Reaktor :: August 2013\nPeatoimetaja augustiveerg 2013\nSuvi hakkab läbi saama ning ööd muutuvad külmemaks. Just seepärast on Reaktor oma uraanivardad suvisest tolmust läikima löönud ning kiirgab endise hooga Eesti ulmemaastikule asjalikke artikleid ning häid lugusid.\nSel kuul saavad lugejad nautida katkendit Indrek Hargla uuest õudusromaanist "Süvahavva", lugeda sellest, kuidas meie väike toimetajaskond Kassinurme seiklustest osa võttis ning elada koos Triinu Meresega kaasa ühele (arvustuse järgi) suisa kohutavale raamatule.\nLoomulikult leiab meie "kaante" vahelt ka eestimaise ulme arvustuse ning intervjuu mitme Stalkeriga pärjatud ulmekirjanikuga. Ei puudu ka pildimäng, kus lugejad/arvajad saavad pead murda erinevate kosmoselaevade disaini üle.\nKaanepildi autor Kärt Mäe.\nRaamatuarvustus: Kogu maailma valgus\nVõttes kätte Veiko Belialsi värske jutukogu, torkab esimese asjana silma, et autor on alustanud oma uut ja küpsemat perioodi, tema lugudest vaatab vastu uus hingamine. See eelnev lause on just see, mida autor kindlasti ei tahtnud kuulda, nagu ta jutukogu eessõnas hoiatavalt mainis. Kirjaniku elu on aga juba selline, et kui sa midagi paberile paned ja inimestele lugemiseks annad, siis hakkavad mõned kriitilisemad või irvhambulisemad, nagu näiteks allakirjutanu, sellest jalamaid kinni ja mine siis võitle tuuleveskitega. Selles osas on autor teinud julge sammu, kirjutades kogumiku igale loole saatesõnad. Mulle see meeldis. Ees- ja järelsõnad on mind nii romaanides kui jutukogudes alati veedelnud ning on kaante vahel oleva teose orgaanilised osad. Nad on kui taust, või raam millesse lugu asetada. Kui see on puudu, siis jääb kogu teos justkui kontekstist väljarebituks. Praegusel juhul seda ohtu ei olnud.\nIntervjuu Veiko Belialsiga\n1. Eessõnas on sul juttu triloogia-kogumikust. Kuna võiksid ilmavalgust näha kaks järgmist jutukogu? On sul midagi juba kirjas?\nKuigi uue kogumiku avaloo alguse tegin juba ära, ei julge ma veksleid välja anda. Põhjus, miks täpsemalt lubada ei julge, on lihtne – Lew R. Bergi Willardi jutukogu jaoks ühe pika loo lõpetamine, mis tal endal tegemata on jäänud ja Strugatskite „Väikemehe“ tõlkimine on kiiremad tööd, mis on praegu järjekorras eespool. Ja eks palgatööd tuleb ju ka teha…\n2. Millised lood on Veiko Belialsi kaubamärgiks?\nVaat seda tuleks vist teistelt küsida. Jube tore oleks ju mõelda, et näe, see on minu kaubamärk, ma nüüd seda ainult kirjutangi. Kui sa mõtled temaatikat, siis õnneks kirjutan ma nii SF-i, fantaasiat kui õudust, mis tähendab, et ei ole nii-öelda ühte kaubamärgi-teemat. Mõnes mõttes oleks ühe asja juurde jäämine ju lausa piirav.\nEt milles siis paradoks? Jah, Buzzati ja Calvino loomingut võib suuresti ulmeks pidada küll, aga see ei ole žanriulme.\nÜldiselt nägi see välja sedasi, et kõndisin esiti hoolega Mandil sabas katsudes mitte temast maha jääda või meest ära kaotada.\nVäljavalitu Ihapäivä läks aga kohe peale eelmisi pidustusi kaduma. Kuuldes kevadel ilmutusest, milles tulevane kuninganna palus abi, võttis Vader koos oma parimate mõõgavõitljejate, teadjanaiste ja sõjameestega igast kojast ette retke, et oma väljavalitu üles leida. Tänu nõidade nägemisoskusele see tal ka õnnestus, kuid kõrge hinnaga. Oli teada vaid Karutare ning Tammisraua kojale, et Vader oma väljavalitu päästmisretke käigus raskesti mürgitatud sai.\nJoe Abercrombie nimi sai mulle tuttavaks juba enne tema raamatu lugemist. Autorit oskasid soovitada sõbrad nii Internetist kui ka päris ilmast, kui soovisin leida midagi järgmiseks George RR Martini "Jää ja tule laulu" saagale. Lisaks sellele olin sattunud lugema ka Abercrombi blogi, kus tal on artikleid nii kirjanikutööst, filmidest, fänniküsitlustest rubriigi all "inkvisitsioon" jms. Mina sattusin sinna lugema tema mängimistest - nimelt on meil härraga ühine huvi nii arvuti kui ka tabletop RPG mängude vastu. Minu jaoks on alati põnev teada pisut inimese tausta, kelle loomingut ma lugema satun.\nMänguarvustus: Kerbal Space\nEsimene asi, mida Kerbali kohta öelda on see, et tegemist on veel beeta faasis ehk arendamisel oleva mänguga ja paljusid võimalusi, jubinaid pole lisatud ega bugisid silutud nimekirja lubatud funktsioonidest näeb siit). Teiseks on tegemist üsnagi raske mänguga, mida ilma õppestsenaariume uurimata mängida on mitte just võimatu, aga piisavalt raske kohe kindlasti.\nMängu kangelasteks on kerbalid – väikesed rohelised mehikesed kes elavad tillukesel, vaevu 600 km läbimõõduga planeedil. Kerbalite kodumaailm on üsnagi lage ja tühi, mistõttu ei maksa imestada, et need väikesed nunnud elukad on pööranud oma suured vesised silmad kosmose suunas ning proovivad igal võimalikul viisil enda planeedilt jalga lasta.\nStephen King - elu ja looming 1. osa\nTänaseks on eesti keeles ilmunud kakskümmend Stephen Kingi raamatut. See kogus pole väike, kuid moodustab siiski vaid tükikese tervest tema loomingust. Sellegipoolest on eesti keeles olemas suur osa tema põhitekstidest nagu „Carrie“ (1974), „Hiilgus“ (1977), „Misery“ (1987) ja Tumeda Torni saaga (1982-2012). Loodetavat lisa võiks oodata eelkõige „Öise vahetuse“ (1978), kus on kokku kogutud paljud Kingi esimesed, eelnevalt peamiselt ajakirjades avaldatud jutud, ja „Vastuhaku“ (1978) näol, mida King on ise enda loomingus tähtsustanud.\nSuvi hakkab vaikselt lõpule jõudma, ilmad kisuvad jahedamaks ning Reaktori toimetus suundub kosmosesse.\nSeekord on lugejatel ülesandeks ära arvata pildil olevate laevade nimed ning filmid/sarjad kust nad pärit. Iga õige laeva + filmi äraarvamine annab ühe punkti ning kokku on võimalik korjata 5 punkti. Vaid kosmoselaeva või filmi äraarvamine annab pool punkti. Õiged vastused saata taas kord teele toimetuse pildimängumeilile (pilt@ulmeajakiri.ee). Vastata saab kuni 25. septembrini.\nKõikide vähemalt ühe punkti saanute vahel läheb loosi Bruce Sterlingu enda allkirjaga "Skismaatriks +".\nPeamiselt teadusuudiseid, uimastipoliitika-kajastusi ja ajaviiteks cracked.com-i. Äsja lõpetasin Publiuse poleemika- ja aimekogumiku “Cannabis Papers — a citizen's guide to cannabinoids”; MTÜ Ravikanep juhatuse liikmena pean end pidevalt täiendama, et uusimate käsitluste ja arengutega kursis olla. Ilukirjandust satub viimasel ajal vähem ette; viimati lugesin Terry Pratchetti “Snuffi” ja alustasin Pratchetti ja Baxteri koostööromaani “The Long Earth”.\nAutos istus kolm inimest – kaks meest ja üks naine. Üks mees kandis Wehrmachti mundrit, ta oli hauptmani aukraadis ja tema nimi oli Lothar von Risebetter. Ta istus tagaistmel ning tema kõrval oli ranges hallis kostüümis naisterahvas. Hallis tsiviilülikonnas noorem mees oli rooli taga, ent see polnud tema igapäevane töö.\nKert avastas selle vana ja inimeste silme eest varjatud kirsipuu alles kolm aastat tagasi. Juhuslikult.\nBorislav oli mõistagi arvanud, et mänguasjade lühike eluiga võib lapsi nende ostmisest eemale peletada. Tegelikult läks täpselt vastupidi. See polnud puudus, vaid muutis lelud erilisteks.\nFallen dark: Teine peatükk\n© Kõik jutud on autorikaitse objekt, mille kopeerimine ja levitamine on autori nõusolekuta keelatud! (0.1120)


Kolm lihtsat nippi, mis aitavad sülearvuti akul kauem kesta | Digigeenius\nKui oled tööd tegemas sülearvuti aku pealt, siis tavaliselt pole tegemist video striimimise või mängimisega – vaja on veebi, tekstiredaktorit ja meiliprogrammi, mis palju energiat ei tarbi. Selleks, et need asjad kauem kestaksid, kuni taas seinakontakti lähedale satud, on Windowsis olemas kolm lihtsat aku säästmise võimalust.\nLülita mittevajalikud traadita ühendused välja\nKui kirjutad arvutis lihtsalt teksti või vastad pikemalt mõnele e-kirjale, siis pole WiFit ja andmesidet alati vaja. ka Bluetooth ei pruugi vajalik olla – kui neid ei kasuta, lülita need ühendused välja. Erinevad raadiomoodulid sülearvutis võtavad päris palju energiat.\nKui sa pole just rannas ereda päikese käs, kus praegu ilmselt keegi ei olegi, siis saab ekraani heledust vähendada ja hämaras rahulikult edasi töötada. Ekraan on veel üks suurimatest energiatarbijatest ja kui heledust pole vaja päikese käes loetavuse parandamiseks, võid rahulikult ka mõne aja tumedama ekraaniga töötada. Kui elektripistiku lähedusse satud, siis võrgutoitel saab heleduse jälle silmasõbralikumaks keerata.\nMuuda Windowsi energiarežiim säästlikuks\nKui arvuti protsessor ei pea tegutsema täisvõimsusel ja tahad aku tööaega pikendada, siis saab Windowsis seada töörežiimi säästlikuks, mis kasutab vähem tuumasid ja lülitab protsessori energiasäästlikumale töörežiimile. See võib mõnikord tööaega akult isegi mitmekordistada, kui sul on võimas sülearvuti. Säästurežiimis saad rahulikult kontoritööd edasi teha, neid tegevusi protsessori olek eriti ei sega.\nKõiki neid seadeid saad sättida Windowsis paremalt alt nurgast Windowsi sätetest.\nMärksõnad: akusäästmine, energiasääst, sülearvuti, sülearvutid


Tartu-Tapa raudteelõigu remont toob kaasa muutused rongide sõiduplaanis\nOled siin:Home»UUDIS»EESTI»Tartu-Tapa raudteelõigu remont toob kaasa muutused rongide sõiduplaanis\nOsa Tallinn-Tartu liini reise on teisipäeviti, neljapäeviti ja laupäeviti (erandina ka kolmapäeval, 5. juulil) asendatud bussidega Vägeva-Tartu või Jõgeva-Tartu lõigul.\nSeejuures on võrreldes tavapärase remondipäevade graafikuga erisusi teisipäeva, 4. juuli õhtupoolikul ning kolmapäeva, 5. juuli hommikupoolikul. Osaliselt bussidega asendatud reisidel ei toimi tavapärased otseühendused ja ümberistumise võimalused Valga ja Koidula suunas.\n„Kuna remonttööd nihkuvad Tartule lähemale, siis enamasti saab ka remondipäevadel sõita rongiga Tallinnast Jõgevani ning lüheneb bussiga teenindatav osa,” selgitas Elroni müügi- ja arendusjuht Ronnie Kongo.\n„Hea meel on ka selle üle, et kui seni oli kella 18 paiku Tallinnast väljuv ekspressrong osaliselt bussiga asendatud, siis alates 5. juulist saame ka seda reisi igapäevaselt täies ulatuses rongiga teenindada. See on reisija jaoks kindlasti nii kiirem kui ka mugavam.“\nKehtivad sõiduplaanid on leitavad Elroni kodulehelt ning alates 3. juulist Elroni peatuste juurest infostendidelt. Asendusbusside peatused on märgistatud Elroni värvides tahvlitega, nende asukohad leiab Elroni kodulehelt.\n* Eesti Liinirongid AS on kaubamärgi Elron (www.elron.ee ) all tegutsev riigile kuuluv ettevõte, mis pakub kiiret, mugavat, turvalist ja keskkonnasõbralikku ühistransporti elektri- ja diiselrongidega kõigil Eesti rongiliinidel. 2016. aastal tehti Elroni rongidega 6,8 miljonit reisi, mis on 4% rohkem kui 2015. aastal.\nEelmine artikkelEesti eesistumise ajal sõidutavad väliskülalisi eriväljaõppe saanud bussijuhid\nJärgmine artikkel Nitševoo! Sellised näevad välja venelaste Lada Vesta universaal ja krossover


Lähedase hooldamine - SinuABI\nPeresuhted > Lähedase hooldamine\nMinu emal on diagnoositud dementsus ja ta ei saa enam üksi kodus hakkama. Keegi peab teda pidevalt hooldama ja valvama. Oleme üritanud seda vennaga jagada, ent me mõlemad peame käima tööl. Oleme mõelnud panna ema hooldekodusse, ent ema ei taha oma kodust ära minna, mis on täiesti arusaadav, ning ise ka tunnen end tänamatu ja halva lapsena, et oma ema tahan kuhugi ära viia. Samas tunnen vahel, et lihtsalt ei jaksa enam...\nVastab pereterapeut Lii Lilleoja:\nTeie mure on mõistetav, olete oma elus keerulises perioodis ning peate vastu võtma olulise otsuse. Tõenäoliselt oskab perearst või raviarst hinnata ema seisundit kõige paremini – kas leidub tema seisundit leevendavat ravi ning kui suur on ema abivajadus. Seisundit tuleks kindlasti hinnata, võib-olla on võimalik mingil perioodil kasutada ka koduhooldaja või sotsiaaltöötaja abi. Teatud haigusstaadiumis on tõesti nii, et tekib vajadus pideva järelevalve järele, mida ei saa töötavad lapsed oma vanematele pakkuda. Kindlasti on emotsionaalselt raske oma ema hooldekodusse viia, eriti kui see on tema jaoks vastumeelne. Tõenäoliselt ei luba ema seisund tal ka olukorda väga objektiivselt hinnata.\nSeetõttu on väga oluline arstlik hinnang ema igapäevasele toimetulekule, kas tema olukord ilma pideva järelvalveta on talle ohtlik? Väga paljudel juhtudel suudavad hooldekodud oma klientidele pakkuda parema hoolduse ning järelevalve, kui lapsed, kes saavad töö kõrvalt vaid mõneks tunniks läbi astuda. Kui olete olukorras, kus et enam ei jaksa ema eest hoolt kanda, tuleb kindlasti leida lahendus.\nAga mida teha süütundega? See on tunne, mis tuleb sellest, olete hooliv tütar, muretsete ema heaolu ja turvalisuse pärast ning ei taha teha kergekäelist otsust. Vahel aitab ratsionaalne olukorra hindamine seda rasket tunnet pisut leevendada. Tavaliselt on kasu sellest, kui saate kellegagi oma tunnetest rääkida, kui olete kristlane, siis kellegagi koos palvetada


