks on muhke F ja J klahve? Õpi kiiresti ja korrektselt!\nVõib 5 2021 Märtsil 2, 2016 by Stealth\nMe kasutame klaviatuure iga päev, kirjutame tuhandeid tähemärke, kuid me ei peatu oma klaviatuure analüüsimast. Kas need on sülearvuti klaviatuurid või tavalised arvutiklaviatuurid. Enamasti näevad klaviatuurid kõik sarnased välja. Ainus erinevus on paigutus, mis muudab mõne tähe ja erisümbolite asukohta, sõltuvalt keelest, mille jaoks klaviatuur on loodud. O… Loe edasi\nKategooriad uudishimu, net surfing, märkused Sildid Kuidas õigesti kirjutatud, Kuidas tüüp kiiremini, maitse kühm, F ja J klaviatuuril, Keyboard Layout, klahvipaigutust, keele klaviatuuri, Õige klaviatuurikasutusasendist, klaviatuur, klaviatuuriklahvidega 2 Kommentaarid


VKG - VKG töötajate heaks\nVKG pakub oma töötajatele mitte ainult stabiilset ja hästi tasustatud töökohta (VKG keskmine palk ületab maakonna ja Eesti keskmist palka), vaid ka laiaulatuslikke soodustusi ja lisahüvesid.\nTäpsemalt hüvedest: töötajate jaoks kehtib laiaulatuslike soodustustega kollektiivleping; tootmisterritooriumil töötab töötervishoiupunkt, kus iga töötaja saab tasuta kiiret ja asjatundlikku abi. Töötajate jaoks on korraldatud mitmed korporatiivüritused, mille seas on töötajatest juubilaride õnnitlemine, kooliesmikute pidu (üritus on mõeldud töötajate 1. klassi minevatele lastele ja nende vanematele), tööstuslinna traditsioonilised suured rahvapeod.\nKaasame oma töötajaid aktiivselt heategevuslikku ja vabatahtlikku töösse. Koos käime metsa istutamas, koristamas, hoiame tihedat koostööd kohaliku verekeskuse ja toidupangaga. Rohkem kui 2 000 inimesega organisatsiooni toetus on märgatav igas valdkonnas, ükskõik, kus me kaasa ka ei lööks.\nMeie sportlikuks auks on VKG enda jalgpallimeeskonnad. Kolmest suuremast tütarettevõttest väljakasvanud jalgpallurid harrastavad sporti ja seisavad ettevõtte au eest suurematel Ida-Viru võistlustel. Alates 2013. aastast kaasame sporditegevusse ka naisi, keda kutsusime SEB Maijooksule.\nVKG hoolib oma töötajaskonnast. CV Online uuringu järgi oleme sellepärast ka üheks Eesti mainekamaks ja parimaks tööandjaks.


02/07/2016 - Saarte Hääl\nKuressaare linnuse puhas vallikraav meelitab uljaid suplejaid (6)\nPärast Kuressaare vallikraavi puhastamist on tekkinud sinna äärde noorukid, kes uljalt vallikraavi hüppavad. Samuti võtavad kaunis looduskeskkonnas jätkuvalt päikesevanne alkoholi tarbivad isikud. Saarte Hääle toimetusse helistati ja kurdeti, et, pea […]\nSaaremaal jagus vähilubasid mõneks minutiks (3)\nVaatamata vähipüügilubade väljastamise korra muutusele, läks nii Saare- kui Hiiumaal siiski lubade rabamiseks ja need lõppesid mõne minutiga. Keskkonnaministeeriumi kalavarude osakonna peaspetsialist Jarko Jaadla ütles Saarte Häälele, et elektroonsed load […]\nNoortekas sai juuli hakul 20 täis\nKuressaare Rannanoortekas tähistati eile sünnipäevapidu – sünnipäevalaps oli 20aastane Kuressaare noorte huvikeskus ja pidulised keskuse endised ja praegused töötajad. “Need üheksa aastat, mis ma Komandandi noortekeskuses töötasin, oli väga kihvt […]\nSüdameapteegilt kiirabitöötajatele puugivaktsiin\nKuressaare haigla Südameapteek kinkis haigla kiirabibrigaadile 25 puugivaktsiini doosi, et puukentsefaliidi riskipiirkonna Saaremaa kiirabitöötajad oleksid ohtliku haiguse eest kaitstud. 2015. aasta suvel Eesti teadlaste koostöös valminud uuringust selgus, et Eesti […]\nOrissaare kolemaja enampakkumine ebaõnnestus (3)\nOrissaare vallavalitsus korraldas eile suulise enampakkumise Sadama tn 4 kinnistule, millel asub kahekorruseline puidust majalobudik. Ostjat hoonele aga ei leitud. Vallavanem Vello Runthal tõdes, et ilmselt suulise oksjoni vorm ning […]\nKülmaarvekelm ähvardas ka lähedasi (11)\nPolitsei teatel on Kuressaare teenindusasutustes külmi arveid teinud 47-aastane kelm ähvardanud ja väärkohelnud ka oma lähedasi. Kuressaare politseijaoskonna menetlusteenistuse juht Ahti Lepp ütles Saarte Häälele, et kõnealuse 47-aastase mehega oli […]\nLinna sissesõidu remont läheb lahti tuleval nädalal (5)\nÜle 36 aasta tehakse tänavu uueks Kuivastu poolt Kuressaarde toov Kuivastu maantee 12 km ulatuses. Oktoobriks peab tee olemas uues kuues. Suuremad tööd algavad 13.juulil. Remonti läheb ametlikus terminoloogias riigitee […]\nMetskülas nägi ilmavalgust seitsmekümnekilone vasikas\nSuur oli Metsküla Lello talu peremehe Mati Maripuu üllatus, kui tema simmentaliga seemendatud piimalehm tõi esmaspäeval ilmale üle 70 kilo kaaluva pullvasika. Elupäevad piimatoomisega tegelenud pensionärist karjakasvataja Mati Maripuu sõnul […]\nJahimehed peavad Koguvas kokkutulekut\nSel nädalalõpul toimub traditsiooniline saarte jahimeeste kokkutulek, mis tänavu on Muhu jahiseltsi korraldada ja laagripaik asub Koguva küla Vanatoa talu maadel. Muhu jahiseltsi esimees Heinart Laaneväli ütles Saarte Häälele, et […]\nLoomesuvila uksed on valla kõikidele teatrihuvilistele\nKuressaare Loomesuvila korraldab sel suvel teatriringi. Loomesuvila eestvedaja Liise Kallase sõnul on ringist oodatud osa võtma igas vanuses näitemänguhuvilised ning varasem kogemus ei mängi rolli. Ka on oodatud need, kellel […]\nMuhu kiele eriline kõla täidab Loomesuvila pärimuskultuuriga\nTäna kell 13 esitletakse Kuressaare Loomesuvilas Muhu Pärandikooli trükivärsket “Muhu murde lood II”, mille kaante vahele on kogutud kõik seitsme aasta jooksul muhulaste murdevõistlusele saadetud lood. “Muhu murde lood” on […]\nKuressaare ametikooli väikelaevaehitaja lõpetaja 500-eurose stipendiumi pälvinud Teet Kirst unistas tuntud viljakasvataja pojana põllumehe elukutsest, kuid peab haritava maa puudusel leppima elus teiste väljakutsetega. Kaks vanemat poega Olustveres põllumeheks koolitanud […]\nIga nädal toob jätkuvalt uusi Aafrika sigade katku leidusid metssigadel ning enam kui üheksakuulise vaheaja järel on taas diagnoositud seakatk ka farmis. Mandri-Eesti metsades on viirust palju ning oht katku […]\nJUHTKIRI: Hüpe tundmatusse (1)\nPea ees, tundmatusse vette hüpata ei maksa – sellist lihtsat asja on vähemalt korra kuulnud igaüks. Iseasi, kas see lihtne tarkus õigel hetkel meenub. Suvi on ilus aeg. Kui päike […]\n11 kuuks kodust ära (8)\nOn esmaspäev, kell on 7. Näen, kuidas vennas pakib viimaseid asju ja valmistub teele asuma.. Tähtis kiri teatas karmisõnaliselt, et kohal olla mitte hiljem kui 8.00 aadressil Väljaku 5, Kaitseliidu […]\nMitte rehabilitatsioon, vaid mõnitamine (8)\nSee, mida Kuressaare linnavalitsuse sotsiaalosakond nimetab pikaajaliste töötute rehabilitatsiooniks ehk tööharjutuseks (kunagi on volikogu sellise otsuse teinud), on kaugel rehabilitatsioonist või tööharjutusest. Mind kui pikaajalist töötut plaanis sotsiaalhoolekande spetsialist talvel […]\nLapse arengu ja kasvu loomulik keskkond on perekond. Kui laps on vanemlikust hoolest bioloogilises peres ilma jäänud, tuleb talle leida sobiv asendushoolduse võimalus – kas leida lapsele eestkostja- või hooldusperekond, […]\nLaupäev, 2. juuli ÜRITUS Laste jutuhommik kl 11 Loomesuvilas. Musikaalses võtmes jutustab Leana Vapper, järgnevad pärimuslikud laulumängud ning emade-isade aegsed õuemängud. Orhideeretk algusega kl 12 Kihelkonna rahvamaja eest, giid bioloog […]\nJÄÄR Täna oleks sul targem püüda pigem tahaplaanile jääda. Vaata hoolega, kellele mida rääkida saad. Sinu sõnu võidakse kurjalt ära kasutada. SÕNN Naudid seltskonda, kus saad esineda ja näidata oma […]


Mida teha, kui teie abikaasa käib silmadega\nOn palju arutelu selle üle, kas see on täiesti normaalne või tundetu käitumine\nKollektiivsete silmade teemal rääkides näib, et inimestel on kaks üldist vastust. Inimesed mõlemad mõtlevad, et eksleminevad silmad või vastassuu seksi liikmete sagedasem kontrollimine ei ole mures või nad arvavad, et käitumine tekitab abielu ja on lugupidamatu. Tõeline vastus on .. see sõltub sellest .\nArgumendid ümbritsevad eksleminevad silmad\nPaljud inimesed usuvad, et ekslemine silmadega on täiesti normaalne käitumine.\nAtraktiivse inimese vaatamine on loomulik reaktsioon.\nKelkuvate silmadega inimene on lihtsalt tavaline inimene, kes hindab ilu.\nEi ole põhjust muretsemiseks teie abikaasa eksleminete silmade pärast, kui kõik, mis see on seotud, on kiire pilk ja mitte kõik väljaheidet, 30-sekundiline kleit, luksuslik kastmine või pidev flirtignite vaade.\nVaadates teisi inimesi on teie abikaasa lugupidamatuse tunnuseks, näitab hoolivuse puudumist ja mittetundlikku käitumist.\nKelkuv silm on solvav ja võib kahjustada abielusuhet.\nÄrritavad silmad on esimene märk petmise ja märk, et inimene otsib teise suhte.\nPsühhiaatri doktor Gail Saltz ütles: "Kõigepealt tasub öelda, et kõigil on mõni mõõdetav venekeelne ja ekstimismõõde: meile meeldib vaadata ja meile meeldib näidata. Siiski on otsin ja otsitakse.\nEnamik inimesi ei ole aeg-ajalt pilgu läbi viinud. Kuid silmapaistvalt kontrollides, kommenteerides, korduv imetlemine ja kindlasti flirt või puudutamine, tundub tavaliselt partnerile sujuvalt. Selline käitumine muudab ühe tunnete ennast ebakorrektseks ja isegi seostes ohtu. Kui mõlemad pooled ei ole kindel, et teised kannatused, nägemus ja truudusetu mõjutavad nad tavaliselt kadedust ja haiget. "\nÄrge üritage politseid oma abikaasa ekslemine silma.\nNõus, et alati on inimesi, kes on seksika, ilusama, ilusama, noorema jne, kui olete.\nKüsige endalt, miks teie abikaasa eksleminevad silmad häirivad teid. Kas teil on enesehinnangu küsimusi? Kas sa oled armukade või omal käel? Kas olete mures selle pärast, et teie abikaasa on sinu jaoks ustav? Kas olete oma suhtega ebakindel? Kas teie abielus on sügavam küsimus?\nPidage meeles, et teie abikaasa ekslemine silmad ei peegelda oma atraktiivsust.\nPüüa seda kõigepealt tunnistada, kui ilus inimene avaneb.\nKui teie abikaasa eksleminevad silmad tekitavad teie abielus probleemi, arutage seda oma abikaasa probleemiga. Alustage oma enda tundega, mitte süüdistuse või kriitikaga.\n"Märgi selgeks: te ei oota, et nad kannaksid pimesi või maapinda silma peal hoiaksid, lihtsalt ära öelda," ütleb dr Saltz. "Kui teie partner tõesti ei tee mingeid jõupingutusi muutusteks ega tundu olevat huvitatud sellest, kuidas see sulle tundub, on tõenäoline, et teil on teisi selliseid küsimusi ja paaride ravi võib olla korras. Kõige olulisem on olla ratsionaalne ja mõistlik Teie taotlus. Oma ebamõistlikult heidutav ebamõistlike taotlustega teeb tõenäoliselt teie partner välja vallutama lapse ja ei pööra sellele tähelepanu. "\nTundub, et altpoolt on see, et abielus olevate inimeste normaalsuse valdkonnas on ikkagi ligitõmbav inimene. Abielus olevatel inimestel (või sellelgi isikul) ei pruugi olla igal ajal silma peal või atraktiivne isik. Ärge vaidlege oma abikaasaga selle üle, kas teid koondate või nägite. Võtke sõna selle eest. See on palju rangem käitumine, kui see on teie abikaasa ees! Pidage meeles, et ebaviisakas või tüütu käitumine kahjustab teie suhteid ikka ja jälle. Parim on tava olla lugupidav ja enesekontroll.\nHoidke oma abielu tugevat ... VÄLJA ARVATUD UUDISKIRI SIIT!\nPornograafia abielu arutelus


Efektiivne töötlemine ja materjali optimiseerimine - Staircon Professional\nStaircon > Tooted > Staircon Professional\nStaircon Professional – Efektiivne töötlemine ja materjali optimiseerimine\nTöö ettevalmistus vaid nupuvajutusega\nEfektiivne ja hästi koordineeritud ettevalmistav töö tootjale, kes kasutab 1:1 paberzabloone. Kui kombineerida see lisamooduliga Export 2D DXF, on Staircon Professional kasutatav ka CNC-tootmises, kui kasutada üldkasutatavat CAM-tarkvara.\nTrepi detailid töödeldakse ümber tootmisinfoks koos materjali optimiseerimisega ja/või trükitakse plotteris 1:1 zabloonidena. Tootmisinfo saab välja trükkida ka skaleeritud tootmisjoonistena ja/või spetsifikatsioonina, mida saab materjali ettevalmistusel kasutada töökojas kontrollnimekirjana. Pealtvaatejoonist on võimalik trükkida ka skaalas 1:1.\nStaircon Professional pakub efektiivset ja hästikoordineeritud töö ettevalmistamist tootjatele, kes kasutavad 1:1 paber väljatrükke. Vaata videot, milles näitame vaateid kujundamisest, 3D vaateid, trepimudelite näiteid ja projekti muutmise võimalusi.


Ühe kunstniku portree.\nJuka Käärmann Aafrika daamidega Kipumbwe külas Tansaanias\nTunnen Juka Käärmanni juba kooliajast, Nuia keskkooli päevilt. Sel ajal avaldus tema mitmekülgne, leonardodavincilik andekus vibude, ambude ja noolte oskuslikus meisterdamises ja käsitlemises. Kui lasin tema tehtud vibul noole suure tamme suunas lendu, nägin, kuidas see kadus kõrgele tamme kohale, aga alla kukkumas ma seda noolt ei näinudki. See pole alla kukkunud siiamaani.\nNii Tartu Kunstikooli puiduosakonda kui ka hiljem Tartu Ülikooli maaliosakonda sai Käärmann sisse kohe esimesel katsel ja erialaeksamitel suure ülekaaluga teiste sisseastujate ees. Üks maaliosakonna eksamineerijatest, Jaan Elken, laiutas isegi peale eksamitulemusi käsi, sõnades murelikult, et “mida me sellele noorele inimesele küll veel õpetada suudame, ta on juba täiesti valmis kunstnik.” Omamoodi oli tal isegi õigus. Saanud maaliosakonna kõige perspektiivikama, Voldemar Räni nimelise stipendiumi, katkestas Käärmann peatselt pärast seda aga ülikoolitöö. Tema enda väitel ei klappinud absoluutselt kooli ja tema isiklik elu-, töö- ja õppimise rütm. Väljaspool kooli on olnud tema õpetajateks kunstnik Sven Saag ja tema ema, hiilgav akvarellist Hülle Haab.\nKeeruline ja vastuoluline isiksus on ta olnud varajasest lapsepõlvest peale. Leonardodavincilikud insenerivõimed ilmnesid temas tegelikult juba viie-kuueaastaselt, kui ta asus omapäi ehitama ja nikerdama väikeseid, erinevas suuruses giljotiine tigude, konnade ja kanade tarbeks. Mõned loomakatsed viis ta selles vallas salaja ka edukalt läbi, aga kooliikka jõudes arenes südametunnistus deemonlikule lapsgeeniusele õnneks järele ning edaspidi ta taolistest katsetest loobus.\nJuka Käärmann. Puhkav mees.\nÕli ja akrüül lõuendil. 106 x 137 cm 2008\nKui rääkida Juka Käärmanni maalimisande eripärast, siis peab ütlema, et omanäoline, värvitundlik ja unenäoliselt impressionistlik maalistiil arenes temas välja kiiresti. Samal aastal maaliosakonda astumisega ja veel mõne aasta jooksul valmisid paar-kolmkümmend maali. Iga teine neist piltidest oli ja on varajase Käärmanni perioodi meistriteos. Hilise Käärmanni perioodil (mis saabus 30nda eluaasta paiku) hakkas inspiratsioon teda külastama harvem, kuna tema nõudmised endale kui kunstnikule kasvasid sedavõrd kõrgeks, et tavainimese kombel ei lubanud ta inspiratsioonil end lihtsalt enam külastada. See oleks olnud liialt igav lahendus.\nHilisele Käärmannile meeldib pigem teatavas intensiivses tardumuses oodata mitu nädalat, vahel isegi mitu kuud tõelist, nüüd juba planeetidevahelist inspiratsiooni. Süües sel ootamise perioodil väga vähe, küll aga juues ohtrates kogudes teed ja tõmmates (tubaka)piipu, ei pilguta ta sel ajal eriti silmigi. Ta on sel ajal nagu kassikakk, kes seisab päise päeva ajal jämeda kuuse all. Maalimisele läheneb ta vaim siis nagu pika ja keerulise strukutuuriga olemise labürindi südamele - vaim eksib ja eksleb seal meeleldi ära, paneb mõne värvi suurele lõuendipinnale, siis jälle eemaldub lõendist, mõnikord eemaldub lausa teise maakonda või linna, talviti koguni mootorrattaga Aafrikasse... Aga kui kunstnik siis kord kolme kuu või poole aasta tagant jõuab viimaks labürindi keskele, ilmub tema nägemusse ja sealt käe kaudu edasi lõuendile just see õige värvilahendusega inimene, inimgrupp, maastik või alkeemiline abstraktsioon. Ühe-kahe-kolme palavikulise ööpäevaga valmib maal, mis on unenäoliselt impressionistlike värvidega lõuendile kantud, inimesed, linnud või mingid kolmandad olendid ilmuvad ta lõuendile puhkeasendis või küsivas asendis näoga pooleldi vaataja suunas.\nJuka Käärmann. Papid.\nÕli ja akrüül lõuendil. 100 x 69 cm 2008\nJuka Käärmanni sugestiivne ja nägemuslik õlivärvikeel on justkui iselaadne ajamasin, mis kannab päikesesüsteemi maastikke umbes kahesaja aastase raadiusega minevikust või tulevikust üle meie päevisse. Tema maalid meenutavad fokuseerimata värvilisi fotosid või piltsõnumeid, mis pärit 19ndast või 23ndast sajandist.\nRääkimata ei saa jätta sellestki, et korteri- ja majajumalatega on Juka Käärmannil sama head suhted kui kunstijumalannaga. Oli see siis 90ndatel skvotitud 100-ruutmeetrine kõrgete lagedega korter Supilinnas Emajõe tänaval, kust avanes vaade Emajõele, või hilisemad korterid Küütri, Kastani või Peetri tänaval, ikka on need juhtunud olema väga omapärase sisearhitektuuriga, ja ka asjad, millega Käärmann oma korterid täidab, on hoopis isesugused. On selline tunne olnud tema korterisse või majja sisenedes, et ta elamine asub justkui mingisuguse väga suure lossi keskosas, ning et need keskmised toad on nagu veidi ära unustatud lossi päris kasutajate poolt, kes elavad rohkem väliskülgedel ja servades. Nii et seal lossi keskel on seetõttu aeg kuidagi seisma jäänud.\nKunstnik Juka Käärmanni leonardodavincilikku elukarmat tõendab ka see, et paralleelselt maalimisega on ta nikerdanud professionaalselt kõrgel tasemel bambusest parmupille, elades nende müügist saadud raha eest neil päevil, kui tujukas maali-jumalanna on viibimas parasjagu kusagil mujal, valge pilve sees ookeani või vihmametsa kohal või Jupiteri tormistel meredel. Kord sellise pikema maalipõua ajal, kümmekond aastat tagasi, nikerdas ta valmis koguni ühe elusuuruses ukse ühte maamajja Hiiumaal, köögi ja toa vahele. Ta tegi seda selleks et ellu jääda. Talle maksti selle eest raha. Läinud suvel lammutati see maja maha, meisterlik uks aga võeti kaasa uude majja ja pandi seal köögi ja toa vahele uuesti püsti. Peale parmupillide ja uste valmistamise on Juka Käärmann endale elatist hankinud veel ka kalapüüdmisega ja korilusega. Kalu ise süües ja koriluse saadusi müües. Kui muidu on kunstnik vaikse loomuga, siis kalavetel meeldib talle lobiseda. Sest kalavetel lobisevad kõik kalamehehed omavahel valjusti ja kirglikult nagu väikesed lapsed. Eriti siis kui kala kätte saadakse. Peale selle tunneb ta veel ka ikoonimaalimise iidset kunsti, mida käis omal ajal õppimas Egiptuses vanade meistrite juures. Kolm tema tehtud hiiglaslikku ikooni ehivad praegu Karlova õigeusu kiriku seinasid.\nKümnes amet on aga kunstnik Käärmannil olnud nälg. Ta on nälginud nii Tartus kui Hiiumaal, nii Jõgevamaal, Pärnumaal, Järvamaal kui ka Tuhkja talus Soomaal. Ta on söönud kuivanud leivakuntse, korjanud kraavist üles ärasulanud jäätise ja selle kohe alle neelanud, on joonud ära kraavist leitud pooliku sooja õlle, et kustutada nälga. Kord suvel, jalgrattaga teel Jõgevalt Hiiumaale, sõi ta teeveeres kasvanud noore vahtrapuu lehtedest täiesti tühjaks, et täita mingigi söödavalaadsega oma kõhtu. Ükskord saabusin talle ootamatult külla ja ta oli mind vastu võttes lausa inimsööjalikult tige. Kui küsisin, millest säärane tigedus, vastas kunstnik raevunult, et pole juba “kolm päeva midagi söönud.” Õnneks lahenes olukord toona mittekatastrofaalselt (mul oli juhtumisi palju süüa kaasas).\nJuka Käärmann. Kokkutulek.\nÕli ja akrüül lõuendil. 79 x 108 cm 2011\nNagu eelnevast nähtub, on Juka Käärmann kunstnik selle sõna kõige üdilikumas tähenduses. Kunstnik, kes oskab püsida kesk mittemidagitegemist ometi äärmiselt intensiivses olekus, mida võib välja lugeda kasvõi tema läbitungivast pilgust kesk hämarduvat Kalamäe talu, kus ta praegusel ajal viibib. Kunstnik istub kesk oma hiiglaslikku ja salapärast talutuba, silmad hiilgamas hämaras toas, ning vedib vaikselt piipu. Ta on nagu piipu tõmbav kassikakk, kes istub männioksal või seisab varjulise kuuse all, jälgides läbi roheliste okste tähelepanelikult maailmas toimuvat melu. Ta ootab oma tundi, mil sirutada laiali oma tohutud tiivad ja tõusta lendu.\nJuka Käärmanni ateljees maalide keskel ringi jalutades on mind mitmel puhul tabanud veider tunne, et selliseid unenäoliselt intensiivseid, viirastuslike maastike ja inimestega maale ei saa justkui olemas olla. Need on nagu Gaguini maalid, mis too viimasel eluaastal oma toaseintele maalis ja mis põlesid tulekahju ajal koos majaga ära. Ja ometi, seal nad on, millest annab tunnistust ka maalides peituv reaalne energia, mida kiirgab vaataja silmisse ja südamesse.\nJuka Käärmann. Perekond piirivalvurid.\nÕli ja akrüül lõuendil. 80 x 110 cm 2001\nÜhe sellise maali - “Lihtsuses peitub ilu” - ostis veel krooniajal ühelt Tallinna näituselt ära Eestisse sattunud ameerika ärinaine. Maal oli autori poolt teadlikult hinnatud ülikalliks, 50 000ndele kroonile, kuna autor ei tahtnud sellest loobuda. Ometi käis ostja selle summa rõõmuga välja, viies taiese endaga ühes üle Atlandi.\nEestis on Juka Käärmann korraldanud näitusi Tallinnas, Tartus, Valgas, Põlvas, Kärdlas, Pärnus, Viljandis, Tõrvas ja mujal. Tal on näitusi olnud ka Oslos, Berliinis, Bergenis, Münchenis ja Pariisis. Paarkümmend tema maali on välismaalaste kogudes.\nLeonardo da Vinci alati otsiv, ringiekslev ja samas majesteetlikult aega viita oskav vaim on see, mis lendab ja hõljub siiani maailmas ringi, külastab vahel mõnda muud galaktikat kogub endasse kaugete tähepilvede kuldset tolmu ja pöördub jälle Maale tagasi, et asuda mõne inimkeha ja vaimu kaudu end konkreetsemal kujul taas välja elama. Üks selliseid da Vinci kosmiliselt renessanssliku vaimu kandjaid on ka kunstnik Juka Käärmann.