Külaskäik vesipapi kuningriiki\nArtikli lisas: Arvi Anderson (Arvi Anderson) Tekst ja fotod: Arvi Anderson\n„Küll oleks huvitav vesipappi pildistada“, mõtlesin ma juba mitu aastat tagasi. Kodukoha lähedal veski tammi juures on kärestik. Kuni uue silla ehituseni oli vesipapp seal igaastane külaline. Nüüd aga ei ole jõeköster enam ammu jõge külastanud. Kardan, et see on tingitud jõepõhja süvendamisest. Plaan pappi pildistada jäi oma aega ootama.\nOlin just kaarti vaatamas, mõeldes, kuhu minna, kui leidsin ühe väga väikese oja. Metsojad, mis on inimestest kaugel, on mulle alati meeldinud. See oja on tõesti väga lühike, saab alguse kõrgrabast ja lõpeb karstialaga ning oja kärestikulise osa pikkus on vaid paarsada meetrit. Nii ma siis otsustasingi minna oja jäädvustama. Kohale jõudes ei olnud pilt päris see, mida ootasin: ojast oli üle käinud tuntav inimtegevus. Peaaegu kogu kallas oli ümbritsetud okastraadiga. Okastraat on seal olnud juba ammu, sellest annavad aimu puusse sooninud traadid. Sellest hoolimata näis oja sümpaatsena.\nKohati oli vesi põlvini, kohati aga väga madal. Palju erineva suurusega kive, ümber kukkunud puid ja eemal isegi üks vägev kopratamm. Juba esimestel minutitel märkasin ühel kivil vees midagi, mida ma kohe kaugelt ei tuvastanud. Lähemalt silmitsedes sain aru, et see on puruvana kest. „Ahhaa“, turgatas kohe mulle pähe, „see on ju vesipapi nokatöö“. Pärast seda näis oja kohe kuidagi teistmoodi ja elav- see on ju praegu kellegi kodu. Paarkümmend sammu eemal nägin ma ka pappi oma tavapärases asendis: natukene kössis olekuga pehme sulepall, aegajalt jalgadega ennast nõksutamas.\nKahtlast nähes peab papp paremaks lahkuda, aga hea on see, et ta ei lenda just eriti kaugele. Papil on omad kindlad istumiskohad, kus ta puhkab, silub end ja vette hüppab. Tihti tead juba ette, kuhu ta lendab. Kuna oja kärestikuline osa oli väga lühike, siis ei olnud karta, et papp kuhugi kaugele ära lendab. Hiilimist lihtsustasid lisaks ka ojakäänud. Papi pildistamist tuleb võtta rahulikult. Kõik liigutused, nagu ikka, tuleb teha sujuvalt ja vaikselt. Kiirustamine ja närvilisus ei vii kusagile. Papp laseb lõpuks ise sind päris ligi, kui talle tundub, et oled piisavalt ohutu. Selleks võib kuluda päevi, nädalaid, et sina ta usalduse võidaksid. Taluvuspiir on neil muidugi erinev. Mind hakkas ta küllaltki kiiresti usaldama. Kui temaga kohtumistesse jäi vahe sisse, siis kulutas papp iga kord päeva esimese poole minu tuvastamiseks ja tutvuse uuendamiseks, kuni usaldus taastus.\nPaljud jõed ja ojad, kus papp võib olla, on tavaliselt varjus. Valgust võib olla lausa nii vähe, et säriajad lähevad rohkem abstraktsema kunsti valda. Siis oleks tark kasutada statiivi. Minul oli statiivi kasutamine raskendatud, sest ojakaldad olid kohati võsastunud ja statiiv jäi väga tihti kinni. Statiivi soovitan kasutada rohkem varjendis. Pärast paari päeva statiiviga jändamist viskasin selle võssa ja panustasin kindlatele kätele. See oli tark tegu, sest roomates hiilimine on märksa tulusam.\nPapp lähivaates on ikka vägev. Kaugelt ei näe ta just kõige põnevam ja huvitavam välja, aga lähedalt vaadates näeb, et papil on silmade ümber palju väikseid valgeid täppe. Näha on isegi seda, et papi valged silmalauad on kaetud väikeste udusulgedega, mitte ei ole poolläbipaistvad nagu jäälinnul. Minule näitas papp lähedalt ka oma suurepärast sukeldumisoskust ja puruvana kestast väljakookimise kunsti. Puhkeasendis hoiab nagu kurg ühte jalga üleval. Jala peidab sulgede vahele sooja. Kui papp on nii usaldav või kui ise oled nii osav, et oled saanud talle väga lähedale, siis tuleks kasutada võimalust ja teha hoopiski keskkonnapilti. Keskonnapilt jutustab märksa rohkem kui lihtsalt „lind suurelt kaadris“ pilt. Mina kandsin õlal kogu see aeg ka ühte filmikaamerat koos 50mm objektiiviga, millega ma tegin mõned võtted. Siis, kui mälukaart juhtus täis saama, pildistasin ka filmi täis. Tuleb tõdeda, et filmi peal on vesipapi pruuni sulestikku palju paremini näha kui digipiltidel.\nPikalt jälgides on vesipapp väga põneva eluviisiga laululind, sest kui palju Eestis ikka neid linde on, kes jääkülma vette hüppavad ning mööda põhja jooksevad, otsides süüa. Uudistavalt vaatab kõrgel oksal laulvaid kevadekuulutajaid, kohati isegi kurvalt. Kohe- kohe varsti lendavad papid taas külmematele aladele ja tulevad tagasi jälle järgmisel talvel. Loodetavasti on ka järgmistel aastatel vesipapil piisavalt kohti, kus tegutseda.\nAutori pilte: http://arvianderson.blogspot.com/\nmustikas 29.03.2008, 21:40\nTänud autorile! Hästi mõnusalt kirja pandud. Tekitas äratundmisrõõmu, minulgi vesipapp üks lemmikuid. Meie jõele teda tänavu talvel kahjuks ei tulnud. Arvan, et soe talv selles süüdi on.\nAlo Eenmäe 30.03.2008, 00:43\nVesipapp on üks igati lahe tegelane. Endal pole võimalust papi tegevust lähedalt jäädvustada. Samas on hästi meeles eelmise sügisene reis Horvaatiasse. Sai ka Plitvice järvi vaadatud. Papp oli ka seal olemas ja väga asjalik:) Tegutses vaikselt omaette ja paistis, et turistid ei pannud teda tähelegi.\nArvi Anderson 03.04.2008, 18:58\nAitäh! Tänavuse sooja talvega oli veetase jõgedes kohati nii kõrge, et jõeosad, kus papile varem tegutseda meeldis, olid vee all. Võib-olla oli teie jões ka need istekohad vee all. Loodan, et järgmistel talvedel tulevad ikka käredam ilmad, kui seda oli see aasta.\nTaavi Kask 04.04.2008, 17:57\nVäga huvitav oli lugeda küll :)


Femme.ee / Uudishimulik / Uudised / Müürilille täika ja suur jalgrattalaat\nEsileht > Uudishimulik > Uudised > Müürilille t� ...\nMüürilille täika ja suur jalgrattalaat\n14. juunil alates kella 12.00 oodatakse kõiki huvilisi tutvuma alustava loomelinnakuga vanas Aparaaditehases, kus on leidnud uue kodu ka Tartu kõige pikema ajalooga käsitöö- ja vanakraamiturg Müürilille täika. Tähistamaks Tartu nimetamist Eesti kõige jalgrattasõbralikumaks linnaks, toimub lisaks täikale samas ka suur kasutatud jalgrataste laat. Pakkumisel on kasutatud jalgrattad Hollandist, samas ootame ka kõiki teisi asjast huvitatuid müüma oma seismajäänud kaherattalisi liikumisvahendeid.\nMüürilille täika on aastal 2008 alustanud vanakraami- ja käsitöölaat. Varem nii Genialistide klubis kui Kalevi tänaval asuvas loomemajanduskeskuses tegutsenud turg on leidnud oma koha Tartu kultuuri- ja kaubandusmaastikul, pakkudes seni taaskasutusvõimalusi enamasti kultuuriteadlikumale tarbijale. Seetõttu ongi Müürilille täika põhilisteks kaubaartikliteks olnud läbi aegade riiete-jalanõude kõrval alati ka raamatud ja heliplaadid. Seoses Aparaaditehase loomelinnaku tekkega leiab lahenduse ka täikat saatnud ruumiprobleem, mis tähendab, et oodatud on kauplema kõik huvilised, kes pakuvad teisel ringil olevat kaupa või käsitööd.\nAparaaditehases käivitub järgnevate aastate jooksul järk-järgult loomelinnak, kuhu on oodatud nii kunstnikud kui idufirmad, julged mõtted kui head kontserdid. „Täna on tehase arendus alles algusfaasis, aga peame õigeks tutvustada kõigile huvilistele maja ja plaane võimalikult vara,“ ütles Aparaaditehase projektijuht Lemmit Kaplinski. „Keda ei hirmuta vana tehasehoone õhkkond ja seisukord, saab mõelda kaasa juba täna“.\nSeekordsel Müürilille täikal ja rattalaadal osalemine on müüjatele ja ostjatele tasuta ning eelnevalt registreerida ei ole vaja. Kõiki müüjaid oodatakse sobiva koha leidmiseks kohale pool tundi varem, kell 11:30. Laat ja täika algavad kell 12:00 ja kestavad kuni 18:00. Samal ajal on võimalik tutvuda Aparaaditehase hoone ja arendusplaanidega, külastada „Sirgeldajate“ näitust Trükimuuseumi tulevastes ruumides, kuulata Tartu Liiklejate Koja ettekandeid ja võtta osa kergliikluse alastest aruteludest või lasta kontrollida oma ratta tehnilist seisukorda.\nTäika ja laada täpne kava ilmub peatselt aadressil http://dev.aparaaditehas.ee ja https://www.facebook.com/aparaaditehas


Koolinoorte ideekonkurss „Mina suudan“ ootab noorte ideid • Eesti Uudised\n24. sept. 2020 admin 0 kommentaari\nTänavune konkurss ootab ideid 14. oktoobrini Teeviida portaalis aadressil https://www.teeviit.ee/mina-suudan. Ideekonkurss toimub eraldi 6.-9. ja 10.-12. klassi õpilastele. Mõlemast vanuseklassist selgitatakse lõpuks välja kolm parimat võistlusideed. Auhinnad annab rahvastikuminister võitjatele üle kodanikupäeva pidulikul tunnustusüritusel 24. novembril Tallinnas.\nKoolinoorte ideekonkurss toimub sel aastal teist korda. Konkursiga soovitakse innustada noori mõtlema neid enim mõjutavatele probleemidele ning pakkuma neile kodanikualgatuse korras lahendusi. Konkursiga toetatakse ka õpetajaid kodanikuühiskonna ja vabatahtliku töö temaatika käsitlemisel koolitundides. 2019. aastal laekus võistlusideid konkursile ligi sada, mille tulemusel oli see Teeviida portaalis üks populaarsemaid.\n„Eelmisel aastal oli auhinnatseremoonial südantsoojendav näha noori Eesti erinevatest paigust- Viimsist Kihnuni ja Väike-Maarjast Valgani. See näitas selgelt, et meil on aktiivseid ja oma kogukonda hoidvaid noori ning tublisid inspireerivaid õpetajaid üle kogu Eesti. Saame selle konkursiga neid toetada ja innustada,“ nentis Solman.\n← Previous Rahvastikuminister ja Pere Sihtkapital annavad välja Aino Järvesoo nimelise elutööpreemia\nIsamaa kultuurisoovitus Raivo Tamm Next →\nHelen Hääl: ÜRO rändepakti vaidluses ei tohi alla vanduda\n17. veebr. 2019 karlsander.kase 1


Nii tähistavad jõule soome-ugri rahvad - Fenno-Ugria\n2020, eestlased, ersad, huvitav teada, komid, mokšad, mordvalased, mulgid, saamid, traditsioon\nKuivõrd Mulgimaa pealinn Abja-Paluoja kannab 2021. aastal meie hõimurahvaste maailmas prestiižset soome-ugri kultuuripealinna tiitlit, tutvustab Anti Lillak ajalehes Sakala lugejale ka meie sugulasrahvaste traditsioone.\nKui esmalt seostuvad soome-ugri rahvad peamiselt maausuga, võib tulla üllatusena, et ka neil on omad jõulutraditsioonid: kes sööb seaprae asemel põdraliha või lõhet, kes käib sanditamas või kummardab kodu kaitsevaime.\nJõulupühade pidamise komme on igivana, ulatudes kaugele kristluse-eelsesse aega. Küllap pandi juba aastatuhandeid tagasi tähele, et just see aeg aastas on kõige lühemate päevade ja pikemate öödega – ning seega teatud erilise väega. Meie esivanemad teadsid, et enne, kui päev taas kukesammu võrra pikemaks hakkas kasvama, tuli hoolikalt tähele panna igasuguseid endeid, mis võisid tulevase aasta sündmuste kohta aimu anda. Samuti tagas erinevate kombetalituste täitmine – või siis hoopis ohtlikest toimingutest hoidumine – uueks aastaringiks õnne ja jõukust.\nIgas paigas on jõuludega seotud tavad ja uskumused olnud natuke erinevad. Nende varjus võib vahel aimata kunagi minevikus üldisemalt levinud tõekspidamisi. Samas on iga rahvakild kujundanud oma traditsioonid isenäolisteks, sõltuvalt naabrite mõjust ja sellest, mida parajasti on tähtsaks peetud. Nõnda leidub ka meie keelesugulaste soome-ugri rahvaste jõulukommetes nii eestlastele tuttavlikku kui ka täiesti omapärast. Loe lähemalt, kuidas on jõule tähistanud koltasaamid, komid ja mordvalased.\nAndmed soome-ugri rahvaste jõulukommetest pärinevad Orsolya Kissi (MTÜ Hõimulõimed) korraldatud veebiettekannetest 18. detsembril 2020, kus kõnelesid Anna Kuznetsova, Mariann Bernhardt ja Denys Teptiuk. Kokkuvõtte tegi Anti Lillak.