Kristoferi tõde ja õigus - 4dimensioon\nPublished On: March 13, 2019By Kristofer Jürisoo\n“Tõde ja õigus” on lõpuks jõudnud paberilt ekraanile. EV100 suurejoonelise filmiprogrammi kulminatsioon on Eesti filmiajaloo kõige pikem, kõige kallim ja kõige ambitsioonikam linateos. Pea iga teine tänaval vastu kõndiv inimene ja arvatavasti ka nende koer kinnitaks, et nad on “Tõde ja õigust” kinos juba vaatamas käinud.\nTammsaare niinimetatud magnum opus on kõigile sedavõrd tuttav, et sisulist ülevaadet anda tundub natukene totter, aga lihtsuse mõttes teen seda sellegipoolest. Andres (Priit Loog) ja Krõõt (Maiken Schmidt) ostavad Vargamäele talu lootes, et just sealsete põldude vahel peitub nende õnn ja rikkus. Andresele astub vastu naabertalu omanik Pearu (Priit Võigemast), kes väidetavalt on ennist Vargamäelt ära peletanud kaks endist naabrimeest ja väidab, et ka Andres võtab ühel hetkel jalad selga ja pageb parematele jahimaadele. Andres on muidugi tehtud kõvemast puust ja ongi olemas keskne konflikt. Mängu tulevad veel mõtted ja ideed perekonnast, usust ja eestlastele omasest töisest trotsist.\nSellise teemakäsitluse puhul on näitlejatöö võrreldamatu tähtsusega, eriti kuna “Tõde ja õigus” pidi vastama tohututele ootustele. Eesti kõige tuntum kirjandusteos pidi saama väärilise tõlgenduse suurel ekraanil. Õnneks on filmi näitlejad suutnud imeliselt kehastada neid tuntud tegelasi, tuues esile kõik vajalikud nüansid ja lisada mõned veel juurde. “Tõde ja õigus” toetub valdavalt Priit Loogi õlgadel, kes on kõige sagedamini ekraanil ja kellest narratiiv kõige enam sõltub. Loog suudab kenasti välja tuua Andrese esmast naiivsust ja edaspidist üha arenevat küünilisust, kibestumust ning sellega kaasnevat südikust teha seda, mis on tema meelest õige. Teisalt kehastab Priit Võigemast ideaalselt Pearu üldist õelust ja isekust, samal ajal näidates, et ta pole täiesti südametu.\nFilmi südameks on minu arvates Maiken Schmidti kehastatud Krõõt. Raamatut lugesin gümnaasiumis kohustusliku kirjanduse tõttu, nagu ka paljud teised, aga sellest on möödas juba omajagu aastaid, seega olin kohati unustanud kui paganama masendav kogu see olustik oli. Sestap sisendas Krõõt vajaliku annuse optimismi ja päikest, tuues vaatajaid kasvõi hetkeks välja sellest rusuvast Vargamäe olukorrast. Seda mõjukam oli ka Krõõda surm, mis oli kaunilt näideldud ja ajas endalgi meele pisut härdaks. Krõõda asemele astus Ester Kuntu poolt kehastatud Mari, kes oli seni olnud pigem tagaplaanil, jageledes Jussiga (Simeoni Sundja), kellega nad üpris ruttu leivad ühte kappi panid.\nKuntu esitus jäi mulle pärast filmi lõppu miskipärast tükiks ajaks meelde. Sümpatiseerisin kuidagi eriti Mari looga, kus ta pidi täitma kellegi teise kingad ja oma eelkäijast isegi üle olema. Mari pidi asendama asendamatut Krõõta ja olema Andresele Vargamäel toeks, mis kulmineerus Jussi enesetapuga, milles Mari süüdistas ennast ja pärast seda läks kõik allamäge. Samal ajal pidi ta Andrese juures käituma kohati ettevaatlikult, kuna too oli selleks hetkeks juba nii muserdunud nende pidevatest kaotustest ja leinast. Igas mõttes võin kinnitada, et näitlejate poolest on “Tõde ja õigus” nii hea kui taoline film saakski olla, mis on ainult positiivne.\nTehnilistes aspektides oskan piiratud koguses kaasa rääkida. Kaunis vaatepilt on “Tõde ja õigus” kindlasti. Suured ja laiad kaadrid näitamaks Vargamäed ja ümbritsevaid soid on lummavad ning lähivõtted majadest, putukatest ja muudest detailidest on veelgi kaunimad. Kohati on ekraanil isegi värve külluses, Eesti filminduse puhul pigem haruldane nähtus. Siiski on “Tõde ja õigus” äärmiselt masendav ja kurb, seega enamus filmist on kaetud hallis, sinises ja pruunis. Taoline värvivalik sobib filmi ideaalselt. Kuigi kui oled näinud juba viit erinevat filmi, mis kasutab samu toone, siis selliste kaadrite vaatamine võib natukene väsitada. See muidugi ei võta grammigi ära filmi kaunidusest. Tehnilistes vaadetes on “Tõde ja õigus” tõeline triumf ning on maru tore näha, et kodumaal on arvukalt andekaid monteerijaid, valgusinimesi ja kunstilisi eksperte.\nKunsti on “Tões ja õiguses” kaugele näha ja seda mitte vaid maaliliste kaadrite puhul. Suurt rolli mängisid filmi autentsuses ka loomad. Sain hiljuti teada, et Pearu koer, kes pidevalt oma häda Andrese aeda tegi, pidi õppima just seda asendit mitu kuud. Ainult au ja lugupidamine tõusvale staarile Aadale! Samuti ei teinud ta päriselt neid kange Mäe talu väravate sees. Selleks mõeldi välja ekstra retsept, et saada soovitud tihedust ja kuju. Tore asi, mida CV-sse kirja panna. Kui see ei karju pühendumust, siis ma ei tea, mida pihta hakata.\nIlmselgelt on näha, et Tanel Toomi juhtimisel on hakkama saadud millegi ajaloolisega. Grimm on vapustavalt veenev, näitlejatöö meisterlik, visioon selge ja vastav Tammsaare teosega ning tohutult kaunis vaadata. Ma usun, et ma ei ole üksi kui arvan, et “Tõde ja õigus” on enam kui vääriline tõlgendus lugupeetud romaanist ning innustan kõiki külastama lähimat kinosaali ja vaatama seda ajaloolist liikuvat pilti. Kui kinno ei viitsi minna, siis see on täiesti okei. Küll ETV juba varsti seda ka telekas näitab. Tehke tööd ja nähke vaeva, siis tuleb äkki ka armastus!