Millline on eduka päeva valem? - starfish.academy\nÕhtul enne magamajäämist on meil tihtipea mõtteid täis ja vaatame tagasi möödunud päevale. Iga päev on omamoodi ja elamusterohke, kuid sageli võrdleme tänast kogu oma varasemalt kogetuga või hoopis tuleviku visiooniga.\nKuidas ja mille alusel hindad sina oma möödunud päeva ja selle edukust?\nKas mõõdad päeva selle järgi, kui produktiivne sa olid?\nEnamus meist mõõdab päeva hinnates produktiivsust. Vaatame oma tegevuste nimekirja ja loeme “linnukesi” – mida rohkem, seda parem. Võtame arvesse ka tegevuse sooritamise edukust ja tulemust. Mida rohkem meid tunnustatakse teiste poolt, seda kõrgemalt hindame oma päeva tulemuslikkust.\nVõime võrrelda oma päeva saavutusi ka töökaaslaste ja nende tulemuslikkusega: “Kas ma olin produktiivsem ja aktiivsem kui Pille?” Pole oluline, kui palju aega sa päeva jooksul võtsid enda jaoks ja “tuulde lasid” – soovid vaid olla produktiivsem kui Pille. See võimaldab õhtul voodisse minnes silmad rahulikult sulgeda ja magama jääda.\nMillised mõtted valdavad sind mitte nii “linnukeste” rohkel päeval?\nMis juhtub siis, kui sinu päevaks planeeritud tegevuste nimekiri on õhtul sama pikk kui hommikul? Mis mõtted valdavad sind siis, kui eilsed, tänased ja ka homsed tegevused on ikka samad rutiinsed kohustused?\nSuure tõenäosusega sinu stressitase tõuseb ning enda tunnustamisest on asi kaugel.\nMis juhtub, kui lülitame oma lähenemisviisi ümber?\nMis juhtub, kui tegevuste nimekirja analüüsimise asemel mõtleksime päeva lõpus hoopis oma tunnetele ja emotsioonidele? Sellele, kuidas me ise ennast tundsime ja millised emotsioonid valdasid meid ümbritsevaid inimesi.\nMilline on suurepärane päev sinu jaoks?\nKüsi endalt päeva lõpus järgnevaid küsimusi:\nKuidas sinu päev möödus? Ja vasta ausalt ja avatult – ole haavatav. Sa teed kõike seda iseenda heaks.\nMillistel hetkedel tundsid ennast rahulikuna ja sisemiselt tasakaalus?\nKas sa olid teistega kaastundlik ja empaatiline? Kas käitusid nii isegi kui nende teod oleksid üldjuhul tekitanud teistsuguseid emotsioone?\nKas sa väärtustasid sind ümbritsevat keskkonda? Kas märkasid selle ilu? Kas hindasid seda ja olid tänulik?\nKas oli hetki, mil otsisid teadlikult meelerahu, kasvõi mõneks hetkeks? Kas võtsid endale aega, et nautida ja vaadelda käesolevat hetke ja sind valdavaid tundeid ning emotsioone?\nKas sa panid kellegi täna oma sõnadega naeratama, tegid kellegi heaks midagi? Siinkohal mõtle nende asjade peale, mis ei tulene sinu To-Do listist, vaid see tuli sinu südamest.\nKas sa naeratasid sageli? Kas sa naersid südamest? Kas sul oli päeva jooksul hetki, mil sind valdas ootamatu rõõm ja õnnetunne? Kas sa otsisid neid hetki?\nKas sulle meeldis, mis sa päeva jooksul tegid? Kas sulle meeldisid sind ümbritsevad inimesed? Kas sa nautisid neid tegevusi ja inimesi?\nJust need küsimused teevad sul südame seest soojaks ja tekitavad arusaama, et olenemata sellest, kui palju “linnukesi” me päeva jooksul tegime, emotsioonid ja tunded võimendavad meie rahulolu ja õnnetunnet.\nKas sa tunned, et sul on selles osas vaja kasvada ja areneda?\nIsegi kui sul on tegevuste nimekiri “linnukesi” täis, on oma emotsioonide ja tunnete väärtustamise osas võimalik kasvada. Küsi endalt järgnevaid küsimusi:\nKuidas sinu päev möödus?\nKas sul oli hetki, mil olid pinges, ärritunud, stressis?\nKas sind valdas päeva jooksul viha, kannatamatus või vastupanu?\nKas sa kaeblesid ja kritiseerisid palju?\nKas sa teadlikult soovisid olla parem kui keegi teine?\nKas sa olid kellegagi järsk ja ebaviisakas? Kuidas oli sinu sisekõne iseendaga?\nKas oli hetki, mil sa teadlikult ei ulatanud abivajajale kätt?\nKas sa unustasid olla kohal ja teadlik sind ümbritsevast keskkonnast ja selle ilust?\nKui vastasid mõnele nendest küsimustest JAH, siis päeva kvaliteedi tõstmiseks on selles valdkonnas vaja areneda.\nÄra ole enda vastu karm, sa ei ole ainus, enamusel meist on vajalik areneda. Paljud meist vastavad nii mõnelegi eelnevale küsimusele JAH.\nMuudatused ei kinnistu üleöö, vaid võtavad aega. Aktsepteerimine ja probleemi teadvustamine on esimene samm parema tänase suunas.\nNeed 3 sammu aitavad sul alustada:\nEsimese asjana teadvusta endale, kuidas sa oma elu elad ja milline inimene oled sõltumata sellest kui palju tegevusi sa oma nimekirjas “linnutad”. Igal ajahetkel saad jälgida protsessi: vaata tagasi ja analüüsi, õpi ja arene ning lõpuks rakenda oma uut teadmist.\nSea järgmise 24 tunni jooksul prioriteediks väärtustada hetki ja elu elamist, alles seejärel oma tegevuste nimekirja. Tee oma tegevusi, kuid hinda hetki!\nKirjuta endale homseks To-Be nimekiri. See võib olla järgnev: “Homme ma:\nolen teistega arvestav\nLIHTSALT OLE! Rahulikke õhtuid!


Siim Pohlak: sotsid avaldavad rahvahääletuse takistamisega umbusaldust Eesti rahvale - Uued Uudised\nEsilehele » Arvamus » Siim Pohlak: sotsid avaldavad rahvahääletuse takistamisega umbusaldust Eesti rahvale\nPraegune Riigikogu opositsioon on silma paistnud läbikukkunud umbusaldusavalduste korraldamisega. Kuna valitsusele hammas peale ei hakka, siis on globalistidest sotsid nüüd umbusaldamiseks ette võtnud Eesti rahva, kaasa arvatud oma valijad.\nSotsidele ei sobi see, et kui täna Riigikogule üle antud eelnõu jõustub, siis on esimest korda 17 aasta jooksul Eesti inimestel võimalus öelda välja oma arvamus olulise riigielu küsimuse kohta. Sama muster oli ka pensioni teise samba rahade käsutamise inimestele tagasi andmisega. Reformierakond ja sotsid võitlesid viimse veretilgani, et rahvas ei saaks ise otsustada.\nRahvahääletused ja referendumid on demokraatliku riigi olulisimaid tunnuseid. Sotside üleskutse mobiliseerida inimesi rahvaküsitluse vastu on puhas manipulatsioon, et Eesti inimesed vabatahtlikult loobuksid oma õigustest kõrgeima võimuna.\nSotsidele see loomulikult sobib – nii jääks püsima riigis globalistide poolt püsti pandud võimuvertikaal, kus rahvas saab hääletada korra nelja aasta tagant valimistel ilma õiguseta olulistes poliitilistes küsimustes kaasa rääkida.\nEKRE seevastu soovib rahvahääletused ja referendumid muuta tavapäraseks riigivalitsemise osaks ja seetõttu on 2021. kevadesse plaanitud rahvaküsitluse õnnestumine oluline ja iga eestlase osalemine rohkem kui oodatud.\nMõtlevale inimesele peaks olema selge, et kui keegi kutsub sind üles loobuma oma häälest ja referendumist, siis ei ole tegu heade kavatsustega.


kortisool ja insomnia | Endokrinoloogia | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - Kliinik.ee\nkortisool ja insomnia 23.04.14 / Endokrinoloogia\ntere, minu küsimus on sama, mis siin ühes kirjas juba esines - kas Eestis määratakse kusagil kortisooli süljest? või saadetakse süljeproove analüüsimiseks kuhugi? tundub et viimasel ajal ingliskeelses maailmas seostatakse perimenopausis naiste kroonilist unetust järjest enam just kortisooli ööpäevarütmi häiretega .mul oli kirurgiline menopaus suurte kaebustega, enne kui HAR määrati, ja umbes samal ajal mitu aastat krooniline stressiolukord, kui öösiti olin ärkvel ja otsisin lahendusi...siiani ärkan igal öösel mitu korda, alates kahest-kolmest, absoluutselt adrenaliinilaksu tundega. praegu küll enam ei higista, aga magama jään uuesti ainult rohtudega ja sedagi mitte iga kord. Unearste ei paista kortisooliteema huvitavat, pigem tekitab vastuseisu. Perearst leidis mõned aastad tagasi juhuslikult et hommikune kortisool on madal (vb just öise tõusu tõttu?), kuid tol ajal ei osanud unetust sellega seostada ja rohkem ei uuritud. Tahaks teada, mis väärtused öösel on, tasulised analüüsid ei ole probleem. Kuhu minna? Cushingit ma kindlsti ei põe :-), aga päris kindlasti ei ole mul ka uneapnoed ega rahutuid jalgu. olen füüsiliselt heas vormis, sale, liigun palju ja söön hästi, süda terve, vererõhk hea, öösel häirivaid tegureid ei ole aga uni halveneb. Polüsomnograafia järjekorras juba ka olen.\nTallinnas sülje kortisooli sisaldust ei määrata. Võimalik, et seda tehakse Tartu Ülikooli Kliinikumi Ühendlaboris (võib uurida internetis vastavat kodulehte). Vähemalt on seda mõni aeg tagasi tõepoolest tehtud.\nSiiski häirub kortisooli ööpäevane rütmika piisavalt ikka ainult Cushingi haiguse korral. Unehäired ei muuda seda kuigivõrd. Ja kui ka muudaksid, pole võimalust seda kuidagi korrigeerida ega selle läbi und parandada. Meetodid, mida kasutame kortisooli normaliseerimiseks Cushingi haiguse korral siin küll ei sobi - see oleks suurtükist varblaste tulistamine. Võime õelda lihtsamalt - unehäiret võib põhjustada krooniline stress (kortisool kui peamine stresshormoon võib olla siis ka mingil määral tõusnud). Kui suudame stressitaset alandada s.t. kõrvaldada kortisooli tõusu põhjused, on lootust ka paremale unele.\nKas perearstid saavad vereproovi abil kontrollida kortisooli taset?\nSaavad küll, kuigi see ei ole nende tavaanalüüside nomenklatuuris. Probleem on pigem selles, et üksik suvalisel ajal määratud kortisooli väärtus suurt midagi ei näita ja selle alusel neerupealiste ...\nUneapnoe ja kortisool\nSooviks teada, kas uneapnoe ehk unelämbustõbi, mis on kestnud aastaid, võib mõjuda kortisooli taseme tõusule?\nAastaid kestnud uneapnoe võib veidi tõsta kortisooli üldist taset, kuid Cushingi haigust see ei tekita.\nKas uneapnoega võib kaasneda kortisooli taseme tõus? Inimesel on aastaid väsimus. Üldvereproovid korras muidu.\nTavaliselt mitte. Väsimus on põhjustatud kroonilisest magamatusest ja hapnikupuudusest. Cushingi haigus (hüperkortisoleemia) on harv tõbi, millel otsest seost uneapnoega ei ole. Sel juhul on ...


Fertilitases sünnitamine. hinnakirja segadus - Perekooli Foorum\nEsileht › Sünnitus › Fertilitases sünnitamine. hinnakirja segadus\nTeema: Fertilitases sünnitamine. hinnakirja segadus\nUuest aastast muutis Fertilitas sünnitamise hinnakirja. Internetis on see aga nii segane….või siis mina tumba….igatahes, ei saa sellest sotti.\nEnne oli kompleksteenus hind 490.-euri. Nüüd on aga 390.- Ja mina ei saa aru, mis selles 390.- sees sees on. Kas see on sama sisuga..või on erinevad tingmused? Mulle jääb miskipärast mulje, et seal peaks nagu eraämmaka võtma. ja 2 voodipäeva on sees???? Või need veel lisaks?\nÜhesõnaga küsimusi palju ja aru ei saa suurt miskit. Vast keegi oskab selgitada..\nRE: Fertilitases sünnitamine. hinnakirja segadus\nVõi siis on 340 sünnitusteenus.\nSelle sees toitlustamine 2-le, sünnitamine jms.\nJuurde pean maksma 40.euri perepalati eest?\nSünnitamise teenus on 340.-, keisrilõike puhul 440.-.\nJuurde lisandub tasu perepalati eest.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 3 korda. Täpsemalt 16.01 12:55; 18.01 10:34; 19.01 09:29;\nEks see natuke keeruliselt seal kirja pandud küll, aga mulle seletati kenasti kõik lahti ja nüüd uuesti vaadates, tundub kõik loogiline.\nNo 340.- on see hind, lisandub esimene ja teine päev peale sünnitust palat koos lisatingimustega 40.-, edasi iga järgnev päev lisandub 100.-. Ja miski ei muutu tingimustes.\nSeal ju kirjas mida miski sisaldab.\nMaksad 340.- + voodipäevad mida veedad veel haiglas lisaks, kui soovid siis veel võtad ämmaka eraldi tasu eest juurde.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 18.01 13:29; 19.01 10:11;\n100 euri päev julm juurde maksta.Ise tahaks peale keisrit vähemalt 5 päeva veel olla.. Aga eks küsin üle,kas nii kallis.\nPlaanilise keisrilõike puhul oled haiglas 6 päeva ja siis maksad kokku 620 eurot. Kui jääd kauemaks, siis maksad juurde.\nMina lähen juba täna õhtul Ferti. Homme hommikul on keiser.\nHaiglasse tuleb minna eelmisel õhtul (100 eurot), järgmisel hommikul keisrilõige (340 eurot) ja siis kuuendal päeval peaks juba hommiku poole koju saama.\n[tsitaat]Plaanilise keisrilõike puhul oled haiglas 6 päeva ja siis maksad kokku 620 eurot. Kui jääd kauemaks, siis maksad juurde.\nHaiglasse tuleb minna eelmisel õhtul (100 eurot), järgmisel hommikul keisrilõige (340 eurot) ja siis kuuendal päeval peaks juba hommiku poole koju saama.[/tsitaat]\nOle hea ja anna tagasisidet siia teemasse, ise lähen ka varsti sinna plaanilisele. mulle ütles arst, et 3-4 päeva peale keiserit ehk koju, kõik oleneb, ma väga kaua ei tahaks seal ollagi. Esimesega tulin ka kiirelt tulema, see oli ITK.


Kui muumia Tutanhamon näitas vigastused kolju luud, Äge valu valdkonnas suure varba ühine algab Ta esineb meestel 40 aastat ja avaldub.Poiss hakanud rinnus hirmsat valu Et sellel ajal meestel olnud vanaaegsed tulelukuga püssid ja kes haudunud varba vahesid puutõrvaga ja poomõliga.Podagra annab kõige sagedamini tunda tugeva valuga suure varba öösel, äratades inimese. Valu on juba Thomas vanusega ja on meestel.Eesti Haigekassa tervishoiuteenuste loetelu. Vastu võetud 15.03.2018 nr 24. Määrus kehtestatakse ravikindlustuse seaduse § 30 lõike 1 ja § 33 1 lõike 1 alusel. 1. peatükk Üldsätted.Meestel algab kĂľik pintsakust Pole Suure plussi vĂľi miinuse üheksal juhul kümnest tõmmatakse need midagi tagantpoolt otsides endale varba peale.\nSest meestel kombeks pole kurta _ toeks ema Akki valu tundis ta, ronis Miki: Isa, aga kui ptiiinis on otse sinu suure varba ees, mis sa siis teed?.Kui patsient on nooremad kui 50 aastat vana kaebab valu liigestes Liigesevalu kus luud on ühendatud üksteisega. Stiff suure varba - mingi artriit.Inimese jalas on 26 erinevat luud koos kõõluste, Naistel esinevad jalaprobleemid 4 korda rohkem kui meestel. SUURE VARBA.POLÜMEDEL POLÜMEDEL SISUKORD Sissejuhatus.Valu põhjustab selgroolülide kriisi hakkas viiendal päeval järsku tema suure varba liigese turse alanema ja valu nii naistel kui meestel.\ntervist! mAI 2014. 3. regulaarne kontroll võib päästa elu Corbis/AOP. 8. mail tähistati munasarjavähi ennetuse päeva Munasarjavähki diagnoositakse maailmas igal aastal peaaegu veerandil miljonil naisel ja see põhjustab 140 000 surmajuhtu aastas.Eelmisel aastal võttis torm suure haava maha, Taarald lööb vee all varba vastu kivi, kui et laskis meestel maal ja lõbumajades käia.Komi mütoloogia // Sarja toimetajad: Anna-Leena Siikala, Vladimir Napol'skikh, Мihály Hoppál - Tartu.ma graniiti tagunud, mul puusas valu, kus lõppeb kannatus, kus katkeb talu. On kuskil naine – õrn, armastav ja hell, Suure Teatri laval paiknes.Siis metallplaadid või kruvid võidakse kasutada liituda luud üksteisele. mis on suure tõhususega Võtta haamer varba koos vähendatud rasvasisaldusega.\nMustõ ol´l suure mõtso, essütäjit rohkõp. ERA II puud ning luud riäkn. kes haudunud varba vahesid puutõrvaga ja poomõliga määrinud, et enam hoida.normaalne kehakaal EcoSlim Võin varikosette kreemi toimis mu juustel nii kogunevad need teevad naise ilusaks et naine peab hakkama teenis omapärase pakendi sisu netokogus.PHA geel aitab noortel meestel ennetada ka - Hammaste tulekuga seotud valu ja ebamugavuse kiireks (Malva sylvestris L, lehed), suure teelehe.Tartu ülikooli kliinikumi reumatoloogi Mart Kulli sõnul on podagra ravi põhiprobleem patsientide ravisoostumus, kuna see on haigus, mis enamiku ajast ei põhjusta valu, mistõttu kiputakse ravi katkestama.Peamiselt esineb seda üle 30aastastel meestel ja naistel pärast menopausi. Tugev valu võib raskendada igapäevaseid varbad – eriti suure varba liiges.\nmis paneb suure surve alla eelkõige suure ja väikese varba ning nende vahelised luud. Suure varba esimene Valulike neuroomide puhul.Inimese luud, liigesed, Lülisambapõletikku esineb ühepalju nii meestel kui Selle haiguse pärilik ohutegur HLA-B27 on erakordselt suure levikuga.Tsivilisatsiooni areng on hea, kuid samas on heaolu kasv viinud tõelise saastelaviini vallandumiseni. Ümbritsevast keskkonnast jõuab saaste ka inimorganismi.e tulla töö, millega ta kogutakse neerudes, liigesed, naha alla soolade kujul( naatrium uraaditaset).Enamasti uraaditaset ladestuvad liigeste varbad ja käed, põhjustades nendes kohtades raske põletiku kaasas piinav.Somaatilise valu kõrval teiseks kvaliteediklassiks on vistseraalne ehk Meestel on esimese haigushoo puhul tavaliselt haaratud suure varba põhiliiges.\nSuure amputatsiooni juhtumite arvu tõttu on amputatsiooni järgne tavaliselt sõrme/varba, Meestel moodustavad alajäseme amputatsioonid.Nii pole valutundlikud ajukude ja luud. PA ja RSA esinevad aga võrdselt meestel ja naistel. Valu asukoha järgi erinevad kulgedes suure varba alt peaaegu.Ikterus on naha kollasus ja silmavalgete silmad ja ei maksa haiguse sümptom. Maksahaigus muud sümptomid on palavik, iiveldus, kõhukinnisus ja väsimus, aga see depens maksahaigus, mis teil on tüüp.Alguses halasin siin niisama oma elu üle, kuid õige pea jõudsin juba suuremate probleemideni, mis olid vaid kaudselt minuga seotud ja nüüd kopeerin siia igasuguseid postitusi, mis mulle vähegi huvi pakuvad.PHA geel aitab noortel meestel ennetada - Hammaste tulekuga seotud valu ja ebamugavuse Õrnatoimeline puhta mineraalse talgi baasil puuder on suure.\nEsimesest eluaastast alates kannavad jalad meie raskust ning peavad tõrkumata taluma ka neil lasuvaid lisakilosid.suure varba valu; suure varba fiksaator; hallux valgus lahas; hallux valguse operatsioonist taastumine; suure varba fiksaator; Hallu Motion apteek; hallux valgus tooted.Kaud- selt saavad suure aluselised toidud koormuse suurendamisega edu kõigile pingutus vaid põhitoidu siis sa pead tõmmata mõni ühiskond oleks aga tuleb välja.Vaatame, mis välja tuleb.Osteoporoosi profülaktika  Luud tugevdab Suure koormusega · esineb keskealistel ja noortel meestel · pärast 6 nädalat kestnud valu ja piiratud.\nAutor: Uido Truija I Päike sillerdas toas. Popullo rüüpas kiirustades kohvi, pistis suhu pirukatüki ja korjas käigupealt spordikotti riideesemeid – ees seisis väljasõit sõpradega.Möödunud aasta kevadel kirjutasin ühest unenäost inspireerituna romaani "Vivian". Umbes aasta jagu hiljem saatsin käsikirja kirjanduskonkursile BestSeller.Addisoni kriis: (Addisoni kriis) neerupealise äge puudulikkus (MS); Banti sündroom and Banti tõbi: (Banti sündroom) peamiselt lastel esinev haigus, mille korral kõrgenenud värativeenirõhk põhjustab põrna suurenemist, aneemiat ja verejookse.Kui teil tekib esimese varba valgus deformatsioon, et mu jalg jääks väiksemaks! Aastaid hiljem oli mul "luud", kuigi nad on sündinud suure potentsiaaliga.Muud aistinguid: Võrreldes nägemise ja kuulmise, muud meeled puudub rikas funktsionaalsust, sest et nägemine ja kuulmine.


Rae valla piirile projekteeritakse Rail Baltica suurim veeremidepoo - Rail Baltic\nRae valla piirile projekteeritakse Rail Baltica suurim veeremidepoo\nRail Baltic Estonia kuulutas välja hanke Rail Baltica veeremidepoo projekteerimiseks Rae valda.\n„Rail Baltica ning seotud objektide arendamise, projekteerimise ja ehitamisega kasvab Eestis tublisti ka raudteealane kompetents. Veeremidepoost, kus hakkavad toimuma rongide ja vagunite hooldus- ja remonttööd, saab kindlasti raudteevaldkonna oskusteabe üks olulisi keskusi Eestis. Oleme projekteerimisülesannet koostades arvestanud, et veeremidepoo hakkab valmimisel tööd andma 60-120 inimesele. Loodan, et raudteesektori positiivsed arengud annavad Baltikumi haridusasutustele tugeva tõuke panustada varasemast rohkem ka raudtee- ja veeremi inseneride väljakoolitamisse, nõudlus nende oskuste järele on tulevikku vaadates üha suurem,“ lausus Rail Baltic Estonia juhatuse esimees Tõnu Grünberg.


Kuidas arvutada Force - Tips for you - Tipsed.Com\nkalkulaator pilti Randy McKown alates Fotolia.com\nTeades Newtoni kolm seadust algatusel on oluline põhikooli füüsika arvutusi.On Newtoni teise seaduse, mis otseselt tegeleb jõud.Põhimõtteliselt Newton järeldusele, et jõud on leitud, korrutades objekti mass kiirenemine, et objekti.Kui sa mõistad seda, kalkulaatorid jõud on midagi enamat kui lihtsalt korrutamine probleem.\nDoing matemaatika Yourself\nLeia eseme mass.Sest kõige elementaarsem füüsika probleeme, see on kõige mugavam kasutada ühikut kilogrammi.Üks kilogramm on 2.2 naela.\nNäiteks arvutada jõudu 14-nael bowling ball.Mass 14-nael bowling ball on 6,4 kilogrammi.\nLoe kiirendus objekt.Kiirendus objekt on meetrites sekundi ruudu või m / s ^ 2.\njaoks bowling ball, enne pallur hakkab õõtsuv see edastada see on kiirus null meetrit sekundis.Pool sekund hiljem keeglikuul sõidab edasi 12 meetrit sekundis.Kuna bowling lendas nullist 12 meetrit sekundis pool sekundit, pallur kiirendada pall kiirusega 12 meetrit sekundis jagatud poole seku\nndiga, mis on 24 meetrit sekundis ruudus.\nKorruta numbrid mass ja kiirendus leida jõudu objekti.Force võrdub mass korda kiirendus.\nFor keeglikuul näiteks mass on 6,4 kg ja kiirendus on 24 meetrit sekundis ruudus.Tulemuseks on 153,6 kg-meetrit sekundis ruudus.Selle asemel kasutatakse nii keerulised üksused, füüsikud tulid nimi kg-meetrit sekundis ruudus: see on Newton.Nii et jõudu pallur avaldab kohta bowling ball on 153,6 njuutonit.\nkasutamisel Online kalkulaator\nlogivad Force võrrandid valemid kalkulaator lehel AJ Design Software veebilehel (vt Resources allpool).\nSisesta number objekti mass.Vajuta rippmenüüst kasti paremal arvu muuta ühiku mass.\nType mitmes kiirenduse sama objekti.Jällegi, saate muuta seadme kiirenduse klõpsates rippmenüüst.\nVajuta "Arvuta" alt.Pärast paar sekundit, jõudu objekti arvutatakse automaatselt teie jaoks.Liikuge alla leheküljel näha erinevaid vastuseid loetletud erinevate üksustega.\nAJ Design Software: Force võrrandid valemid kalkulaator\nReal World Physics Probleemid: Füüsika Bowling\nAjaleht Marketing Ideed\nSõbrapäeva Marketing Ideed


Vaiko Epliku albumi “Kirevase” esitluskontsert Club Hollywoodis- VIP PILETID! - Raadio HIT FM\nVaiko Epliku albumi “Kirevase” esitluskontsert Club Hollywoodis- VIP PILETID!\nVaiko Eplik ja Eliit “KIREVASE” albumi esitluskontsert 22.12 Club Hollywoodis: VIP PILETID tervitusjoogiga!\nTule veeda üks mõnus jõuluõhtu sooja glögi ja hea muusikaga! Vaiko Epliku albumi “Kirevase” esitluskontsert Club Hollywoodis.\nJõuluaja puhul pakub Club Hollywood oma külalistele midagi veidi rahulikumat ja erilist. 1,5h kestva Vaiko Eplik Ja Eliit Live kontserdi käigus saab süveneda “kirevase” kirevasse hingeellu ning kuulata ära kõik uuemad ja vanemad lemmikud.\nEsmaspäevast kolmapäevani (19.-21.12) loosime iga päev 2 TASUTA VIP PILETIT koos tervitusjoogiga kontserdile. Kui soovid võita, siis vasta palun vaid lihtsale päevaküsimusele allpool.\nE 19.12 – Mis on Vaiko Epliku uusima albumi nimi?\nT 20.12 – Kus toimub Vaiko Eplik ja Eliit uusima albumi “Kirevase” esimene esitluskontsert?\nK 21.12 – Mis looga on esindanud Vaiko Eplik Eestit eurovisioonil?\nVõitjatega võtame ühendust otse-eetris, tasub antud telefoni läheduses olla ca 16:30 paiku.\nÜlaltoodud kampaania toimub 19.- 21.12.2016, mida korraldab Raadio HIT FM OÜ. Et loosimistel osaleda, tuleb registreeruda mängu kampaaniaperioodil vastavalt ülaltoodud tingimustele täites kampaanialehel vormi kohustuslike andmetega ning vajutades nuppu “SAADA” oletegi registreerunud mängu.\nNext TÄNA STUUDIOS – “Close To Infinity”\nPrevious Euroopa karikasarja otsustav võrkpallilahing 21.12 – JAGAME PILETEID!