2. veebruar 2017 kell 3:45\n"Vaadanud veidike kõrvalt, analüüsinud aruandeid ja andmeid, avastasin, et siin pole arvutada mitte midagi. Hakkasin hoopis suuremaid auke kinni katma," rääkis vilunud juhtimisarvestuse spetsialist Ülle Pärl.\nSelles firmas töötas toona üle 300 inimese. Juhtkond oli üritanud pikka aega kasumit saavutada, kuid tulutult. Aruannete trendianalüüs tõendas, kuidas ettevõttes oli tasapisi kontroll käest läinud. Kuna kõik oli vabalanguses, käis hoogne varastamine. "Me ei teinud tegelikult muud, kui ütlesime välja, et me näeme, mis toimub," märkis Pärl. Tänu pidevalt aru andmisele vähendati vargusi nii palju, et ettevõte viidi kasumisse juba viie kuuga. Ehkki alguses planeeriti selleks umbes aasta.\nPettuste ennetamiseks ja vältimiseks vajaliku raamatupidamissüsteemi loomise kohta saab põhjalikumalt lugeda ajakirja Raamatupidamise Praktik jaanuari ja märtsi numbrist.\nKontrollisüsteemid olgu nähtavad\nNõrga riskijuhtimissüsteemiga ettevõte on petturist töötajatele suurepärane kasvulava. Raha ei liigu välja mitte ainult kassast kupüüri võtmisega, vaid ka väljamaksete kaudu, mis ei ole ettevõtte tegevusega seotud.\nNäiteks võib töötaja osutada teenust, mida ta niikuinii samas asutuses oma ametikohustusena täidab. Petturist töötaja kirjutab lihtsalt arve enda firma nimele. Pärli sõnul on sellist pettust raske avastada, kuna tegemist on teenusega, mida ettevõte nagunii kasutab, ning see ei paista üldises analüüsis välja. Tavaliselt kasutavad sellist skeemi need, kes on piisavalt heal positsioonil ja kel on selliste teenuste eest arvete viseerimise õigus.\nPärli sõnul on klassikaline näide, kus töötaja liigutab tagasimaksete, paranduste ning väljamaksete kaudu raha enda arvele. "Parandused, krediteerimised ja tagasimaksed hägustavad kontrollisüsteemi ning seetõttu peaks raamatupidamine sellesse väga tõsiselt suhtuma," rõhutas Pärl. "Kui raamatupidamisse laekuvad arved ja parandused alles kaks kuud hiljem, peaks see olema esimene ohutuluke."\nFantoomtöötajad ja koorijad\nJärgmine riskikoht on töötaja esitatud fiktiivsed kulud. "Meile kandideeris tööle üks pealtnäha ideaalne keskastme juht, kes, hiljem selgus, lahkus eelmisest töökohast seepärast, et maksis haiglas palka õdedele, kes polnud seal kunagi töötanud," tõstatas raamatupidaja.ee seminaril "Pettuste avastamine ja vältimine" publiku hulgas olnud inimene fantoomtöötaja kasutamise teema.\nPeale varguste ja väljamaksete puutuvad ettevõtted kokku ka koorimisega (ingl k skimming). Kui esimesel kahel juhul jääb raamatupidamisse jälg, siis koorimisega toimub varastamine veel enne, kui tehing arveldusse kantakse. Töötaja kasutab sidemeid ja ettevõtte andmebaase ning sõlmib lepinguid enda firma nimele - toimub tulude koorimine, mida saab kontrollida ainult väljaspool ettevõtet.\nPärl tõi näite esteetilise kirurgia ettevõttest, kelle protseduurid polnud arvepidamisega seotud. Patsient tuli lõikusele, kirurg esitas arve, aga mitte selle ettevõtte, vaid isikliku firma nimel. „Kui müügist jälge ei jää, ei saa ka raha laekumisest jälge jääda,“ hoiatas Pärl.\nKõnealuse ettevõtte häda oli selles, et puudus süsteem, et kõik patsiendid oleksid arvele kantud: raamatupidamine toimis omasoodu, lõikusi tehti omasoodu, aga süsteemid kokku ei saanud.\nPettuste ja kuritarvituste tõkestamisest räägiti jaanuari keskel raamatupidaja.ee seminaril „Pettuste avastamine ja vältimine“.\nLevinuim on varade väärkasutus\nRahvusvaheline sertifitseeritud pettuste avastajate assotsiatsioon (Association of Certified Fraud Examiners ACFE) korraldas 2012. aastal uurimuse kogu maailmas vahele jäänud 2000 ametialase pettuse kohta. Uurimuses osalenud professionaalsed raamatupidajad ja maksukuritegude spetsialistid leidsid, et pettuste ja kuritarvituste kulud moodustavad ettevõtte müügikäibest umbes 5%. Kuna peamised ametialased pettused on seotud varade väärkasutusega, peaks kasumi suurendamise eesmärgil pöörama kulude kokkuhoiu kõrval sama tõsist tähelepanu ka pettuste ära hoidmisele.\nPeamised ametialased pettused (ACFE 2012):\nKõige rohkem on levinud varade väärkasutus (87%), mille kahjusummad on kõige väiksemad.Samuti esineb palju korruptsiooni (33%), kus ringlevad rahasummad on märkimisväärselt suuremad.Kõige vähem pannakse toime finantsaruannete pettuseid (8%), sest neid on kõige keerulisem korda saata. Aastaaruannete võltsimine eeldab väga keerukat ja pikalt planeeritud petuskeemi, tänu millele võib ettevõttest ühe korraga välja viia hiigelsummasid.\n* Kuna mõned ametialased pettused saab paigutada rohkem kui ühe juhu alla, ei moodusta üksikute kuriteo liikide protsentuaalne osa tervikut.\nPettuste avastamised esinemissageduse järgi.\nKõige rohkem avastatakse pettusi pealekaebajate kaudu – 43%Siseaudiitorite ja juhtide avastatud ebakõlad, sest nad oskavad näha suurt pilti – 14%Kogemata (nt kliendi kaudu) – 7%Raamatupidamine – 5%Väline audit, sest agregeeritud summadest ei ole enam midagi näha – 3%\nVõtmepersoonide liigne usaldamine – kui pigem oleme harjunud kontrollima töötajaid, siis tegelikult pole liigne usaldamine hea ühelgil tasandil.\nNõrk kontrollisüsteem raha ja varade liikumise üle – kuna raamatupidamise ja infosüsteemi ehitamine on kallis, ei sõltu see raamatupidajast, vaid ettevõtte tippjuhist, kas ta toetab suuremat kontrolli ja läbipaistvust.\nEraldatuse printsiibi mitte järgimine – ühe ja sama protsessiga peab olema seotud mitu inimest: üks tellib, teine ostab sisse, kolmas kinnitab, neljas maksab jne.\nVähene sõltumatu tulemuste kontroll – analüüsi tegija ei tohi olla töötajate ega tulemustega seotud.\nDetailidesse mitte süvenemine – agregeeritud raamatupidamise aastaaruandest võib detailidesse süüvimise järel avaneda hoopis teine pilt.\nVarade kasutajad ei ole eraldatud nende üle arvestuse pidajatest – varade tegelikku liikumist on raske kontrollida, kui lao arvestus ja raamatupidamine on ühe töötaja kontrolli all.\nRaamatupidamise funktsioonid on vähe eraldatud – raamatupidamise erinevad operatsioonid, nagu varade arvestus, laekumiste ja tasumiste arvestus, palgaarvestus ning väljamaksed peavad olema eraldatud.\nVastutuse ja kontrolli liinid on ebaselged – peab olema täpselt kirjas, kes millegi eest vastutab, kes midagi teeb, kes keda kontrollib, sest see aitab pettusteks soodsa pinnase teket vältida.\nJuriidilised nõuanded tööandja kaitseks\nRahvusvahelise taustaga maksunõunik ja vandeadvokaat Marek Herm soovitab ettevõttel kehtestada vara kasutamise eeskirjad, mis aitab hiljem ettevõtte vara kuritarvitanud töötajalt kahju sisse nõuda. „Juhul, kui tekib maksuprobleem, saab kahju sisse nõuda, sest töötaja on reegleid rikkunud,“ soovitas Herm.\nKa ärisaladuse hoidmise kohustus ning konkurentsikeeld on mõistlik töölepingus fikseerida. Konkurentsikeelu puhul tasub lepingus märkida selle ulatus ja kohustused.\nIntellektuaalse omandi kaitse reguleerimata jätmisel riskib tööandja varalistest õigustest ilma jäämisega. „Näiteks kui teadlane töötab äriühingu ressursside eest välja patendi, kuid tema konkreetsed tööülesanded on lepingus reguleerimata, võib ta selle hiljem kellelegi teisele maha müüa,“ hoiatas Herm.\nMillal vastutab raamatupidaja äriühingu maksuvõla eest?\nEelkõige vastutab äriühingu võla eest juhatuse liige, raamatupidaja vastutab vaid juhul, kui ta on maksukuriteos süüdi mõistetud. Näiteks kui raamatupidaja abistab juhatuse liiget moraalselt, intellektuaalselt või valeandmete esitamisel. Kui äriühingul ei ole raha, et maksuvõlga tasuda, võib minna raamatupidaja vara sundkorras müüki.\n„Sagedased on juhtumid, kui raamatupidaja kas juhatuse liikme mahitusel otsese täideviija või kaastäideviijana andmetega manipuleerib ning raamatupidajast saab äriühingu maksuvõla eest vastutav,“ ütles Herm, märkides, et juhatuse liikme puhul pole mingit kuritegu vaja, sest nii kui maksuvõlg on tekkinud tahtlusest või raskest hooletusest, on tema vara kohe löögi all.\nHermi järgi kasutab politsei viimasel ajal tihedamini süüdimõistmist kuritegelikku ühendusse kuulumise eest. Kui grupis on üle kolme inimese, siis võib raamatupidaja tegevusele täiendava või raskendava asjaoluna inkrimineerida kuritegeliku ühenduse.\nJuriidilise isiku kriminaalvastutus\nKa juriidilist isikut saab kriminaalkorras vastutusele võtta. „Kui äriühingu juhtkond saab teada, et tema töötaja suhtes on alustatud kriminaalasi, peaks see kohe punase tule põlema lööma,“ hoiatas Herm, „sest see võib ka äriühingule ohtlik olla.“ Juriidilisele isikule võib kohus mõista rahalise karistuse kuni 16 miljonit eurot. Tavaliselt on see küll mingi protsent käibest, kuid ei tohi mainitud piirmäära ületada.\nKui ettevõttest kanditakse fiktiivsete arvetega raha välja ja see jõuab ainult raamatupidaja taskusse, siis on tegemist ründega äriühingu varale. Äriühingu huvi tuvastamata ei saa teda ka süüdi mõista. Kui aga juhtkond on teadlik või andis (vaikiva) heakskiidu, on võimalik ka äriühing süüdi mõista. Trahvisummad võivad sealjuures olla vägagi kopsakad, nentis Herm.\nKorruptsioonikuritegude arv tõusis eelmine aasta hüppeliselt.Foto: Miguel Alvarez\nMida näitab korruptsioonikuritegude statistika?\nJustiitsministeeriumi statistika kohaselt registreeriti 2016. aastal Eestis 557 korruptsioonikuritegu, mis on kõigi aegade kõrgeim näitaja (võrdluseks 2014. aastal 355 ja 2015. aastal 450 vastavat kuritegu). Justiitsminister Urmas Reinsalu sõnul on sellise tõusu taga eelkõige karistusseadustiku paragrahv 299 järgi kvalifitseeritud kuritegude ehk ametialaste võltsimiste arvu suurenemine.\nKuna 2007. aastal toimusid ulatuslikud karistusseadustiku muudatused, ei ole andmed üks ühele võrreldavad, rõhutab justiitsministeeriumi pressiesindaja Maria-Elisa Tuulik. Oluline on ka märkida, et korruptsioonikuritegude kriminaalasjad on üldiselt mahukad ning sisaldavad palju üksikuid kuritegusid. Näiteks 2014. aastal olid registreeritud kuritegudest 46% seotud ühe kriminaalasjaga.\nGraafikus on korruptsioonina arvestatud peale ametialaste rikkumiste ka näiteks ametiisikute omastamist ja kelmust.


lihavõtted Archives - Pesapuu Perekeskus\n7 minuti lugemine.\nKevadkuudel, märtsis ja aprillis on Pesapuu Perekeskuse loovustunnid tavaliselt kevadpühade lainel. Kuna seekord loovus- ja meisterdamistundides lihavõtte meisterdusi pole võimalik teha, siis saame selle asemel kõik ise meisterda neid oma kodus, koos oma lastega.\nLihavõtted koputavad juba kohe-kohe uksele, seega jagan Sinuga kiireid ja lihtsaid mõtteid, mida saad lihavõttepühadel koos lastega meisterdada. Meie anname Sulle kätte juhised, kuid lastele meeldib meisterdada asju enda moodi ja lase lapse loovusel lennata.\nEnamus asju mida meisterdamiseks vaja on, leidub ka meie kõigi majapidamises. Taaskasuta kodus leiduvaid asju (nt. hommikuhelveste pakki saad papina ära kasutada, samuti tühjad wc-paberirullid). Veetke lastega koos üks ülivahva meisterdamise päev.\nMunadepüha, lihavõtte meisterdused lastega\nTühjast WC-paberi rullist valmistatud jänku templid\nTühjad WC-paberi rullid 4 tk\nVärvipintsel/vahtpintsel (selline, mis on pehme otsaga).\nEsialgu võtke tühi rull ja vajuta ava üks ots kokku, nii et see moodustaks kortsu. Peaks välja nägema nagu jänku kõrv. Tehke täpselt samamoodi ka teise tühja rulliga.\nAseta mõlemad rullid üksteise kõrvale nii, et need puutuksid omavahel kokku. Need kujutavad nüüd teie jänku kõrvasid. Asetage kolmas rull, ilma kortsutamata nende „kõrvade“ keskele alla nii, et see puudutaks mõlemat „kõrva“. Sellest saab teie jänku nägu.\nVõta klammerdaja ja klammerda need kolm rulli omavahel kokku.\nKasuta mis tahes värvi värve (meie näitel on akrüülvärvid). Asetage „jänku“ värvi sisse ning tehke tempel valgele paberile. Kasutage erinevaid värve ja tehke nii palju jänkusid, kui ise soovite.\nKasutage veel ühte tühja rulli ning tehke sellega lihavõttemuna kujutis paberile. Korrake tegevust nii palju, kui ise soovite.\nMaalige jänkudele suu, silmad, vurrud, nina ja lihavõttemunadele triipusid või täppe. Laske oma lapse kujutlusvõimel lennata.\nFotod ja idee: natural beach living.\nTühjast WC-paberi rullist valmistatud jänku\nMeisterduseks läheb vaja:\nTühi WC-paberi rull\nVäikesed kleebitavad silmad\nKohev käsitöötraat (šenilltraat)\nVäikesed pom-pomid (pallid)\nValge ja värviline kartong\nVärvige rullid valgeks.\nJoonistage jänku kõrvad valgele kartongile, seejärel joonistage väiksemad jänku kõrvad värvilisele kartongile. Lõigake kääridega kujundid välja. Liimige värviline osa valgele osale.\nKleepige rullile kaks väikest silma.\nKeerake omavahel kokku kolm kohevat traati, seejärel liimige see rullile.\nLiimige väike pom-pom, koheva traadi keskele.\nLiimige kartongist valmistatud kõrvad wc-rulli sisemisele poolele.\nSeejärel joonistage suu.\nOngi valmis! Saate kasutada seda näiteks lihavõttemuna hoidjana.\nAllikas ja fotod siit.\nLihavõttemunad, mis on värvitud kasutades riisi ja sulguvat plastikkotti\nVala umbes tassitäis riisi sulguvasse plastikkotti. Lisage 7-10 tilka toiduvärvi. Segage lusikaga läbi.\nPane keedumuna plastikkotti, sulgege ning laske lastel neid raputada.\nValige endale meelepärased värvid. Värvige munad ühevärviliseks või mitmevärviliseks. Valmistage nii mitu erinevat riisi kotti, kui ise soovid.\nFotod Gäthlini erakogu.\nHabemeajamisvahuga värvitud munad\nKindad (valikuline – vähem segadust)\nPritsige habemeajamisvaht ühtlaselt küpsetusvormi.\nLisage erinevatesse kohtadesse erinevad toiduvärvid.\nRullige muna ühelt küljelt teisele.\nLaske seista 10 minutit ja loputage kraani all puhtaks.\nLihtne viis munade värvimiseks!\nJäätisepulkadest valmistatud jänkud\nJäätisepulgad (suuremad, väiksemad)\nVärvige 5 jäätisepulka valgeks ja liimi nad kokku. Selleks liimige pulkade tagaküljele 1 väiksem pulk (või 2 väikest), see hoiab teisi pulki omavahel koos.\nValmistage müts: võtke uus väike pulk ja värvige see teist tooni ning liimige see esiküljele, asetades see viltuse nurga alla.\nVärvige jänku mütsi ülemine osa sama värvi.\nValmistage kõrvad sama värvi, mis müts: joonista ja lõika välja 2 valget kartongist kõrva ja 2 väiksemat värvilist kõrva sisu.\nLiimige värvilised osad valgete peale.\nLiimige kõrvad viltu asetatud pulga ülemisse ossa, keera ühe kõrva ots sissepoole.\nLiimige 2 kleebitavat silma, väikese pulga alumisse ossa.\nKeerake omavahel kokku kolm kohevat traati, seejärel liimige see pulkadele silmade alla.\nJoonistage markeriga suu.\nJäätisepulkadest valmistatud jänku on nüüd valmis! Valmistage mitu erinevat värvi jänkut.\nAllikas ja fotod.\nPapptaldrikutest lihavõttejänese valmistamine\nKartong (erinevad värvid)\nPapptaldrikust jänku valmistamine\nValmistage nina: Keerake omavahel kokku kolm kohevat traati.\nLiimige nina papptaldriku tagumisele küljel. Laske kuivada.\nValmistage kõrvad: joonista ja lõika välja 2 valget kartongist kõrva ja 2 väiksemat värvilist kõrva sisu.\nLiimige kõrvad papptaldriku sisemisele küljele.\nKleepige silmad papptaldrikule.\nSalvrätik (erinevad värvid)\nLõigake salvrättidest väikesed ruudud. Rullige pallideks.\nLõigake kartong muna kujuliseks.\nLiimige salvräti pallid kartongi peale.\nKleepuva muna dekoratsioon (6-12 kuustele)\nLõigake liimipaber muna kujuliseks (võite ka muu kuju sellest lõigata).\nKasutage teipi ja kinnitage see seinale nii, et kleepuv pool on väljapoole.\nLõigake kartongist/värvilisest paberist erinevaid kujundeid.\nNäidake oma mudilasele ette, kuidas ta need kujundid saab külge panna.\nSeotud lood: Teeme ise tibusid\nÕnnelike perede haljas


ohtuleht.ee, 1. november 2018 08:58\nMiski ei klapi, kui mõelda, mitu korda elu jooksul võiks inimene vajada vältimatut arstiabi, ja kõrvutada seda tõsiasjaga, et erakorralise meditsiini osakonda jõudis mullu külastada iga neljas eestimaalane. Seda ,et suur osa neist ei jõudnudki sinna mitte potentsiaalselt või päriselt eluohtlikus seisundis, vaid tulid hoopis sõrme siduma, vererõhku mõõtma või haiguslehte küsima, võis aimata siin ja mujal ajakirjanduses ilmunud EMOst tehtud reportaažide põhjal. Miks ei pöördunud need inimesed kõigepealt hoopis perearsti poole, sellele heidab valgust riigikontrolli vastvalminud aruanne.\nKüllap ei tule Eesti tervishoiusüsteemi kitsaskohti omal nahal kogenule üllatusena, et EMOsse minek võibki olla kiireim, kui mitte ainus viis, kuidas leida ootamatule terviserikkele või salapärasele tõvele mõistlik lahendus. Kõik uuringud ühest kohast ühekordse ajakuluga ning inimesele sobival ajal, võiks olla EMO reklaamlause, kui inimvõimete piire testiva ülekoormuse asemel kurdaks sealsed töötajad hoopis kliendipuuduse üle. EMO muutumisele mugavusteenuseks on oma olulise panuse andnud nii pikad järjekorrad eriarstide juurde, paljudele üle jõu käiv tasuline arstiabi kui ka tõsiasi, et ka perearst eelistab töötada ja puhata samal ajal nagu enamik meist.\nÜllatavam järeldus on aga see, et EMO on omamoodi mugavusteenus isegi perearstidele, hoides kokku viimaste tööaega, kui nimistus olev patsient saab vajaliku abi mujalt. Selgelt süsteemi kuritarvitusele viitavad juhtumid, kus patsient vastutustundlikult pöördub esmalt just perearsti poole, ent saadetakse ka pisema tervisehädaga (või nakkusohtlikuna) EMO järjekorda.\nSelline korraldus ei saa olla jätkusuutlik, arvestades, et EMO raviarve on keskmiselt neli korda kallim kui perearsti visiit – laristamine ühes kohas jätab vähem ressursse mujale, mis ainult süvendab probleemi. Seega ei parane olukord iseenesest, vaid vajab poliitikute sekkumist – näiteks nende ettepanekute jõustamise kujul, mida pakub riigikontroll oma aruandes.


Avaleht » Viimased uudiste artiklid » Kui see on teie pressiteade, klõpsake siin! » World Drag Racing: Torrence Racing ühineb Toyota meeskonnaga\nTorrence Racing liitub Toyota meeskonnaga alates 2022 NHRA Camping World Drag Racing Series hooajast. Torrence Racingu kahe meeskonna jõupingutuste lisamine laiendab Toyota meeskonnapartnerlusi, hõlmates viis Top Fuel'i lohistajat ja kaks naljakat autot.\n"Torrence Racing on NHRA võistluste liider ja ootame huviga Steve'i ja Billy toomist Toyota perekonda aastal 2022," ütles Toyota Motor North America (TMNA) motospordi ja varade grupijuht Paul Doleshal. „Meil on NHRA maastikul uskumatuid sõitjaid ja meeskonnapartnereid. Steve'i ja Billy Torrence'i lisandumine suurendab seda silmapaistvat koosseisu. "\nTorrence Racing on viimastel aastatel olnud NHRA domineeriv jõud. Steve on võitnud 49 võitu 263 karjääriüritusel ja kolmel kütuseturul. Sel hooajal on Steve võitnud üheksa korda ja on praegune punktiliider. Tema isa Billy on tänavu võitnud kaks ja karjääri jooksul kaheksa korda. Hoolimata osalise tööajaga graafikust, on Billy üldarvestuses praegu viies.\nToyota pakub oma NHRA meeskondadele pukseerimissõidukeid koos tehnika, tehnoloogia ja raudteeäärse toega TRD (Toyota Racing Development) kaudu. Lisaks Torrence Racingule toetab Toyota jätkuvalt Antron Browni vastloodud meeskonda-AB Motorsports, DC Motorsports ja Kalitta Motorsports kolme meeskonna jõupingutusi 2022. aastal.\n"Mind on õnnistatud, et mul on NHRA karjääris palju edu, kuid mulle tundub, et see uus partnerlus Toyota ja TRD -ga parandab ainult seda, mida Torrence Racing saab rajal teha," ütles Steve Torrence. „Olen omal nahal näinud, et Toyotaga seotud sõitjad ja meeskonnad ei ole ainult nende nimekirja, vaid ka perekonna osa. Nad on eriline tootja, kes seab inimesed esikohale ja just seda tüüpi partnerlus on meie meeskonnal hea meel saada osa järgmise hooaja alustamisest. ”\nSteve ja Billy Torrence ühinevad Toyota sõitjate koosseisuga, kuhu kuuluvad kolmekordne NHRA kütuse tippmeister Brown, USA rahvusvõitja Alexis DeJoria, 49-kordne võistluse võitja Doug Kalitta, 2013. aasta kütuse tippmeister Shawn Langdon ja 2018. aasta naljaka auto meister JR Todd.\nToyota tähistab sel aastal NHRA -s oma 20. hooaega. Toyota sõitjad on sarja jooksul võitnud 137 tippkütuse ja 43 naljaka auto võitu koos kuue tippkütuse ja kolme naljaka auto meistritiitliga.


EV100 jõulumatk Männikul - Pille elustiili blogi\nEV100 jõulumatk Männikul\nPille detsember 26, 2018 Blogi\nNonii, on kolmapäeva, 26.12, õhtu ja kohe mitte kuidagi ei oska olla. Üks elu eesmärk ehk siis üle-eestiline jõulumatk, on selleks korraks tehtud. Ja pea kõigil on nüüd tehtud. Nüüd on veel andmed kokku koguda ning ongi kõik.\nKuna ilm oli täna ilus, siis tundub, et matkajaid oli igal pool rohkem, kui algul kirjas. See teeb rõõmu. Minul oli selles projektis taaskord koordinaatori roll ehk siis tean kõige täpsemalt, kes, kus, kelle juhendamisel ja kui palju täna matkas.\nJõulumatk oli EV100 juubelimatkade programmi lõpuüritus. Ideaalis oleks pidanud täna kell 12 minema üle Eesti välja 100 matkagruppi, agategelikkuses toimus täna 81 tasuta matka suurematelt ja väiksematelt matkakorraldajatelt. Üle terve Eesti. Ainult Läänemaale ei suutnud ühtegi matkakorraldajat leida.\nIse käisin oma matkagrupiga Männiku hiidrahnu juures. Matkajaid sai kokku loetud 51 + üks kaameramees + 2 koera ja mina ise muidugi ka. Ajaga mahtusime täpselt etteantud 1,5 tunni sisse (4 km), seega oleks vabalt võinud teise matka algusega kell 14 veel teha, aga kes see ette teadis. Registreerimise panin päris mitu päeva tagasi juba kinni.\nEga sa 1,5 tunniga ja 50 inimesega suurt midagi rääkida ei jõua, aga üks kohtumine jäi meelde. Üks naine ütles, et ta teab mind Instagramist ja selgus, et nad on päris Vene venelased, 2000 km kauguselt tulnud, aga juba kolmas aasta Eestis. Nii armas.\nKaasa pidi ka teed keetma. Laenasin sõjaväe supitermose ja keetsin Saaremaa piparmündist (hea, et ma suvel nii palju varusin, mul omal on enamik välja läinud) kolm potitäit teed. Mul ju kõige suurem pott 5-liitrine. Kah uus kogemus. Palju teed järele ei jäänud.\nEt siis sellised emotsioonid. Panen kohe kirja, sest pärast on meelest läinud. Väga paljud aasta suursündmused on ju siiani jagamata.\nPisikeste preilide suvekleit\nMaailmamood jõuab meile hilinemisega ehk uus krunnimüts\nKirjad lähevad otse Junk kausta, mida teha?