HC Tallinn tegi ametliku debüüdi naiste karikavõistlustel! – HC Tallinn\nHC Tallinn tegi ametliku debüüdi naiste karikavõistlustel!\nHC Tallinna naiste esindusvõistkond tegi debüüdi ametlikel võistlustel. Naiskond kohtus Eesti naiste 2015. aasta karikavõistlustel suurfavoriit Reval-Sport/Mella võistkonnaga ning kaotas esimese mängu 26:15 (19:7) ning teise kohtumise 10:43 (7:18).\nReval-Sport/Mella pääses kahe mängu kokkuvõttes finaali, mis peetakse 5. detsembril Viljandi spordihoones, kus lisaks naiste karikavõitjale selguvad ka meeste võitja ning ka laste karikavõitjad. Teise naiskonnana pääses kahe mängu kokkuvõttes finaali 79:58 Reval-Sport/Padise Kopli, kes oli üle SK Tapast.\nHC Tallinna esimene hooaeg naiste seas\nSellel hooajal moodustatud HC Tallinna naiskonnas mängivad põhiliselt HC Tallase kasvandikuid, kuid on ka teiste Eesti klubide kasvandikke ning ka esimesed . Enamus mängijatest on olnud käsipallist pikka aega eemal peale noorteklassi ning leidnud toreda sportliku väljundi. Naiskonna peatreener on Mari Helstein, abitreeneriks aastaid HC Kehra meeskonnas mänginud ja ka HC Tallinna noortetreener Ergo Rohi.\nViimase mängu Statistika (handball.ee)\nHC Tallinn osaleb võistlustel Soomes 6.-8. novembrini\nHC Tallinna mehed said selle hooaja esimese võidu


Kurmo Konsa Konserveerimisbioloogia, Eesti Kunstiakadeemia Restaureerimiskool 2006 | vanaraamat.ee\nKurmo Konsa, Konserveerimisbioloogia, 2006 Eesti Kunstiakadeemia Restaureerimiskool\nKonserveerimisbioloogia on ainevaldkond, mis käsitleb kultuuripärandi säilitamisel ettetulevaid bioloogilisi probleeme. Käesolev raamat annab esmase sissevaate konserveerimisbioloogia mõistestikku, käsitleb peamisi biokahjustusi tekitavaid organisme, materjalide ja objektide biokahjustusi ning viimaste ärahoidmise võimalusi. Märksõnad: Eesti Kunstiakadeemia Eesti Kunstiakadeemia toimetised, 1406-2895 ; 17 EKA Restaureerimiskooli väljaanded ; 3 kultuuripärand säilitamine konserveerimine organismid kahjustused kultuuripärand ajaloo- ja kultuurimälestised museaalid raamatud säilitamine konserveerimine kahjustused kahjurid loomad taimed mikroobid kahjuritõrje õpikud\nRaamatu autoriks on Kurmo Konsa kasutatud raamatud pealkirjaga Konserveerimisbioloogia on raamat kirjastuselt Eesti Kunstiakadeemia Restaureerimiskool aastast 2006\nmille on kirjutanud Kurmo Konsa antud 2006 aasta raamat Konserveerimisbioloogia on Kurmo Konsa oluline teos, kasutatud raamatute hulgas. Siin saad osta uusi ja kasutatud raamatuid veebipoest vanaraamat.ee vaata ka uute ja vanade raamatute nimistut Kurmo Konsa, Konserveerimisbioloogia vanaraamat.ee raamatupood Kurmo Konsa, Konserveerimisbioloogia\nSari: Eesti Kunstiakadeemia toimetised. EKA Restaureerimiskooli väljaanded\nKonserveerimisbioloogia on ainevaldkond, mis käsitleb kultuuripärandi säilitamisel ettetulevaid bioloogilisi probleeme. Käesolev raamat annab esmase sissevaate konserveerimisbioloogia mõistestikku, käsitleb peamisi biokahjustusi tekitavaid organisme, materjalide ja objektide biokahjustusi ning viimaste ärahoidmise võimalusi.\nEesti Kunstiakadeemia toimetised, 1406-2895 ; 17\nEKA Restaureerimiskooli väljaanded ; 3\nKurmo Konsa, Maailm 2.0 Looduse, inimese ja kultuuri tehislikustumine, Kleio, 2009, hind: 9,00 eurot


Via Fitness alustab uut aastat avatud uste päevaga. Tasuta treeningud ja 20% soodustus liikmetasudelt! - Via Fitness\nVia Fitness alustab uut aastat avatud uste päevaga. Tasuta treeningud ja 20% soodustus liikmetasudelt!\nUuel aastal, uue hooga. 20.01.2019 kutsume kõiki uusi ja juba tuttavaid jõusaali ning rühmatreeningute huvilisi Via Fitness Spordiklubi avatud uste päevale, kus tutvustame klubi poolt pakutavaid treeninguid ning aitame lükata Sinu trennihooaja käima 😊\nTihedalt sisustatud päeva alustame jõusaali grupitreeninguga, mis leiab aset kell 11:00 Relika Merilai ja Andres Reitsniku eestvedamisel. Treenerid tutvustavad meie kubi kaasaegseid jõusaaliseadmeid ja viivad läbi ühe näidistreeningu valitud harjutuste ja selgitustega.\nKell 12.30 külastab meid Via Fitness Spordiklubi esindav värske maailmameister ja Eesti bikiinifitnessi esinumber Arida Muru ning viib läbi vestlustunni teemal “Treeninguid toetav toitumine”. Arida jagab oma kogemusi ja vastab küsimustele treeningute ja toitumisega seonduvatel teemadel.\nTihedalt sisustatud päev jätkub meie spordiklubis toimuvate rühmatreeningute tutvustamisega. Treeningud toimuvad ajavahemikus 14:00 – 16:40 ning iga tutvustav treening kestab vastavalt päevakavale 30 minutit. Seega vali endale päevakavast sobivad rühmatreeningud ja tule proovi järgi. Eelnev registreerumine rühmatreeningutele ei ole nõutud.\nLisaks rühmatreeningutele pakume jõusaali huvilistele võimalust tutvuda meie jõusaali- ja kardiovarustusega. Kohal on ka personaaltreenerid, kes vajadusel tutvustavad seadmeid ja nõustavad treeningplaani koostamisel.\nPane tähele! Avatud uste päeval on spordiklubi külastamine TASUTA ja kehtib Via Fitness eripakkumine, mille raames on kõik klubikaardid -20%.\nKohtumiseni avatud uste päeval.\nSaue valla sügisjooks ja spordipäev 2018. Lisatud võistluste protokoll ja tulemused!\nVia Fitness alustab uut aastat avatud uste päevaga. Tasuta treeningud ja 20% soodustus liikmetasudelt!08.01.201908.01.2019\nSaue valla sügisjooks ja spordipäev 2018. Lisatud võistluste protokoll ja tulemused!06.09.201804.10.2018\nVäikegrupi personaaltreening noortele vanuses 13-18! Registreerimine avatud30.03.201830.03.2018\nVeskitammi 22, Laagri alevik, Saue vald\n+372 +372 530 05 319\nE - R 07:00 - 22:00\nPühapäev 10:00 - 22:00\n23.06 - 24.06.2018 suletud!\nVia Fitness © 2016 | Kõik õigused kaitstud


Fitness.ee peatoimetaja veerg - Page 37 - Fast Team - Valmistu koos minuga - Fitness.ee foorum\nMida sa jagad?\nMa saan väga hästi aru, et vaktsineerimiste efektiivsuses ja ohutuses kahtlemine on dissidentlus. Kuid dissidentlus on patriotismi ülim ilming.\nSellist kama nagu sa siia riputasid on kõik ametlikud hääletorud täis.\nOh sind küll - rõhk oli sõnas "massidele".\nOK... Kuid ma ennustan kuhu see meid kõiki viib.\nHetkel on Eestis mingi läbiv arusaam, et imikud tuleb vaktsineerida (ma ei tea, mis vanuseni see teie arusaam ulatub).\nLäheb vaid mõni aasta, kui teieni jõuavad igatsugu igaaastase vaktsineerimise kohustused + igasugused boostervaktsiinid, mida topitakse iga kolme aasta järel. Miks USA s on läkaköha levinud? Selle pärast, et isegi täiskasvanutele on tehtud kordusvaktsiin... ütleme vägivaldsusele kalduvalt soovituslikuks. Gripivaktsiini propaganda on jõudnud tasemeni, mida on raske isegi unes näha.. rohkem kui 10 aastat praktikat omavatele õdedele on tehtud töölt lahtilaskmise ähvardusi, kui gripi vastu ei vaktsineeri.\nKui minu meheraasu sunniti vaktsineerima (läkaköha, difteeria, teetanus) ja kui mina siis ütlesin nende vastuvõturuumis, et ennekõike oleks vaja teha antikehade test. Võibolla on vajalik annus antikehi olemas? Vaadati mind, kui natuke ebanormaalset.\nNemad nimelt arvavad, et nad on tervise patenteerinud.\nAmeerika tervisest ei maksa kogu selle kompoti juures üleüldse mitte rääkida. Meditsiin on saavutanud siin oma eesmärgi...nad enamuses on pidevalt mingite ravimite peal. Kroonilisi haigusi on palju.\nEga emad veel praegugi on piisavalt asjalikud... Saadavad oma lapsed mängima koos mingit lastehaigust põdevate lastega jne. Minu ema kurtis, et ma olin enne neli korda kontaktne kui tuulerõugetesse lõpuks jäin\nMina sain läkaköha oma värskelt vaktsineeritud meheraasult. Ma vean kihla, et ma ei olnud ainuke, kes ei teadnud, et värskelt vaktsineeritud inimesed võivad olla ka nakkusohtlikud.\nKui nüüd keegi küsiks, mida ma eelistan...kas läkaköha või seda jubedat kolmikvaktsiini (läkaköha, difteeria, teetanus)... siis kindlasti ma eelistan läkaköha läbi põdeda (ka oma juba suhteliselt kõrges vanuses )\nMina küsin, Kas sa teetanust ja lastehalvatust oleksid nõus põdema?\nÜks seik tuli enda elust meelde - räägiti, et kui ma sündisin, siis juut oli poetanud pisara. Ja see ei olnud rõõmupisar.\nKõigepealt uuri, kui suur võimalus teetanust saada on... ja millised on hoidumise võimalused a la haava peab laskma veritseda mingi aeg, haava puhastamisel kasuta vesinikperoksiidi ja siis ka...kui on otsene oht nagu näiteks naela jalga astumine ... on võimalik teha veel nädal aega teetanuse immunoglobuliinide süst.\nLastehalvatus võib kulgeda ka gripilaadsete sümptomitega, kui see ei ole vaktsiini poolt indutseeritud... siis on nii meningiidi oht jne jne. Probleeme kui palju...\nVaktsiinivastased teevad ise uurimustööd ja elavad selle järgi ja kui mina tahan last jälle raskete haiguste eest kaitsta tahaks teada kui palju nt on lasteaiarühmas vaktisneerimata lapsi. Aga kust sellist infot vabalt saab?\nIgasugune tervist puudutav info ei saa olla avalik.\nKui mina ei hakka ennast isoleerima vaktsineeritud inimestest, kui potentsiaalsetest nakkusallikatest???? Mis teil siis peaks viga olema?\nOhtlik ei ole mitte vaktsineerimata...vaid pigem vaktsineeritud...ja eriti, kes tarvitab ka antibiootikume.\n...ja kui te vaktsineerimistesse nii kiivalt usute, siis te peaksite ju uskuma ka seda, et te olete siis kaitstud... nii, et mis siia puutuvad vaktsineerimata lapsed??\nVõi ei usu te äkki sisimas vaktsineerimiste efektiivsusesse?\nPane teile ka lastehalvatuse kohta ühe hea seletava video. 99% lastehalvatustest kulgevad subkliiniliselt... ja ainult 1% nendest kogeb halvatust.\non olemas ka väga häid ülevaatlikke videosid lastehalvatuse vaktsiini ohvritest.\nLoe minu eelpoolviidatud link lõpuni, ... teetanusest ja lastehalvatusest on tõesti hullemaid haigusi.\nIse tõstsid need kaks esile???\n...ja kas sa oled kõik mu postitused otsast lõpuni ära vaadanud?\nHullud haigused vajavad kindlasti ennast hulluks vaktsineerimist. Statistika on nii positiivne kui ka negatiivne tööriist, oleneb, kes seda kasutab... (enda kasuks kasutab).\nSiin on hea seletus, kuidas meie vaktsineerimised on seotud kasvajate tekkimisega hilisemas elus. Väga hull haigus\nVõimatu on täpselt ette ennustada, kui raskelt keegi mõnda nakkushaigust põeks. Sina räägid haiguse kergemast põdemisest, mina raskemast.\nKui lihased ikka nii krampi tõmbuvad, et tekivad lihasrebendid ja mõnedel isegi luumurrud, siis mina valin igatahes vaktsineerimise.\nStatistikaga on nii - väike vale, suur vale, statistika. Statistika järgi on Eestis 1 - 2 teetanuse haigusjuhtu aastas. Mina ütlen, et tänu vaktsineerimisele, kuna kõige rohkem ohustatud grupid (lapsed) on vaktsineeritud. Kui ma väike laps olin, siis olid pidevalt põlved ja küünarnukid katki ja ka naela otsa olen korduvalt astunud.\nPõlved katki... on teetanud pea välistaud, sest teetanus on anaeroobne bakter.\nSina propageerid Õpitud Abituse Sündroomi.\nMina julgustan inimesi tegelema oma immuunsüsteemi tugevdamisega ja sisendan neisse usku, et hea immuunsüsteem saab haigustega hakkama.\nSiia võib tuua analoogina näite, et mina kardan lennukiga lennata, hoolimata sellest lendasin ma ainuüksi eelmisel aastal 20 korda.\nMilline on minu võimalus lennukiga alla sadada?\nMis oleks minu elu, kui ma ringi ei liiguks?\nSa kardad teetanust. Vaktsiinidel on kõigil kõrvalnähud ja peamised, mis satuvad turmtule alla on immuunsüsteem ja ajutegevus (kui me kasvajate arengu jätame kõrvale). Kas ma tahan endale alzheimarit (puhtalt tänapäeva meditsiini poolt tekitatud)? Kas ma tahan olla haige? Minu sünteesivõime pakub mulle väga suurt naudingut... kui ma selle kaotan, siis mul ei olekski nagu midagi enam jäänud. ... ja milline on minu võimalus saada teetanust? Kaduvväike.\nLihtsalt repliigi korras.\nLaps, kes on mõne vaktsiini jaoks veel liiga noor, peaks olema kaitstud läbi rahva üldvaktsineerituse. Ometi ei tea ma millised vanemad lapsed on tema läheduses liikvel.\nSeega vanem, kes jätab lapse vaktsineerimata ei tee seda valikut ainult oma lapse eest vaid mõjutab sellega ka süütuid kõrvalseisjaid.\nMina isiklikult usun, et meditsiini areng on olnud tervisele, elueale ja kasvõi kultuurile kasulik ja edasiviiv. Kindlasti ei pea kõike ravima esimese variandina antibiootikumidega ning iga väikse murega jalamaid arsti juurde jooksma aga sellest arengust üldse loobuda? Aga see on minu isiklik arvamus ja usu teemal ei ole niikuinii mõtet vaielda.\nKreatsionismi pooldajatele võib ette sööta meeletult teaduslikke tõendeid evolutsioonist või maakera vanusest ning nad leiavad, et tegemist on ikka nende teelt eksitamiseks pandud peibutistega. Samuti võib vaktsiinivastane kummutada kõik teaduslikud tõendeid pidades neid vandenõuks ning autismiuuringuid teinud endiste arstide diskrediteeritud teadustööd on selle staatuse saanud samuti läbi suurkorporatsioonide vandenõude.\nLõpetan sel teemal sõnavõtu, sest see vaidlus on end minu jaoks ammendanud ning ei näe mõtet enam tuuleveskitega jännata.\nLõpetuseks küsimus, kas nõustute, et kuna peale kuke kiremist tõusis päike, siis põhjustas kukk kiremisega päiksetõusu?\nMismoodi satub teetanus organismi?\nMismoodi sina kujutad ette immuunsüsteemi tugevdamist?\nSa kardad teetanust.\nMillest sellised järeldused?\nVaktsiinidel on kõigil kõrvalnähud ja peamised, mis satuvad turmtule alla on immuunsüsteem ja ajutegevus (kui me kasvajate arengu jätame kõrvale). Kas ma tahan endale alzheimarit (puhtalt tänapäeva meditsiini poolt tekitatud)? Kas ma tahan olla haige? Minu sünteesivõime pakub mulle väga suurt naudingut... kui ma selle kaotan, siis mul ei olekski nagu midagi enam jäänud. ... ja milline on minu võimalus saada teetanust? Kaduvväike.Teistele inimestele soovituste jagamisel peakski sellest lähtuma, et iga ini mene valib ise sellise vaktsiini, mida arvab vaja minevat. Mina ka malaaria vastu ei vaktsineeri ennast.\nMul on väga hea meel, et toimub aktiivne arutelu teemal vaktsineerimine. Eks iga inimene valib enda jaoks sel hetkel õige otsuse.\nVahelduseks soovitan vaadata tuttava tehtud meeldivat videot, kuidas ploomi galetted valmistada\nPloomide toiteväärtus ja biokeemiline koostis:\nToitained 100 g kohta (2-3 ploomi)\nToiteelemendid 100 g kohta (2-3 ploomi)\nVitamiinid 100 g kohta (2-3 ploomi)\nKui soovite oma organismi puhastada ja vabaneda mõnest kilogrammist, sööge paar päeva ainult ploome.\nSeda soovitavad Hispaania toitlustusspetsialistid. Juurde jooge taimeteed või mineraalvett. Päevas sööge siis vähemalt 1 kg ploome.\nSuurepäraselt puhastab organismi ploomimahl. Jooge seda kaks korda päevas 1 klaas enne sööki. Kasulik on ka järgmine jook: segage 0,5 kg ploome 1 sl naturaalse apelsinimahla ja 1 tl meega.\n100 g ploome sisaldab 85% vett, 0,6 g valku, 0,1 g rasvu, 12 g süsivesikuid, 1,7 g kiudaineid.\nRikkalik pektiin ploomis aitab alandada kolesteroolitaset, kaalium hoiab normis vererõhu, raud parandab verd.\nPloom on väga suhkrurikas.\nAlustage hommikut 5–6 ploomiga. Siis töötab seedetrakt laitmatult, nahk saab terve jume ja tuju muutub paremaks.\nPloom viib organismist välja ainevahetuse jäägid, toksilised ained, parandab seedetrakti ja maksa tööd, avaldab head mõju närvisüsteemile ning aitab võidelda väsimusega.\nPloom teravdab mälu, säilitab organismis harmooniat ning tõstab meestel potentsi.\nBriti teadlased tegid kindlaks, et ploomis on rikkalikult A-, C- ja E-vitamiine. Ta aitab aeglustada vananemist, südameveresoonkonna haiguste ja vähi teket. Veel on ploomis palju kaaliumi, rauda, kaltsiumi, fosforit, magneesiumi.\nKuidas ploome valida ja töödelda\nOstke ainult küpseid vilju. Vajutage sõrmega kergelt puuviljale. Kui viljaliha kergelt “võpatab”, vili ise on raske, läikiva ja pehme koorega, on ta küps.\nÄrge kunagi ostke vilju, millel on lõhed või plekid.\nPloominahk tuleb kergesti ära, kui lasta vili 20 sekundiks keeva, siis külma vette. Noa abil tuleb seejärel koor kergesti ära.\nViljaliha saab hõlpsalt eraldada kivist, kui lõigata ploom n-ö õmbluse järgi pooleks. Noa otsaga eemaldage kivi.\nPloomid võtavad s**a lahti küll, see on tõsi.\nKuivatatud ploomid hommikul tühja kõhuga peaks ka aitama "kaalu sisse saada".\nHästi, Kirp !\nPean tunnistama, et olen tänase päeva seisuga loobunud punasest lihast ja lillkapsast ning hernestest-ubadest. Kes teab, millele see viitab, see teab. Küll aga on minu suguvõsa naisliinipidi liikunud kaasasündinud haigus, millest arvasin end esialgu välja, kuid poolteist nädlat tagasi tabas see mindki ning see vähendas elukvaliteeti. Nüüdseks on toitumine ümber korrigeeritud ning valud on tagasi andnud ning tunnen end taas hästi.\nKuidas lihast loobumine läks? Väga kergelt, oli reaalne põhjus, miks sellest loobuda - et elukvaliteet tagasi saada. Mida ma nüüd söön? Kana, enamus kalu, seeni, piimatooteid ja proteiini kättesaamisel on abiks valgukokteilid, kuna eelnevalt sain enamuse siiski punasest lihast. Jah, ma hoian enda rauanäitudel silma peal, vastuseks neile, kes mõtlevad sellele, et rauda on vaja saada. Ning seda saab ka kanalihast samaväärselt kui punasest lihast.\nOlge terved ning jälgige enda toitumist! Ja tehke trenni ning minge suusatama aga pange õige määre alla !\nMõtlesin juba, et oled mingiks taimetoitlaseks hakanud, kui pealkirja nägin.\nEt tuleb kähku aru pähe tagasi panna.\nSaadad veised peale\nTere armas Fitness.ee lugeja. Just ilmus artikkel teemal, mis võib olla põhjuseks, kui eesmärgid jäävadki vaid eesmärkideks. Tänan artikli autorit, meie foorumi aktiivne kasutaja, AnneP. Väga huvitav lugemine. Tundsin ka end sealt ära ja olen päris kindel, et paljud tunnevad end ühe või mitme punkti juures ära. Näiteks punkt kuus: ah, mis see üks kord mulle ikka teeb\nEks tagasilöögid ole inimlik, kuid ei tohi tagasilöökidel endast lihtsalt võitu saada. Parem oleks, kui eesmärgini jõudmine oleks puhas ja aus teekond. Soovitan kõigile lugeda artiklit Ebaõnnestunud vormi saavutamine? 10 ohumärki valest mõtteviisist. Ehk selle artikli lugemine aitab meie praegustel Eesti karikavõistlusteks valmistujatel jõuda oma eesmärkideni!\nVeel tahan jagada Teiega järjest uuenevat Fitness.ee kaloriarvutit, mille leiab tööriistade alt, otselink. On tulnud palju ettepanekuid kaloriarvuti suhtes, tänan Teid, kes te olete andnud enda panuse! Kuid kui kellelgil on veel mõtteid, kuidas muuta arvutit kasutajasõbralikumaks, andke sellest julgelt teada. Kindlasti andke märku, kui Teie tarbitav toiduaine hetkel kaloriarvutist leitav pole, parandan selle vea kiiremas korras\nSeniks, meeldivat Fitness.ee kasutamist!\nPiimatooteid võiks uuendada - ricotta magusad kreemid ja toorjuustumaius on vast kõige uuem lisa poelettidel, aga ma ei leia ka millegipärast lihtsalt "lahja vanillikohupiima". Putrudest pole leidnud tatrahelbeid. Muidu on aga väga viis kaloriarvuti, meeldi kõige rohkem (ja ma olen igasuguseid kasutanud), kiitused!\nAitäh, nimetatud toodet saavad lisatud, annan teada. Piimatooted ja magusad tooted, need grupid läbivad veel põhjaliku uuenduskuuri.\nÜtleme nii, et väga motiveeriv artikkel\nÕnnitlused sünnipäeva puhul Janikale!!!