VIDEO! Mihhail Kõlvart: kütuse pumpamine Tallinna lahel tuleb lõpetada – Pealinn.ee\nVIDEO! Mihhail Kõlvart: kütuse pumpamine Tallinna lahel tuleb lõpetada (1)\n"Reostus võib tekitada korvamatu kahju kogu linna rannajoonele. Pöördumatult võivad kahjustada saada sinilipu märgiga ohutuks tunnistatud supelrannad, kuid ka linnud ja loomad ning merekeskkond laiemalt," ütles Tallinna linnapea Mihhail Kõlvart, kelle sõnul tuleks Eesti vetes kütuse laevalt laevale lastimine üldse lõpetada.\n“See oleks õige lähenemine selles küsimuses ja see oleks igati mõistlik nii turvalisuse kui ka finantstulu kaalutlustel,” lausus Kõlvart. “Miks me peame loobuma sellest, et Tallinna sadamad saavad tulu ja sellest tulust maksavad riigile makse? Seda teenust tuleb tegelikult osutada sadamates.”\nLinnapea sõnul arutas ta teemat ka keskkonnaministriga ning edastas ministeeriumile ka linna ametliku seisukoha.\n“Oleme vedelkütuse avamerel ja ranniku lähedal lastimise pärast väga murelikud eelkõige keskkonnaohutuse seisukohalt,” ütles Kõlvart. “Kuna vedelkütust sadamas käitlev ettevõte on ohtlik, on sadamatele ja terminalidele kehtestatud väga ranged nõuded, et tagada keskkonnaohutus. Sealhulgas on ette nähtud, et avarii korral reostus kiiresti lokaliseeritakse. Avatud merealal ranniku lähedal ei saa reostust kiiresti lokaliseerida ega tõrjuda.”\nKeegi ei saa olla kindel lastimise ohutuses\nKõlvarti sõnul ei saa keegi olla kindel lastimise ohutuses, sest laevade võimekus ja valmisolek on erinev ning kontrollimata.\n“Kütuse laevalt laevale lastimine mis tahes Eesti rannapiirkonnas, sealhulgas Tallinna lahel Kakumäe poolsaare ja Naissaare vahelisel merealal, ei ole Tallinna linna seisukohalt mingilgi moel põhjendatav,” selgitas ta.\nKõlvarti sõnul võib reostus võib tekitada korvamatu kahju kogu linna rannajoonele. “Pöördumatult võivad kahjustada saada sinilipu märgiga ohutuks tunnistatud supelrannad, kuid ka linnud ja loomad ning merekeskkond laiemalt,” sõnas ta. “Ei maksa unustada, et Paljassaarel asub üleeuroopalise tähtsusega linnuala, kus elab 82 kaitsealust linnuliiki.”\nSeni sadamates ja terminalides toimunud vedelkütuste lastimine on korraldatud ümber nii, et mitmed välisriikide firmad ja laevaomanikud teostavad lastimisoperatsioone sadamateenuseid kasutamata. Seisukohad selle kohta, kas laevalt laevale kütuse lastimine Eesti vetes on seaduslik, on vasturääkivad.\nLinnavalitsus palub keskkonnaministeeriumilt selgitusi, kas see on seaduslik. Eesti Logistika ja Transiidi Assotsiatsiooni ja Sadamate Liidu juriidilise analüüsi kohaselt on laevade lastimine sadamateenus ja seda tohib teha üksnes sadamas, seadustes sätestatud nõuete kohaselt.\nValitsus arutab ohtlike ainete laevalt laevale laadimist\nKeskkonnaminister ütles juba jaanuarikuus, et peab Pakri saarte lähedal toimuvat ohtliku kauba laevalt laevale laadimist keskkonnaohtlikuks ning juhul kui see on toimunud ka Pakri hoiualal, siis lausa illegaalseks.\nMinistri sõnul arutab valitsus lähiajal ohtlike ja kahjulike ainete laevalt laevale laadimise korra muutmist. “Kui seni on tohtinud STS-toiminguid teha 19 ankrualal, sh Tallinn G alal, siis keskkonnakaalutlustest lähtuvalt ning mereteadlaste eksperthinnangut arvesse võttes soovime vähendada STS alasid 19-lt 1-le,” lausus ta. “Arvaksime nimekirjast välja need ankrualad, mis asuvad täielikult või osaliselt hoiualadel ning kuhu polnud sellised tegevused nende ankrualade moodustamisel planeeritud.”\n“Kui keegi reklaamib, et Eesti vetes saab odavalt ja riigi tähelepanuta oma ohtlike kaupadega hoiualal majandada, siis selle lõbu lõpetame kahtlemata ära. Meil peab olema selge ülevaade, mida ja milleks tehakse ning kui suured riskid selle kõigega kaasnevad,” rõhutas Mölder. “Meie ettepanek on lisaks analüüsida, kas Eesti mereala kasutamise eest makstavad tasud on piisavad Eesti merekeskkonna kaitse seisukohast vaadatuna ning ühe võimalusena oleme välja pakkunud õlifondi loomise.”\n21. apr. 2021 13:20\nMilles nüüd küsimus puhas USA kondens ja nafta otse Venest ja milles nüüd probla paprid korras rahad makstud laevalt laevale.\nEesti ringmajandab EL-i keskmisest enam\nlumemöll tallinnas | Lumekoristustehnika töötab täistuuridel, oodata on täiendavat lumesadu


Rahvusvahelise arhiiviuuringute keskuse ICARUS konverents Tartus (lk 149–152) — Tuna\nRahvusvahelise arhiiviuuringute keskuse ICARUS konverents Tartus (lk 149–152)\n29.–30. mail 2017 toimus Rahvusarhiivi võõrustamisel rahvusvaheline kokkusaamine Tartus Noora hoones. Arhiiviuuringute keskuse ICARUS (http://icar-us.eu/en/) liikmena ja ühtlasi sama ühenduse veetava europrojekti CO:OP (http://coop-project.eu/) partnerina avanes Rahvusarhiivil vahetult pärast uue esindushoone valmimist austav võimalus korraldada konverents „Co:operative Estonia“ ehk teisisõnu koostöine Eesti suunaga nii meie endi kui ka naaberriikide mäluasutustes tehtavale koos- ja ühistööle, aga ka e-Eesti arendustele infotehnoloogia, e-residentsuse ja e-teenuste vallas. Kuigi Lääne- ja Lõuna-Euroopast vaadatuna on Eesti ja eriti Tartu võrdlemisi kauge piirkond koos hõreda lennuühendusega, võttis teekonna jalge alla rohkem kui 50 väliskülalist 17 riigist. Neile lisaks tulid Tartusse head kolleegid Läti ja Leedu arhiiviesindustest ning nii võis koos korraldajatega lugeda konverentsil osalenute arvuks rohkem kui 70 inimest 20 riigist.\nKonverentsi eel pidas ICARUS traditsioonilise juhatuse koosoleku koos aastakoosoleku ja uue juhatuse valimisega. ICARUS-e presidendina jätkab Thomas Aigner St. Pölteni diötseesi arhiivist Austriast, asepresidendid on Vlatka Lemić Horvaatia rahvusarhiivist ja Antonella Ambrosio Napoli Ülikooli ajaloo osakonnast. Lisaks kaheksale juhatuseliikmele kutsuti juurde 19 liiget partnerasutustest ja esmakordselt on ICARUS-e koopteeritud liikmeskonnas Põhjamaade esindajad Rootsi, Soome ja Eesti rahvusarhiividest (viimast esindab allakirjutanu). ICARUS ühendab praeguseks rohkem kui 180 arhiivi- ja/või teadusasutust 34 Euroopa riigist, USA-st ja Kanadast. Ühendus on avatud igale asutusele ja üksikisikule, kes tunneb sidet arhiivinduslike ja ajalooteaduslike teemadega. Loodud on ka sõprade ühendus ICARUS4 all. Arhiiviuuringute keskuse tegevussuundadest ja käimasolevatest projektidest annab kõige lähema ülevaate ühenduse veebileht (viide ülal).\n29. mail, hüva kevadilmaga esmaspäeva pärastlõunal peetud konverentsi esimeses osas astus avasõnavõtuga üles e-Eesti spetsialist Carlos Ivan Vargas Alvarez del Castillo. Kolm aastat e-Eestit üleilmselt tutvustanud mehhiklasest noormees andis kuulajaile ülevaate Eesti evolutsioonist küberajas ja riigi tõusust digitaalmaailma juhtivate jõudude hulka. Tema käsitluses on Eesti edukas digitaalteenuste arendamine saanud võimalikuks tänu elanike valdavalt usaldavale hoiakule valitsuse ja ametkondade võimaldatavaile e-teenustele ning erinevalt enamikest riikidest ei seata kahtluse alla riigi toetusele tuginevaid e-kanaleid, olgu selleks eesti.ee lehel igale kodanikule loodud e-posti aadress koos laialdase võimalusega oma andmeid omal äranägemisel ses keskkonnas hoida või hoopis enam praktilise eluga haakuv ID-kaardi kasutus tervishoiu-, maksu- või pangateenuste mugavaks ja kiireks muutmisel. Digiteenuste kasutus aitab arvutuslikult kokku hoida igas kuus 300 meetri kõrguse paberivirna ja päästab kodanikke kolmandiku võrra lühemast raviasutuste järjekorrast, kui piirduda vaid juhunäidetega. Välisriigi kodanike kasutataval e-residentsusel on kõige hoomatavam mõju ettevõtluse arendajate ringis (Eestis on idufirmade arv inimese kohta Euroopa suurim, 2017. aasta hiliskevadeks on registreeritud rohkem kui 2900 firmat, mida juhivad e-residendid, kokku on hetkeseisuga 18 000 e-residenti 135 riigist), ent kasutegur võib olla ka neil inimestel, kes soovivad senisest mugavamini dokumente allkirjastada, tõendada ja hallata või tegeleda ID-kaardi abil muu kiiret tõendusväärtust vajava tegevusega, sõltumata füüsilisest asukohast. Carlos Vargasele esitatud küsimuste seast jäi kõlama kahtlus, kas e-residentsus ei anna firmadele vabad käed maksupettusteks, kuid kõneleja kummutas need arvamused väitega, et just tänu digitaalallkirjaga tehingute sooritamisele on Eestis maailma läbipaistvaim ja kontrollituim maksusüsteem, mida tõestab ka OECD vastava statistika juhtpositsioonil asumine.\nKonverentsi edasine osa kulges mäluasutuste ja veelgi enam arhiivide koostöiste tegevuste tutvustuse tähe all. Riigiarhivaar Priit Pirsko tõi sõnavõtus „Koostöö ja kirjalik mälu“ esile kolm olulist momenti: tunnustatud arhiiviteoreetiku Terry Cooki 2002. aastal esitatud väide arhiivide mõjujõu ümbersuunamisest ja ühiskonna liikmetega jagamisest sillutas teed tänaseks levinud arusaamale kogukondade kaasamise vajalikkusest; 2013. aastaks oli arhiivinduse paradigmades T. Cooki hinnangul toimunud märkimisväärne muutus nii arhiveeritava ainese sisus (ühiskonna tasandilt kogukonna tasandile liikumine) kui ka arhivaari rollis (hindajast ja vahendajast kogukondliku ühistöö korraldajaks); igasugune koostöö, olgu selleks kas või kuiva definitsiooni järgi ühise või vastastikuse hüve nimel toimuv protsess, saab võimalikuks üksnes tänu usaldusele, mida on kasulik meeles hoida ka arhiivitöö arendamises. Sõnavõtu teises pooles rõhutas P. Pirsko Eesti arhiiviteenuste arenguetappide tähiseid arhiivikirjelduste vaba kättesaadavuse ja digikujutiste tasuta vaatamise võimalusega alates 2000. aastate esimesest poolest, millest kümnendi võrra hiljem on astutud mitu suurt sammu edasi tänu julgusele kaasata iga huvitatud inimest ühiskonna ajalootajule oluliste ühisloomeliste algatuste elluviimiseks.\nThomas Aigner, ICARUS-e president ja aktiivne kirikuarhiivide ainese kättesaadavuse eestkõneleja, märkis ajapuudusel põgusaks jäänud sõnavõtus koostöiste tegevuste arendamise tähtsust ennekõike Euroopa tasandil, aga ka globaalselt. Ühtlasi rõhutas T. Aigner arhiivide ja õppeasutuste suhtlusvõrgustikus toimiva kommunikatsiooni olulisust ning loovate lahenduste rakendamist. Tõhus näide on arhiiviuuringute keskuse algatatud ja Euroopa Komisjoni kaasfinantseeritava programmi Loov Euroopa Kultuur 2014–2020 projekt Community as Opportunity Creative archives’ and users’ network (lühendatult CO:OP ehk eesti keeli kogukond kui mänguruum, arhiivide ja kasutajate loov võrgustik), milles osaleb 17 partnerasutust 11 riigist. Projekti läbiv joon on kogukondade kaasamine nii topoteekide (fotode veebikeskkond) loomise, kogukondade arhiivipäevade korraldamise kui ka arhiivipedagoogiliste õppepäevade läbiviimise kaudu. Ühtlasi on projekti eesmärkide seas arhivaalide digiteerimine ning veebipõhiste andmebaaside testimine ja arendamine.\nBalti kolleegide sõnavõtud valgustasid koostööd nii lääne- kui ka idapartneritega. Läti riigiarhivaar Māra Sprūdža kõneles kahest digiteerimisprojektist koostöös Läti diasporaa esindustega, neist üks hõlmab Sydney Läti Seltsi (1953–2000) ja teine Läti Rahvusnõukogu Suurbritannias (1950–2014) arhiiviallikate digiteerimist. Mõlemad projektid on nõudnud mahukat eeltööd, näiteks arhivaalide korrastamist ja sarja tasandil kirjeldamist, samuti mõlema organisatsiooni tegevusega haakuvate väikeühenduste ainese arhiveerimist ja arhiivide transportimist Läti rahvusarhiivi. Koostöö Austraalia lätlastega on toonud ka täiendust eraarhiividele, nii on mitme nimeka välislätlase arhiiv jõudnud tagasi kodumaale. Läti Rahvusnõukogu ainese digiteerimisel on tehtud kättesaadavaks ligi 6000 arhivaali, hõlmates kirjalikku ja audiovisuaalset pärandit organisatsiooni tegevusest 20. sajandi keskpaigast 2014. aastani.\nLeedu arhiivide koostööd nii sise- kui ka välisriiklikult tutvustasid Rūta Steponavičiūtė Leedu riigiarhivaari büroost ja Kaunase maa-arhiivi direktor Gintaras Dručkus. Kui riigiarhivaari büroo arendab suhteid välisriikidega töötajate ja kogemuste vahetamise, ühisnäituste ja trükiste avaldamise, aga ka mahukate digiteerimisprojektide kaudu (nimetada tasub koostööd Stanfordi Ülikooli ja Holokausti Memoriaalmuuseumiga USA-s), siis regionaalsel tasandil toimuv koostöö on detailsem ja allikakesksem. G. Dručkuse ülevaade peatus koostööl Venemaa mäluasutustega aastatest 2007 ja 2013–2014, eeskätt Venemaa Vanade Aktide Riikliku Arhiivi, Venemaa Sõjaajaloo Arhiivi, Venemaa Teaduste Akadeemia raamatukogu ja kaunite kunstide muuseumi ning Venemaa Rahvusraamatukoguga. Igas nimetatud asutuses on hoiul Kaunase piirkonda hõlmavat ainest, sh. Kaunase linna ja ümbrust peegeldavaid kaarte ja plaane 19. sajandist, millest osa on digitaalsena kättesaadavad. Valgevene Riikliku Ajalooarhiiviga Minskis ja Grodno ajalooarhiiviga teostunud koostöös selgitati välja Leedu ala hõlmavad allikad 17.–20. sajandi pöördelistes sündmustes, olgu selleks Põhjasõda, Poola jagamised, Vene-Prantsuse sõjad, Vene-Jaapani sõda või Esimene maailmasõda. Aastail 2014–2015 tegi Kaunase maa-arhiiv tulemuslikku koostööd ka Rumeenia ja Gruusia arhiividega.\n30. mai ennelõunal jätkus konverents kuue ettekandega, neist kolm käsitlesid Rahvusarhiivi tegevust kasutajate suunal.\nKasutusosakonna juhataja Tõnis Türna andis kompaktse ülevaate arhiiviteenuste arengust ja hetkeseisust, peatudes nii arhiivi infosüsteemi ja digiteeritud allikate veebide kui ka kasutajaid hõlmava iseteenindusportaali võimalustel. Viimase abil on ka inglise keelt kõneleval kasutajal käepärane tellida koopiat arhivaalist või esitada arhiivile päring huvipakkuvas küsimuses, samuti tasuda soovitu eest sealsamas. Iga kasutaja saab ühtaegu hallata oma tellimusi ja laenutusi isikliku konto kaudu, mis teeb arhiiviga suhtlemise veelgi mugavamaks. Arhiivitöötajale annab iseteenindusportaal kohe ülevaate iga kasutaja tellimuse ja päringu hetkeseisust, selle abil saab probleemide korral arhiivitöötaja kasutajat varasemast kiiremini ja täpsemini nõustada. Kokkuvõttes saab Rahvusarhiivi e-teenuste hetkeseisu pidada heaks põhjusel, et arendustööd toimuvad asutusesiseselt ja uuedki ideed saavad seetõttu võrdlemisi kiiresti realiseeruda.\nArhiivi ühisloome algatusi ehk vabatahtlike kaasamist arhiivikirjelduste leidmisel ja käibele toomisel valgustasid arhivaarid Maive Mürk ja Sven Lepa. Rahvusarhiivi esimese ühisloome projekti algus jääb enam kui kolme aasta taha, 2014. aasta hilissügisesse, mil avanes veebileht „Eestlased Esimeses maailmasõjas“ ning arhiiv kutsus igaüht üles andma oma panus ilmasõjast osa võtnud eesti sõdurite arhiividokumentidest ülesleidmisel ja indekseerimisel. Algne kartus venekeelsete käsikirjaliste allikate väljalugemise raskusest ja vabatahtlike vähesest huvist hajus juba mõne kuuga, kui kümned vabatahtlikud asusid tempokalt allikaid sirvima ja nimesid sisestama. Pea kolm aastat hiljem on mitte üksnes kartusi, vaid ka ootusi ületatud kordades — ilmasõja allikaid on lugenud ja andmeid sisestanud 199 vabatahtlikku 649 säilikust ning sisestatud isikukirjete arv ulatub 155 000-ni. Tõsi, kahtlemata on osa isikunimesid sisse kantud mitu korda ja täpne ilmasõjas käinud eestlaste arv vajab edaspidi põhjalikku analüüsi, ent juba praeguseks on rohkem kui 30% kirjetest läbinud kontrolli ja sedagi teevad vabatahtlikud. Lisaks on igaühel võimalus ühisloome veebilehele üles laadida oma perearhiivis leiduvaid dokumente ja sedagi võimalust on kasutatud usinalt, rohkem kui 250 korral. Veelgi olulisem on aga praeguseks tõestatud arhiivihuviliste kaasamise efekt ja et on saadud tugevat kinnitust sarnase ühisloomelise tööga jätkamiseks. Nii ongi 2017. aasta jooksul käivitumas teine ühisloome projekt, mille keskmes on Tartu elanikkond 1867. aastal. Kõnealusel aastal viidi Tartus sarnaselt teistele Liivimaa linnadele läbi rahvaloendus, mille allikate alusel saab tuvastada linnaelanikud ees- ja perenimedega, nende perekondliku staatuse, usutunnistuse ja näiteks ka elukutse. Vaatamata arhiiviallikate traditsioonilisele saksakeelsusele suudab neisse märgitud sõnu ja lühendeid ladusalt välja lugeda igaüks. Elanike väljaselgitamisele lisandub veel teinegi mõõde — iga elaniku saab siduda tema elukohaga ehk kinnistu asukohaga kaardil. Selleks on ühisloome veebilehel ette antud Tartu linna kaart koos kinnistute asukohtadega, huvipakkuval kinnistul klikkides avaneb rahvaloenduse allikast vastava kinnistuga seonduv elanike loend koos sisestusväljadega ja nii on isikute kirjeldamine lihtne, mugav ja kaasahaarav. Ühisloome veeb „Tartu 1867“ jõuab avalikkuse ette 2017. aasta sügisel, huvilistel tasub jälgida teateid Rahvusarhiivi kanalitest.\nRahvusvahelise koostöö näidetest kõnelesid Milano-Bicocca Ülikooli doktorant Õnne Mets ja Eesti Kunstiakadeemia dotsent Hilkka Hiiop. Õ. Mets andis ülevaate Briti Rahvusraamatukogu ja Briti Rahvusarhiivi kolme suure otsisüsteemi (Explore, Archives and Manuscripts, Discovery) märksõnastamise võimalustest kasutajate abil. Ühel juhul saab märksõnastamise analüüsi teostada kümnendi jooksul, kahel juhul viimase viie aasta lõikes. Märksõnade lisamine ehk teisisõnu allikalise baasi (järgmistele) kasutajatele mugavamaks ja arusaadavamaks muutmine saab reeglina toimuda pärast kasutaja registreerimist vastavas otsisüsteemis. Seejärel võib märksõnastaja rollis asuv kasutaja hakata meelepäraseid märksõnu huvipakkuva allika juurde lisama. Sisestatud märksõnad avalduvad reeglina kohe, kuigi mõistetavalt kasutavad asutused vastavaid kontrollfiltreid sobimatute märksõnade vältimiseks. Nimetatud kolme otsisüsteemi kõrval on vaadeldud ka mõlema asutuse Flickri kontot, kus samuti on märksõnastamist viimase 4–5 aasta jooksul kasutatud. Kokkuvõttes oli analüüsi tulemuseks keskmiselt üks märksõna ühe kirjeldusüksuse kohta ühe kasutaja panusena, kuid maksimumnäitude puhul eristus Briti Rahvusarhiivi Discovery otsisüsteem teistest selgmini — rohkem kasutatavate arhivaalide kohta lisasid kasutajad kuni sadakond märksõna. Uurimistöö kaugem eesmärk on anda mäluasutustele suunatumat teavet kasutajate käitumisharjumustest, et nende alusel sarnast vabatahtlikku tööd edaspidi paremini potentsiaalsete kasutajateni tuua.\nRahvusarhiivi konserveerimisüksuse laboris. Foto: B. Kibal\nH. Hiiop kõneles kahest suurejoonelisest ja mitut teadusharu ühendavast projektist, millega Eesti meediaruumis asuv inimene on kahtlemata kursis, ent mida kaugemad kuulajad jälgisid üllatusega — Niguliste kiriku Rode altari ja Toomkiriku Ackermanni altari restaureerimine. Rode kappaltar on üks suurejoonelisemaid ja paremini säilinud hiliskeskaegseid Põhja-Saksa altareid kogu Euroopas, see pärineb Lübecki meistri Hermen Rode töökojast ja paigutati Niguliste kirikusse 1481. aastal. Kappaltaril kujutatud rohkem kui neljakümne pühaku ja piiblitegelase skulptuurid vajasid puhastamist ja põhjalikke tehnilisi uuringuid. Niguliste kiriku kooriruumis teostatud töid (2013–2016) said huvilised pidevalt kohapeal jälgida, lisaks kajastati tööde hetkeseisu veebi ja blogi vahendusel ning kappaltari ajalooga said vaatajad tutvuda interaktiivse multimeediaprogrammi abil. Rode altari restaureerimise projekt sai 2017. aasta kevadel suurejoonelise rahvusvahelise tunnustuse — Europa Nostra auhinna. H. Hiiopi juhtimisel käivitus 2016. aastal järgmine restaureerimisprojekt, mille eesmärk on uurida ja väärtustada Eesti barokiajastu skandaalseima ja andekaima puunikerdaja Christian Ackermanni töid. Projekti esimeses etapis uuritakse Ackermanni tippteost, Tallinna Toomkiriku altariseina (1694–1696), seejärel jätkuvad tööd Juuru, Järva-Madise, Rapla, Simuna, Vigala ja teisteski Eesti kirikutes. Projekti käigus analüüsitakse kõiki Ackermannile omistatud kunstiväärtuslikke objekte, tehniliste uuringute ja arhiiviallikate võrdluses luuakse andmebaas, mis annab eelduse edasisteks süvauuringuteks. Oluline on ära märkida ka projekti läbiv koostöö avalikkuse, koolide ning kohalike kiriklike ja ilmalike kogukondadega.\nKonverentsi lõpetas Kölni Ülikooli digihumanitaaria eksperdi Stephan Makowski ettekanne pitserite digiteerimise kaasaegsetest võimalustest. Üks tuntumaid objekti pildistamise võtteid on RTI-meetod (Reflectance Transformation Imaging). See on saripildistamise meetod, kus objekti jäädvustamiseks kasutatakse peegeldavat külgvalgust. RTI-meetod võimaldab objekti detaile (kahjustused, parandused, sh. silmale nähtamatud jäljed) väga hästi esile tuua ja nii on see äärmiselt sobilik süvauuringuiks mis tahes väikesemõõduliste objektide puhul. See meetod koos tehnilise seadistusega on kontaktivaba ja mitteinvasiivne (objekti mitte tungiv), samuti on digiteerimise tehnika hõlpsalt ülesseatav ja transporditav. RTI-tehnika olemasolul saab vajaliku tarkvara tasuta alla laadida ja seega on kulud minimaalsed. Võrreldes teiste levinud digiteerimistehnikatega, sh. 3D-mudeleid loovate lahendustega pidas sõnavõtja kõige kasutuskindlamaks ja ühtlasi kasutajasõbralikumaks RTI-meetodit. Kõrvalmärkusena olgu öeldud, et Eesti mäluasutustes leiduvate dagerrotüüpide pildistamiseks on samuti kasutatud kõnealust meetodit.\nTeise konverentsipäeva pärastlõuna sisustasid projekti CO:OP töötoad ja mitme käivitatava ühisprojekti kohtumised. Töise päeva lõpetuseks said külalised osa inglis- ja saksakeelsest ekskursioonist Tartu südalinnas (suur tänu lahke abi eest Janet Laidlale ja Mati Laurile!) ning samaaegselt oli sporditavade austajail võimalus osaleda ICARUS-e ja Rahvusarhiivi vahelises võrkpallikohtumises. Kahe pika päeva õhtud lõppesid seltskondlike koosviibimistega Rahvusarhiivi hoone 5. korrusel ja Tartu kesklinnas (aitäh restoranile Joyce!). Lisaks said soovijad külastada Eesti Rahva Muuseumi, mis oma uudsuses ja mastaapsuses jättis koos Rahvusarhiivi vastse hoonega igale osalejale mõjuva mulje. Suur aitäh igale kolleegile, kes aitas kaasa arhiivide töö tähenduses kahtlemata ühe suursündmuse ladusale korraldusele ja kordaminekule!