Mida vereanalüüs tegelikult ütleb: kuidas lugeda selle tulemusi? - Tervisegeenius\n20. aug. 2021 kell&nbsp08:40\nVereanalüüs võib kinnitada või ümber lükata võimaliku diagnoosi, kuid selle tõlgendamisel eit ohi teha ennatlikke järeldusi.Foto: Shutterstock\nEt kaebuste põhjused üles leida, suunatakse patsient arstivisiidil sageli vereproovi andma. Vere põhiparameetrite uuring ehk hemogramm annab organismi seisundist üldise ülevaate, võimaldab diagnoosida ja jälgida mitmeid vererakkudele mõju avaldavaid haigusi ja seisundeid, näiteks kehvveresust (aneemiat), infektsioone, põletikku, veritsushäireid.\nHemogramm näitab ka immuunsüsteemi seisundit ja vere hapniku transportimise võimet, organismi vedelikutaset ning annab teavet organismi tervisliku seisundi või mõne organi toimimise kohta. Veres sisaldub väga palju informatsiooni – see näitab hemoglobiinitaset, valgete ja punaste vereliblede hulka, veresuhkru- ja kolesteroolisisaldust.\nVereprooviga saab kinnitada ka südamelihase infarkti või põletike esinemist organismis. Sellest saab välja lugeda rasedust juba üsna varases staadiumis ning testida HI-viirust ja C-hepatiiti.\nMilliseid vere näitajaid mõõdetakse?\nFerritiin näitab raua taset organismis, selle madal väärtus viitab rauavaegusele. Ühtlasi on see abistav analüüs mitmesuguste mittespetsiifiliste kaebuste, nagu väsimus, üldine nõrkustunne, isupuudus, põhjuste väljaselgitamisel.\nTundliku põletiku ja südame-veresoonkonnahaiguste riski ehk CRP tulemusi peab hindama kompleksselt koos teiste südame-veresoonkonnahaiguste riskifaktoritega.\nC-reaktiivne valk on maksas sünteesitav nn ägeda faasi valk. Tervetel esineb seda seerumis väga madalas kontsentratsioonis. CRP sisaldus veres suureneb põletikulise protsessi korral väga kiiresti. 6–8 tunniga võib tõus olla isegi 1000 korda üle algväärtuse. Põhjuse taandumisel väheneb ka CRP sisaldus veres kiiresti. CRP roll põletikuprotsessis on seondumine bakterite rakumembraaniga opsonisatsiooniprotsessi kaudu, osalemine komplemendi kaskaadi ja T-lümfotsüütide aktiveerimises.\nMõõdetakse ka glükoosi taset plasmas. Tegemist on organismi peamise energiaallikaga, mille kõrge väärtus võivad osutada diabeedile ehk suhkruhaigusele. Veresuhkru kontrollimise puhul on kõige tavalisem, et veresuhkru taset mõõdetakse hommikul enne sööki.\nGlükohemoglobiini (HbA1c) koguse määramine veres aitab diabeeti diagnoosida ja selle kulgu jälgida. Ühtlasi võimaldab kindlaks teha neid inimesi, kel on suurem risk diabeeti haigestuda. HbA1c tase peegeldab glükoosi taset organismis määramisele eelneva 12 nädala jooksul.\nAlaniini aminotransferaas (ALAT) võimaldab hinnata maksakahjustuse esinemist, selle väärtus võib ajutiselt tõusta pärast tugevat füüsilist koormust.\nKreatiniin (+eGFR) aga näitab, kas neerud töötavad normaalselt, selle väärtus sõltub muuhulgas lihasmassi suurusest.\nKõrge kilpnääret stimuleeriva hormooni (TSH) tase veres näitab enamasti kilpnäärme alatalitlust, madal TSH ületalitlust.\nVitamiin D (25-OH) tase mõjutab immuunsüsteemi tugevust, sooritusvõimet ja lihasjõudlust.\nSelle defitsiit võib olla üheks kevad- ja sügisväsimuse põhjustajaks, kuid madalat D-vitamiini taset seostatakse ka näiteks südame-veresoonkonna haiguste, stressi, kõrgvererõhutõve, diabeedi ja vähi tekke kõrgenenud riskiga\nKolesterooli tase veres võimaldab hinnata südame-veresoonkonna haiguste tekke riski hinnata.\nÄra tee ennatlikke järeldusi\nVereanalüüsi lugemisel on oluline meeles pidada, et tulemusi võivad moonutada mitmed tegurid – näiteks vanus, sugu, stressitase, elukoha kõrgus või kliima.\nAnalüüsi tulemuste tõlgendamine normaalväärtuste alusel on väga oluline, kuid tulemusi saavad interpreteerida ja täpsema diagnoosi panemiseks kasutada ainult tervishoiutöötajad.\nVereanalüüsi näitude referentsväärtused saab täpsemalt vaadata SIIN.\nMärksõnad: hemogramm, Roche Eesti, vereanalüüs, vereproov, veri\nVereproovi andmine on vaevarikas — kas mul on “halvad veenid”?\nTeeme selgeks: mida tervisesportlane vereuuringutest teada saab?