Kuidas saada sõbraks iseendaga? – Erik Orgu blogi\nKuidas saada sõbraks iseendaga?\nHead valentinipäeva kõigile!\nLisaks suhetele sõprade, perekonna ja muude lähedastega, on üks suhe, mis on veel olulisem kui kõik need teised ja see on sul iseendaga.\nTähtis on iseendaga läbi saada, sinu keha on sinuga alati kaasas ja see on väärtus, mida kannad endaga elu lõpuni.\nTeisi inimesi võid oma ellu lubada või mitte lubada iga kell. Samuti võid oma elust välja lõigata inimesed, kelle mõju ei ole sulle hea. Aga iseenda kestast ei pääse sa kuhugi, seega hoia seda suhet.\nTahan sulle lihtsalt meelde tuletada, et ära unusta läbisaamist iseendaga parandada. Seda peaksid sa loomulikult omale meelde tuletama iga päev, aga kuna veebruar on sõbrakuu, siis see kuu on sul veel kaks nädalat aega, et suhet iseendaga parandada.\nAlusta mõne raamatuga, mida oled tahtnud lugeda\nMine kohtadesse, mis sulle meeldivad\nHoia oma toitumist kontrolli all.\nKui keskendud nüüd need kaks nädalat sellele, et iseendaga paremaks sõbraks saada, siis kuu lõpuks oled sa saavutanud endaga nii palju parema suhte, et sa ei taha sellest enam loobuda. Sulle hakkab meeldima see tunne ja enese tunnetamine.\nNii palju on inimesi, kelle suhe iseendaga on jäänud täiesti unarusse ja unustusse. Nagu öeldakse lennukis, siis kõigepealt päästa iseennast ja siis alles teisi. Alles siis, kui sa saad iseendaga hästi läbi, siis suhted teistega paranevad iseenesest. Kui sina oled õnnelik, on inimesed sinu ümber õnnelikud ja tõmbad ka ligi uusi õnnelikke inimesi. Aga see tuleb esile alles siis, kui sa ise oled tõeliselt õnnelik.\nVälimus on meie jaoks väga oluline ja kui saavutad parema keha, saad ka endaga paremini läbi, sest tunned, et oled iseenda jaoks midagi paremini teinud. Tegele iseendaga, anna oma kehale õiget toitu õiges koguses. Vaid nii saavutad füüsilise vormi, millega saad rahul olla ja head enesetunnet tunda.\nMinu toitumiskava aitab sul saavutada parema vormi. Kui sa veel ei ole seda teinud, kutsun sind liituma!


Tuulegeneraator saab peagi püsti – Põltsamaa valla sõnumid\nFossiilkütus ei kesta igavesti, päike ka Eestimaal (eriti talvel) iga päev ei paista, Põltsamaa jõgigi ei „kosu“ niipalju, et siia saaks hoopis suurema hüdroelektrijaama ehitada. Õnneks on tuul see, mis n-ö vabalt saada on ja mille energiat juba ammu ära osatakse kasutada.\nKuningamäe tehismägi on juba täisealine ja leiab aina enam kasutust. Seepärast ongi nüüd plaanis püstitada tehismäe tippu tuulikelektrigeneraator. Loomulikult jäädakse plaanides n-ö maa peale ja ei hakata konkureerima maailma suurimate eksemplaridega, mille võimsus on veidi üle 7 MW.\nAjad on rasked ja abiks on ka väiksemad eksemplarid, pealegi ei ole Eestimaa südames asuval Põltsamaal sellist tuult kusagilt võtta kui rannikualadel. Õnneks on üsna keerulise probleemi juures ka vähemalt üks positiivne tahk: selmet vastava ala spetsialiste mööda maailma tikutulega taga ajada, on meil lahendus samahästi kui olemas. Need on ju meie kandi mehed, kes elavad küll praegu kaugel ülemeremaal ehk Saaremaal, omavad aga see-eest tuulegeneraatorite teemal küllaga kompetentsi.\nEesti noorte saalijalgpalli karikavõistlused olid Põltsamaale edukad\nPõltsamaa spordikooli jalgpallipoisid osalesid Ees... loe edasi


Kaalulangus Banana Leib retsept. Banaanileib leivatehases - retsept koos fotoga\nKokteilid salenemist jogurt. Paljud toitumisspetsialistid nüüd öelda, et kasutada salenemist Keefir tatar dieedi, võib saavutada uimastamise tulemusi, kuid need on seotud selle kategooria terapeutiliste. Tatar dieedi keefir retsepti. Salenemist lsashek. Kavandatud retsept kcal. Aga enamik neist on liiga kõrge ning võib põhjustada keha kahju.\nKaalulangus toitumine: asendage oma tavaline leib keto-sõbraliku kookosjahu leivaga Leib on valmistatud kookosjahust, milles on vähe süsivesikuid Kookosjahu sisaldab rohkesti valku ja kiudaineid, mis on hea kaalulangus Järgige seda lihtsat retsepti ja tehke kodus oma ketoleib Ketogeense dieedi järgimine kehakaalu langetamiseks eeldab, et peate söömise Kaalulangus Banana Leib retsept olema eriti ettevaatlik.\nKetoosi seisundi saavutamiseks peate kiirema tulemuse saavutamiseks täielikult vabastama süsivesikud ja laadima valke ja häid rasvu. Kuigi kõik teie köögiviljad, karrid ja supid on juba süsivesikutevabad, saab neid keto dieedi parameetritele vastavaks hõlpsasti keerata.\nParim viis eemaldada kohurasv peitub meie leibades. Ehkki teiste madala süsivesikusisaldusega jahuga saab roti hõlpsalt teha, ei saa me turult ostetud leivapätsidega palju ära teha.\nKeefir lsashek salenemist\nKaotada treeninguta ilma Kaalulangus äärmine telegrammi internetis Keefir lsashek salenemist This book puts the language of nursing, medicine and the healthcare professions at your fingertips.\nLihtne väljapääs on leivadest loobumine, kuid on palju inimesi, kes ei saa oma igapäevases dieedis leivata hakkama. Selles artiklis käsitletakse seda küsimust ja see aitab teil ise ketoleiba teha! Loe ka: 3 keto-sõbralikku rohelist chutney kehakaalu langetamiseks See retsept asendab süsivesikuterikka rafineeritud ja täisterajahu gluteeni- ja teravaba kookosjahuga.\nKookosjahu on saadud kuivatatud kookoslihast ja seda saab kodus hõlpsalt valmistada. Jahu ei sisalda süsivesikuid, kuid sisaldab rohkesti valke ja kiudaineid. Mõlemad toitained aitavad kaotada lisakilo.\nSamuti peetakse kookosjahu suurepäraseks naha ja juuste tervisele. Retseptile lisatakse mune ja oliiviõli, et leivale maitset ja rasva lisada. Proovige seda retsepti kodus ja kasutage seda leiba nagu tavalist leiba ja sööge seda iga päev ilma süümepiinadeta.\nKeto kookosjahu leiva retsepti video - Loe ka: Siit saate teada, kuidas saate kodus teha keto-sõbralikke Naani, Paratha ja Uttapami Üles Artiklid.\nBanaanileib Leivatehases - Retsept Koos Fotoga | Retseptid