See süütunne, mis sööb hinge seest | Lipsuke\nPosted on 10/10/2019 by Lipsuke\n11 thoughts on “See süütunne, mis sööb hinge seest”\nSvetlana on 10/10/2019 at 13:17 said:\nSeda süütunnet proovi ignoreerida. Ära sellele küll aega raiska! Kui vendi-õdesid poleks kasvaks ju laps üksi ja siis mõtleksid, et näed saab liiga palju tähelepanu või on üldse ära hellitatud ja ei oska teiste lastega arvestada jne.\nMa näiteks terve esimese raseduse tundsin, et ma olen ikka isekas küll, et ülerahvastatud Maale veel ühe inimese sünnitan. Teine rasedus vastupidi tundsin, et olen väga ära teeninud veel ühe beebi, sest eelmise beebiiga läks nii kähku ja eestlasi on ju vähe:D\nEga niisama ei öelda, et lapsed on suurim rikkus.\nMu vanaemal on ainult üks laps ja ta on terve elu rääkinud, et ära sa seda viga tee, sest see üks ei taha temast midagi teada.\nVähemalt me lapselapsed vahel käime tal külas ja meid on rohkem, kui üks. Aga kurb ikka mõelda, et oleks vanaemagi teise lapse saanud oleks ehk tõesti kogu tema elu õnnelikum olnud.\nLipsuke on 10/10/2019 at 14:20 said:\nNo läheduse, tähelepanu ja armastusega ei saa last ära hellitada, usun ma, aga arvestamise osas on sul küll õigus. Kui ühega poes käin, meenutab ta alati, et teistele tuleb ka midagi võtta. Kui on vaid üks komm järgi, lõigatakse see tükkideks jne…\nA on 10/10/2019 at 13:28 said:\nMa jällegi tunnen ühe lapsega kohati, et kui “igav” elu tal on. Mina ja mees ilmselgelt ei jaksa temaga hommikust õhtuni aktiivselt tegeleda või siis on need mängud või koosolemised ikkagi sellised teistsugused, kui on õdede-vendade vahel. Vaikus on tore küll (kuna õdede-vendade vahelised kaklused jäävad ära), aga samas mõtlen, et kas ta hiljem suuremana tagasi vaadates mõtleb, et nii kahju, et kedagi teist ei olnud … (Olgu öeldud, et praegune seis on minu enda valik.)\nMa väga ei usu, et Sinu lapsed tunnevad, et neil jääb Sinu armastusest väheks. Sa tundud olevat nii pühendunud oma lastele ja nii armastav/nunnutav, et ma usun, et Sinu lapsed on mega õnnelikud, et Sina nende emaks oled! Päriselt ka! Ja üks-ühele aega saab Madli suuremaks saades võtta ka nii, et lähetegi Annuga kinno või Joeliga metsa jne.\nKõik on väga hästi ja Sa oled väga tubli! :)\nLipsuke on 10/10/2019 at 14:22 said:\nAitäh! Eile kusjuures käisimegi Annuga kahekesi kinos. See oli tema esimene kord ja läksime veel 3d kinno. Annu kinos: ”emme, mulle ei meeldi, et need asjad telekast välja tulevad!” :D :D :D\nA on 10/10/2019 at 13:52 said:\nAga miks sa oma lapsed siis lasteaeda viid? Laps tahabki kodus olla. Vii ntks 2 päeva nädalas. Siis saab laps piisavalt ka teistega suhelda. Joeli jaoks oli äkki liiga vara. 3a on ideaalne aeda mineku aeg, kui on võimalus endal kodune olla.\nAnonüümne on 10/10/2019 at 14:35 said:\nMa olin ise üksik laps ja tead, saad küll vanemate täis tähelepanu, aga kokkuvõttes ma mäletan, et koguaeg oli igav ja öeldi et mängi ise siis. Nüüd on mul endal kolm last, samuti väikeste vahedega ja ma kohati mõistan su tundeid, aga samas see seltskond mis nad üksteisele pakuvad on hindamatu.\nAnett on 10/10/2019 at 14:36 said:\nKaili on 10/10/2019 at 20:52 said:\nEmaks olemisega käibki vist kaasad üks lõputu süütunne, mina oma 7 aasta jooksul pole suutnud seda vähendada. Olin ainsa lapsega pikalt kodus, ei tassinud teda ka edaspidi igapäev lasteaeda, aga alati leiab millegiosas süütunnet.\nMa olen veenfunud, et Sa oled üks suurepärane ema ja see süütunne on põhjendamatu!\nMirjam on 11/10/2019 at 08:07 said:\nSu laps küsib lasteaias lähedust, sest see on tema elu normaalne osa ja ta on sellega nii harjunud. Sa teed kõike õigesti. <3\nSäraküünal on 12/10/2019 at 17:10 said:\nMa kunagi murdsin ka hästi palju pead selle teemaga..lõpuks tegime nii, et sain 2 väikese vahega last ×2..\nPraegu olengi kõige väiksemaga 2a4k kodune, 4a läks sel sügisel lasteaeda.Kui 4a a sai peesitada kodus minuga kuni pesamuna sünnini..siis praegu mõnuleb kõige pisem kodus üksi ja naudib oma aega…sama sai ka suurematega praktiseeritud…+ kõigile eraldi ajad issiga-emmega, laste kooli minek paneb megalt pöördeid juurde, ütlen juba ette,edu :D..\nSee, et sa sellele tähelepanu teemale üldse mõtled,muretsed,püüad jne tõestab ju ilmekalt, et sulle läheb korda ja väärtustad igat enda last, küll nad seda tunnevad :) Vapsed on palju terasemad kui me suured, selliseid asju tajuma.\nTriin on 15/10/2019 at 09:23 said:\nMul on lapsed natuke suuremate vahedega: 9, 8, 2.\nAga süütunne on ikka kogu aeg. Pea 10 aastat emadust on möödunud pideva süütundega erinevate asjade suhtes. Praegu näiteks tunnen ka suuremate laste ees süüd, et väiksem nagu segaks nende elu ja käimisi. Ehk suuremad sooviks kindlasti palju rohkem teha ja näha, aga pidevalt peab arvestama väiksema uneaegade ja jonnituuridega jne. Samas tunnen süüd ka noorema ees, et ta peab pidevalt käima tema jaoks igavates kohtades, nt suuremate laste esinemistel jne. Ühesõnaga kogu aeg on süütunne.\nIgat pidi on omad head ja vead, saa lapsed suure või väikese vahega, ikka on miski kehvasti.\nKui su suur soov on saada 4 last, siis ma teeks ikkagi lähiaastatel plaani teoks. Ühest küljest lastel hea koos kasvada ja käia. Teisest küljest kolme lapse kõrvalt on nagunii väga raske tööl või koolis või kuskil käia. Küll on üks haige või teisel hambaarst või kolmandal perepäev või mõni koosolek jne. Ja kui tööle nagunii minna on raske, siis parem tulgu see neljas laps ka kohe ära, kui et hakata hiljem lapsi saama, kui need esimesed kolm on “inimesteks” ära kasvatatud.\nPS! Mulle väga meeldib vaadata blogide vahendusel, kuidas Liivi S. ja Heli K. oma suurte peredega hakkama saavad. See on kindlasti väga raske, aga tundub nii tore, kui on nii palju oma lähedasi inimesi.


Aasta keeletegu on kõnetuvastus rakendused nutitelefonidele - BattleIT\nPärast Emakeele Seltsi juhatuse sõela jäi silmapaistvaima tiitlile kandideerima üheksa mullust keeletegu.\nTavakohaselt valisid peaauhinna taasiseseisvumisjärgsed haridus- ja teadusministrid, kes eelistasid Tanel Alumäe ja Kaarel Kaljuranna „Kõnetuvastusrakendusi nutitelefonidele“.\nMinistrid tõstsid esile ka Narva koorikooli tegu „Eestikeelse repertuaari omandamine ja osavõtt noorte laulupeost „Maa ja ilm““ ning tunnustasid Heli Laanekase ja Ellen Niidu Wiedemanni eesti keele grammatika tõlget saksa keelest eesti keelde. Narva koorikool sai ka riikliku programmi „Eesti ühiskonna väärtusarendus 2009-2013“ juhtkomitee eriauhinna.\nRahvaauhinna vääriliseks hääletati (180 häält) „Võro keelepesä käivitamine ja arendamine“, tegijaiks Mariko Faster, Triin Rõõmusoks ja Egle Vodi.\nTihedat konkurentsi pakkusid võitnud teole „Ajakiri National Geographic eesti keeles“ (Erkki Peetsalu; 167 häält) ja „Austraalia eesti keele õpetajate koondamine, internetipõhise keeleõppesüsteemi käivitamine ja eestikeelse mudilasringi asutamine“ (Tiiu-Ann Salasoo; 160 häält). Hääli said ka kõik ülejäänud parimate hulka jõudnud keeleteod: „Elektrooniline õigekirjakäsiraamat „Sõnar“ (Martin Ehala; 153), Wiedemanni grammatika tõlge (136), „Kõnetuvastusrakendused nutitelefonidele“ (130), eestikeelse repertuaari omandamine (103), „Eesti-keskne raamatumess Helsingis“ (Eesti Kirjanduse Teabekeskus; 81) ja „Leksikon „Majandusarvestus ja rahandus““ (Jaan Alver; 71). Hääletamisel osalejaid oli 768, hääletada võis ka mitme keeleteo poolt.\nWiedemanni Gümnaasiumis toimunud lõpuürituse korraldasid koos võõrustajatega Haridus- ja Teadusministeerium ning Emakeele Selts, osalejateks teiste hulgas kolm bussitäit õpilasi-õpetajaid mitmekümnest Eesti koolist. Kokkutulnuile esinesid HWG lauljad ning tantsijad, õpetaja Tiina Brock ning lavastaja Margus Kasterpalu. Tervitasid kooli, ministeeriumi ja Emakeele Seltsi esindajad.\nÜritusest oli veebiülekanne reaalajas ning see salvestati hilisemaks vaatamiseks aadressile http://www.uttv.ee, otsingusõna „keeletegu“ (samal aadressil on vaadatav ka möödunud aasta analoogiline üritus Vastseliinas).\nKeeleteokandidaatide tutvustus: www.hm.ee/keeletegu2011\nTagged: Ellen NiitEmakeele SeltsHaapsalu Wiedemanni GümnaasiumHeli LaanekasKaarel KaljurannaKõnetuvastusrakendus nutitelefonideleTanel Alumäe


Ettevõtjad riigikorteritest: ehk jätab mõnigi pere Soome minemata - Majandus\nEttevõtjad riigikorteritest: ehk jätab mõnigi pere Soome minemata\n6. oktoober 2017, 8:52\nPõlva külje all tegutseva Peetri puit OÜ juht Peeter Peedomaa. FOTO: JAANUS LENSMENT/POSTIMEES\nEesti maapiirkondades tegutsevad ettevõtted kiidavad riiklike üürielamute projekti, kuna nende töötajatel napib häid elamispindu.Tänu sellele võib Eestisse jääda nii mõnigi spetsialist, kes muidu üle lahe Soome põrutaks.\nKui majandusministeerium riiklike üürikorterite rajamise idee paar aastat tagasi välja pakkus, tabas seda avalikkuse pahameeletorm. See tembeldati turusolkimiseks ja rahalaristamiseks. Nüüd on aga mõnedki kriitikud leebunud ja peavad seda ideeks, millel on oskuslikul rakendamisel igati jumet.\nNäiteks end Saaremaal Nasva alevikus sisse seadnud eduka laevatootja Baltic Workboats AS omanik Margus Vanaselja ütles, et riigikorterite ehitamine on hea mõte. Ta näeb iga päev, kuidas inimesed suurematest keskustest tuleksid nende juurde tööle, kuid ei leia endale korralikku eluaset.


Warner Bros. 5051895402726 - Smartech.ee\nWarner Bros. 5051895402726\nMortal Kombat XL koondab kogu Mortal Kombat X mängu jaoks välja antud täiendava sisu ja ka uue sisu.\nLisaks Mortal Kombat X mängule sisaldab pakett Kombat Pack 1, Kombat Pack 2 ja arvukalt erinevaid rõivaid tegelastele.\nKombati pakettides on mängitavad tegelased nagu Jason Voorhees, Tanya, Predator ja Treemor. Lisaks on lisatud uus sisu - neli täiesti uut mängitavat mängutegelast, üks uus mängukeskkond ja uued komplektid kõigile mängutegelastele. Uuteks tegelasteks on Xenomorph (Tulnukas), Leatherface (Texase mootorsaetapja), Bo Rai Cho, Triborg (sh 3 robotit) ning boonusena on viies tegelane mõnele mängijale uus tegelane nimega Goro, mis oli Mortal Kombat X-s abonendi eeliseks. Uut mängukeskkonda nimetatakse “Pitiks”, kus lahingud toimuvad kuu ja leegi kumas.\nMortal Kombat XL ühendab vapustava kinoliku ja kõige jõhkrama võitluskogemuse!\nVõite valida erinevaid iseloomuomaduste variatsioone, mis mõjutavad nii strateegiat kui ka võitlusstiili. Mäng tutvustab seeria populaarseimaid tegelasi, nagu Goro, Scorpion ja Sub-Zero, kes seisavad silmitsi uute väljakutsujatega. Neil on uued suured jõud, mis seovad loo suurepäraselt kokku.\nMäng algab sealt, kus eelmine mäng pooleli jäi, ja jätkub 25 aastat. Veteranide omadused rõhutatakse, samal ajal kui figuuridesse tulevad uued tegelased ja eelmiste tegelaste järeltulijad. Mängida on arvukalt erinevaid tegelasi.


Täna: kui Sillamäel sünnib maailmarekord, toob see kaasa 30 000 eurot - Kergejõustik - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nTäna: kui Sillamäel sünnib maailmarekord, toob see kaasa 30 000 eurot\n20. august 2013, 8:28\nMeeste kõrgushüppes saab Sillamäe Kõrgushüppe Galast Eesti läbi aegade kõige kõrgetasemelisem kõrgushüppevõistlus. Korraldajad on jõudnud kokkuleppele lausa kolme maailmameistriga. Eile hilisõhtul löödi lõplikult käed maailma edetabelijuhi, äsja Moskvas maailmameistriks kroonitud ukrainlase Bondarenkoga (isiklik rekord 2.41), kes teeb oma esimese etteaste maailmameistrina just Sillamäel. Talle astuvad vastu 2007.a. Osaka maailmameister, Moskva MM-i kuues mees Donald Thomas (isiklik rekord 2.35) Bahamalt, 2005.a. Helsingis maailmameistriks tulnud Juri Krõmarenko (2.34) Ukrainast, Ateena olümpiapronks Jaroslav Baba (2.37) Tšehhist, Euroopa meistrivõistluste hõbemedalivõitja Raivydas Stanys Leedust (2.31), 2009. aasta noorte MM-pronks Daniil Tsyplakov (2.31) Venemaalt ning juunioride maailmameister Andrei Churila (2.28) Valgevenest. Eesti au kaitsevad mitmekordne Eesti meister Karl Lumi (2.22) ja mitmevõistleja Mikk Meerents (2.17).\nNaiste kõrgushüppevõistlus algab 12.30, meeste võistlus kell 14. Võistlus on pealtvaatajatele tasuta.


Maksumaksja maksab esileedi maratonisõidud\nKadri Jakobson • 21. oktoober 2008 • 2 min\nVaid osalustasu maksab Evelin Ilves ise, kinnitati vabariigi presidendi kantseleist.\nEvelin Ilves on viimasel ajal meedias põhiliselt rääkinud oma spordiharrastustest ja lemmikalast rulluisutamisest. Ta on osalenud kahel rulluisumaratonil Berliinis ja ühel maratonil Šveitsis.\n"Osalustasu presidendi kantselei ei maksa, oleme tasunud lennupiletite ja majutuse eest kokku summas 29 024 krooni. Viimane kord Berliinis täitis Evelin Ilves ka mitmeid esinduskohustusi," öeldi presidendi kantseleist.\nKüsimusele, kui palju kulub kantseleil raha presidendiproua eratreeneritele ja eratreeningutele, samuti esileedi spordivarustusele, vastati presidendi kantseleist: "Presidendi kantselei on ostnud spordiklubilt Fittest riigipea personaaltreeningute plaanide koostamise ja nõustamise teenust 17 110 krooni eest. Personaalset spordivarustust ei ole ostetud, kinnitati kantseleist."\nSelle aasta mais on presidendi kantselei riigihanke korras ostnud firmalt Fysioline Eesti presidendi kantseleisse spordiinventari kokku 181 000 krooni eest.\nSpordiinventari kasutavad kõik kantselei töötajad\n"Tegemist on spordiinventariga: kangisurumise pink, seljavenituspink, reguleeritavad ristiveo plokid, ülatõmbe plokk, jooksutrenažöör. Spordiinventari kasutavad presidendi kantselei töötajad ning riigipea ja kantselei turvalisuse tagamisega seotud julgestuspolitsei ametnikud. Seda saavad soovi korral kasutada ka vabariigi president ja Evelin Ilves," vastati kantseleist.\nErika Salumäe, riigikogu liige\nKui see tõesti tõele vastab, et maksumaksja presidendiproua sportliku vormi kinni maksab, siis mina toetan igal juhul sellist sportlikku eeskuju. Maksumaksja maksab palju nõmedamaid asju kinni, see pole minu arvates küll midagi halba, kui meil on eeskuju olemas.\nMeelis Atonen, Eesti Posti nõukogu esimees ja spordihuviline\nJumal tänatud, et ta ei käi maksumaksja raha eest gourmet-matkadel või millelgi veel hullemal. Ei taha küll presidendiprouat õigustada, aga kui vaadata, et maksumaksja raha on kulutatud, siis pole see kõige halvem variant. Iseenesest need on ikka lõbud, mida inimene peaks ise tasuma. Kui ma pole käinud oma ametikohta esindamas, siis on loogiline, kui igaüks maksab oma arved ise. Kui ühtivad töö ja erasõit, siis peaks neid kulusid jagama.


Suunakood Celje, Trbovlje\nLinn või piirkond: Celje, Trbovlje\nCelje, Trbovlje suunakood on 03. FFiktiivse telefoninumbri 5669709 ja suunakoodi 03 jaoks tuleb valida number 03 5669709. Celje, Trbovlje asub Sloveenia.\nSuunakoodi prefiks seob abonendi telefoninumbri kindla asukohaga. Lisaks suunakoodile on olemas ka muud tüüpi prefiksid: Rahvusvahelised riikide eesliited, mobiiliteenuse pakkujate eesliited ja mitmesuguste teenuste eesliited. Neid kombineeritakse mitmetel otstarvetel. Kui helistatakse ühest riigist teise ja kõne vastuvõtjal on lauatelefon, siis ühendatakse riigi eesliide suunanumbri ja abonendi numbriga. Fiktiivse telefoninumbri 5669709, suunakoodi 03 (Celje, Trbovlje) ja Riigi suunakood 00386 jaoks tuleb valida number 00386 3 5669709. Kui helistatakse mobiilsideseadmesse, ühendatakse Riigi suunakood mobiiliteenuse pakkuja eesliite ja abonendi numbriga. Kui helistatakse samas riigis asuvale abonendile, saab selle riigi koodi välja jätta. Riigisiseste kõnede korral ühelt lauatelefonilt teisele võib paljudes riikides suunakoodi ära jätta, kui mõlemal abonendil on sama suunanumber. Riikides, kus tellijatel on pärast teise asukohta või linna kolimist võimalik säilitada sama telefoninumber, tuleb loomulikult valida ka suunakood - antud juhul 03.\nKui te ei asu Sloveenia ja soovite helistada inimesele Celje, Trbovlje, peate lisaks suunakoodile lisama ka Riigi suunakood. Sloveenia Riigi suunakood on +386 (00386), seega kui olete Eesti ja soovite helistada inimesele Celje, Trbovlje, peate selle inimese telefoninumbri ette lisama eesliite +386 3. Sellisel juhul jäetakse välja suunanumbri ees olev null. Fiktiivse telefoninumbri 5669709, suunakoodi 03 (Celje, Trbovlje) ja Riigi suunakood 00386 jaoks tuleb valida number 00386 3 5669709.


Reliaablus – Vikipeedia\nReliaablus ehk usaldusväärsus on sotsiaalteadustes kasutusel olev kontseptsioon, mille eesmärk on kirjeldada uurimistöö tulemuste paikapidavust ning hinnata seda, mil määral sõltuvad uurimuse tulemused juhuslikest teguritest, mida uurimistöö ei käsitle. Sotsiaalalade uurimistöödes on sajaprotsendiline reliaablus pigem ideaal, kui nõue.\n1.3 Tulemuste poolitamine\nTäpset reliaablusmõõtu on raske teadustööle anda, kuid reliaablust püütakse siiski hinnata mitme meetodite abil.\nSamasugune uuring tehakse teist korda ning mõõdetakse tulemuste paikapidavust. Selle eelduseks on, et uuritav probleem ei sõltu ajast. Sotsiaalteadustes on uurimisobjekt (nt sotsiaal-majanduslik seisund) tihti pidevas muutumises, mis teeb kordusuuringu kasutamise võimatuks.\nViiakse samaaegselt läbi teine uuring. Uuringutulemuste vahelise korrelatsiooni tugevus näitab seda, mil määral uuriti seda, mida uurida sooviti. See, kui tugev peab olema korrelatsioon, sõltub standardtest, mida uurimistöö täita soovib.\nTesti tulemused jaotatakse kaheks poolikuks testiks ning leitakse saadud kahe pooliku testi vaheline korrelatsioon. See on muidugi juhul, kui kogu test uurib ühte kindlat omadust. Eriti oluline on selline meetod psühholoogias, kus näiteks isiksuseomaduse uurimiseks kasutatud küsimustiku põhjal testitakse, kas mõlemad pooled annavad ühesuguseid tulemusi. Kui ei, siis järelikult oli mõõtmisinstrumendis viga ning ei mõõdetud täpselt seda psühholoogilist aspekti, mida sooviti. Küsimused jaotatakse psühholoogiliste testide puhul peamiselt paaris- ja paaritute arvude baasil, kuna jaotades keskelt pooleks võib testi täitmise väsimus ning sarnased aspektid põhjustada erinevust kahe testi poole vahel.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Reliaablus&oldid=5150957"\nLehekülje viimane muutmine: 23. november 2018, 14:39\nSelle lehekülje viimane muutmine: 14:39, 23. november 2018.


Häštäg #travellerring VLOGI: Taani põhjatipp nähtud, edasi Inglismaa poole! – Accelerista\nOled siin:Esileht»MATKAMA JA REISIMA!»#TRAVELLERRING»Häštäg #travellerring VLOGI: Taani põhjatipp nähtud, edasi Inglismaa poole!\nHäštäg #travellerring VLOGI: Taani põhjatipp nähtud, edasi Inglismaa poole!2 minuti lugemine\nautor accelerista\t 13. sept. 2018 Kommentaare pole\nRännumees Väino Laisaar ehk Väints on oma Euroopa ringiga jõudnud tänaseks graafikusse tagasi. Vlogi kolmas osa on kokkuvõte Taani ja Saksamaa etappidest. Muuhulgas saame teada, miks sadamas on hea peatuda ning kuidas ummikutes naviga pööraselt aega veeta.\nSeikleja Väino Laisaar ehk Väints alustas 31. augustil Tallinnast Peugeot Travelleri bussiga teekonda ümber Euroopa. Eesmärk on autoga Euroopale ring peale “joonistada” ning käia läbi teelt mitte kaugele jäävad märkimisväärsed kohad.\nKolmandas vlogis räägib Väints, kuidas möödus seikluse Taani-etapp. Ööbima jäi ta sadamasse ning Taani olulisemaks sihtpunktiks valis riigi põhjapoolseima otsa, Greneni neeme, kus kohtuvad Põhjameri ja Läänemeri ning asuvad omavahel hoogsalt laineid segama.\nSadamas ööbimine on mõnus ja turvaline, kui ehk vaid tugevas tuules vilistavad mastid kõrvale jätta, aga vilistamise vastu aitab kõige paremini sügav uni. Sadamakaptenilt võib alati minna küsima sooja duši võimalust, öömajale jäänud reisisellidega teha tutvust.\nSkagen on Taani põhjapoolseim linn. See kuulub Frederikshavni valla koosseisu ja asub Jüüti poolsaare põhjatipus. Skagenis asub riigi suurim kalasadam. 2018. aastal elab siin veidi üle 8000 inimese.\nSkagen piirneb ühelt poolt Põhjamere ja teiselt poolt Läänemerega. Skageni sarveks nimetatud liivase Greneni neeme juures kohtuvad Skagerraki (tuleneb Skageni nimest) ja Kattegati veed. Kattegat (Läänemere väin) eraldab Taanit Rootsist ning Skagerrak (Põhjamere väin) lahutab Taanit Norrast.\nTaani põhjapoolseimas punktis – Greneni neemel – näeb suurepärast looduse vaatemängu – Põhjamere ja Läänemere kokkulöövate lainete vahuharju. Hea strateegilise asukoha tõttu ja et vältida laevaõnnetusi, mis siinsetes vetes väga sagedased olid, püstitati kas 16. või 17. sajandil siia Taani esimene tuletorn Vippefyr.\nLoe Greneni kohta rohkem siit\nLäbi Taani ja Saksamaa sõitis Väints seekord Raulita, uuesti kokku said mehed Ühendkuningriigi pinnal. Sellest kõigest aga juba järgmises vlogis.\nKõige tähtsam häštäg, mille järgi otsida uusi postitusi on #travellerring\n#featured #travellerring Peugeot Reisikiri Saksamaa Taani\nEelmine artikkelArmutu statistika: Eestis registreeritud sõidukid satuvad välismaal järjest enam õnnetustesse\nJärgmine artikkel Uuring: kaasreisijad tunnevad end autos ohustatuna ent juht ei hooli


2018-08-17-18 EST VS LAT Airsoft weekend.Eesti poole korraldaja:[V.A.L. Airsoft]\nNews: 2019-04-27 Laupäevane lahing @ Chokeberry\n2019-04-27 Tour de Veekas 5 [V.A.L. Airsoft & Kingarms.ee]\n2019-04-27..28 @ OP: Iron Sky V\nRahvusvahelised mängud/ International games »\nAuthor Topic: 2018-08-17-18 EST VS LAT Airsoft weekend.Eesti poole korraldaja:[V.A.L. Airsoft] (Read 1039 times)\n« on: August 12, 2018, 16:01:04 »\nVabu mängukohti mõlemil poolel planeeritud 25, eestlaste osa on etendada NATO üksusi, lätlased etendavad terroriste/narkogänge, Martins ise on üksik psühhoterrorist :D NATO ülesanne on hävitada narkolaborid ja vahistada terroristide juht Edgars, see on siis öise mängu stsenaarium. Eestlaste NATO baas tuleb luua lagendikule puhkeala lähedusse, kogu platsi suurus on natukene üle 6ha, on nii lagendikku kui metsa. Täpsustan informatsiooni kui olen kogu stsenaariumi inglise keeles kätte saanud ja tõlgin selle siis eesti keelde ja panen ka V.A.L. Airsoft gruppi üritusena üles asja. Osalustasu on lätlastel planeeritud 5€ öösel ja 5€ päeval nagu aru sain, seega kokku 10€. Mängu täpne asukoht:https://www.google.com/maps/dir/57.7087601,25.3466623/57.7086582,25.348974/@57.1786128,24.1555648,7z\nTäpsustuseks siis, et mäng on 25vs25, eestlastele siis 25 kohta mängule NATO osapoolel. Registreerumine V.A.L. Airsoft ürituse all eestlastele, täpsemad reeglid lätlastelt kohapeal, mäng on inglise keelne.\nRegistreeruda mängule Eesti poolel saab V.A.L. Airsoft facebooki grupis ürituse all. https://www.facebook.com/events/674200289612251/\nRe: 2018-08-17-18 EST VS LAT Airsoft weekend.Eesti poole korraldaja:[V.A.L. Airsoft]\n« Reply #1 on: August 12, 2018, 22:35:06 »\nöömäng oleks siis eriti lihtne, lätlased ei julge ju võssist välja tulla\nÜhel mängul lätlastega nägin kuuevarbalisi mängu algul ja lõpus.\nSalaja kuulasime nende kanalit pealt, kuna ei leidnud tüüpe ülesse\nKuulan juttu (tõlge on suvaline) Ma näen neid , na tulevad... õnneks läksid mööda...\nIgatahes hoitke lagedale ja nad ei lase teid\n« Reply #2 on: August 13, 2018, 13:03:20 »\nQuote from: vanakaru on August 12, 2018, 22:35:06\nNo sellisel juhul läheb NATO jahile, stsenaariumi järgi ongi normaalne, et narkojõugud ennast võssis peidavad. Mäng on täpselt nii põnev kui põnevaks mängija selle endale teeb ja olen enam kui kindel, et see mäng saab olema väga põnev.\n« Reply #3 on: August 14, 2018, 09:31:25 »\nRegistreeruge julgelt, meil on vaja saada kokku 25 mängijat ja lähme näitame lätlastele koha kätte, et kes on kilusõdade kuningad, et Vana Tallinn on parem kui Riia Palsam, et me võtame oma maksud lätlastelt tagasi, ärgem jätkem Eestit häbisse, lähme teeme lätlastele tuupi ja lööme Lätis korra majja. \n« Reply #4 on: August 14, 2018, 17:09:24 »\nKuule, oled sa kindel et vastu mängivad ikka etnilised lätlased, mitte kohalikud venelased\nVenkudega võib ka siin madistada...\n« Reply #5 on: August 14, 2018, 18:06:34 »\nQuote from: vanakaru on August 14, 2018, 17:09:24\nEdgars Skudoris´t ja Martins Strazdins´t ma tunnen, nemad korraldavad seda mängu ja tegu on etniliste lätlastega, Edgars ei oska isegi vene keelt kuigi on sündinud ja elab Valkas, seega pole põhjust põdeda, mõlemad on käinud ka Eestis V.A.L. Airsoft mängudel ja ka Nullgruppi vangla mängul. Ning samas ei oma mingit tähtsust mis rahvusest on mängijad, peaasi, et mäng lõbus oleks.\n« Last Edit: August 15, 2018, 12:56:17 by Remius »\n« Reply #6 on: August 15, 2018, 12:59:08 »\nRegistreeruge julgelt, lähme anname lätlastele nende väljakul ühe korraliku lahingu ja toome võidu koju :P\n« Reply #7 on: August 19, 2018, 15:26:19 »\nKäisime siis 17-18.august 2018 Läti sõprade kutsel Burtniekis oma esimesel Läti mängul.\nÕhtul oli eestlaseid kohal 5, 3 tublit mängijat Valga poolt ja 2 Karistajat.\nÖine osa oli raske, mets väga tihe, vaenlane kaval ja väga hästi varjunud (alles mängu lõpus saime teada, et enamus vastastest olid esmakordsed mängijad, aga mängisid nagu proffid, sammuti avastasime, et meie vastas oli roosa relvaga õrnema soo esindaja ka :D ).\nKottpimedas metsas otsustasime kasutada taskulampe kuid ei vaikselt hiilimine, ei öövaatlusseade, ei taskulambid ei andnud meile mingit eelist. Tagatipuks eksisime metsas veel ka ära ja tiirutasime oma pool tundi väikeses metsatukas ringi enne kui sealt välja saime :D aga see ei tähenda, et me vastastele lõpuks korralikku viimast lahingut öösel poleks andnud, meelitasime nad lihtsalt metsast välja :D\nPäevasele mängule jäi eestlaseid 2 Karistajat. Kuna eestlaseid kahjuks nõnda vähe mängule tuli, siis organiseeris korraldaja meile lisaks ka Läti mängijaid kellel mängu kogemust 10 aastat.\nPäevased lahingud metsas olid intensiivsemad ja eksimisi enam ei esinenud.\nKokkuvõtteks oli väga lõbus üritus ja kindlasti lähme tagasi Lätti mängima.\nTänud Martins Strazdins´ja Edgars Skruodis väga hea mängu organiseerimise eest ja tänud kõigile kes mängul osalesid :)