Koolitus | Catherine Nail Collection\nKoolitusCatherine Nail Estonia2021-04-03T11:00:35+00:00\nCatherine Stuudio omab Eesti Vabariigi Haridusministeeriumi poolt väljastatud koolituslitsentsi ja koolituskeskuse luba nr. 19492. Vastavalt seadusele on teil võimalik koolituskulud oma tuludest maha arvata.\nÕpingute alustamise tingimuseks on vähemalt keskhariduse olemasolu, soov ennast täiendada. Koolitusele vastuvõtt toimub õppija kirjaliku avalduse esitamisel ning õpingute alustajat teavitatakse telefoni ja e-posti teel. Koolituse eest tasumine toimub arvel viidatud arveldusarvele. Arve tuleb tasuda arvel märgitud tähtajaks. Pikkade koolituste korral on võimalik maksta maksegraafiku alusel. Maksegraafiku korral tuleb viimane makse tasuda 2 nädalat enne kursuse\nlõppu. Õppija koolitusest väljaarvamine toimub õppija poolt esitatud avalduse alusel. Koolitusest loobumise või koolituse katkestamise korral tagastatakse osavõtjale makstud õppetasu, millest on maha arvestatud oseletud loengute aeg ja 10% kursuse maksumusest Catherine Nail Collection poolt tehtud kulutuste katmiseks (registreerimiskulud, jaotusmaterjalide ettevalmistamine, materjalikulu jms.)\nCatherine Nail Collection on välja töötanud kvaliteedi kontrollsüsteemi, mille abil teostatakse analüüs toimunud õppetöö ja õppekavade kvalteedi kohta. Tagasiside kuulajatega toimub ankeedi põhjal. Ankeedi täitmine on anonüümne ja vabatahtlik.\nÕppekeskkond võimaldab töövõtete praktiseerimist tingimustes, mis sarnanevad reaalsele töökohale ning vastavad sotsiaalministri määrusele Tervisekaitsenõuded ilu- ja isikuteenuste osutamisele. Õppekeskkonna kvaliteedi tagab see, et samu ruume kasutavad ka ilusalongis töötavad meistrid oma professionaalse teenuse osutamisel ning ruumid vastavad tervisekaitsenõuetele.\nCatherine Studio koolituste eelised:\n1. Koolitusteenuse pakkumiseks vajalike lubade ja litsentside olemasolu. Tulumaksu tagastamine koolituskuludelt.\n2. Catherine Studio on saksa firma Catherine ametlik esindaja Eestis.\n3. Kogu toodang on valmistatud Saksamaal ning kõik tooted vastavad kõrgemateile Euroopa Liidu nõuetele. Töö Catherine toodetega tagab mugavuse, ohutuse ja prestiiži.\n– kvaliteetne koolitus lühikese aja jooksul\n– individuaalõppe soovitud aegadel\n– praktilised ülesanded ja tööd tagavad põhjalikud oskused elukutse omandamiseks\n– õpetame kliendipsühholoogiat ja etiketti\n5. Individuaalne väljaõpe:\n– koolitused toimuvad väikestes gruppides, maksimaalselt 2-4 inimest või üks ühele koos koolitajaga, hind sellest ei muutu.\n– me hindame oma reputatsiooni. Praktika modellidega toimub kuni programmi täieliku läbimiseni.\n7. Koolituse materjalid ja töövahendid:\n– kõik vajalik on koolitaja poolt.\n– meie koolituskeskuses töötavad oma ala tõelised ja andekad professionaalid, kes on suure kogemusega antud valdkonnas.\n– koolitajad täiendavad ennast pidevalt ning tõstavad oma teadmiste taset.\n– osalevad erinevatel rahvusvahelistel seminaridel, treeningutel ja konkurssidel.\n9. Koolitusejärgsed dokumendid:


Küsimus ajaloost: kas tõesti viisid kõik teed Rooma? - Atlas\nKüsimus ajaloost: kas tõesti viisid kõik teed Rooma?\nFOTO: akg / Bildarchiv Steffens / Scanpix\nKõik teed viivad teatavasti Rooma. Aga millistest teedest ja veelgi olulisem – millisest Roomast siin juttu on?\nMe oleme kõik kuulnud väljendit, et kõik teed viivad Rooma. Tänapäeval väljendatakse sellega enamasti tõdemust, et iga eesmärgi täitmiseks on pea lõpmatu hulk meetodeid. Kas aga tõesti viisid kõik teed vanasti Rooma linna? Väljaandele The Local aitasid selles küsimuses selgust saada ajaloolased Caillan Davenport ja Shushma Malik.\nOn teada, et Rooma teedeehitusele pani aastal 27 eKr aluse imperaator Augustus, kes tahtis parandada pealinna ühendust Aadria mere ranniku Rimini sadamalinnaga. Samas oli teede ehitamine nagu tänapäevalgi kallis ja seetõttu ei olnudki see Vabariigi ajal kuigi levinud. Augustus ja tema järglased mõistsid aga, et teed olid kaubanduse õitsemiseks hädavajalikud, kaubandus tähendas aga raha.\nAastal 28 eKr andis Rooma senat Augustusele Itaalia teede kuraatori tiitli ja nii lõigi ta Rooma nn «Kuldse verstaposti», millel seisid muistse ajaloolase Plutarchose kohaselt sõnad «kõik Itaaliat läbivad teed lõppevad siin». Tõenäoselt seisid sellel ka kõigi seal lõppevate teede nimed.\nAugustus uskus, et Rooma ei ole mitte ainult linn Itaalias, aga ka kogu maailma keskpunkt. Rooma teedevõrgustik lõimis aga kokku kogu impeeriumi ning esimeseks aastasajaks pKr tunnustati imperaatorit teedeehituse ülemana ka siis, kui tegelikult oli tegemist puhtalt kohalike kuberneride tellitud töödega.\nKuigi valdav enamus teede äärde seatud verstapostidest näitasid möödujale vahemaad Rooma, kasutati kaugemates piirkondades siiski ka kohalike keskuste nimesid. Lisaks rajati maanteede äärde spetsiaalseid külalistemajasid, mida tohtisid kasutada vaid riigi eriülesandeid täitvad inimesed.\nMida aeg edasi, seda enam hakkasid teedevõrgustikud muutma riigis valitsevaid võimusuhteid ning nii saigi, et kui roomlased hakkasid valmistama esimesi maailmakaarte, sai nende maailma keskpunktiks mõistagi just Rooma. Niisiis võib tõepoolest öelda, et antiikmaailmas viisidki kõik teed Rooma.\nSelle väljendi tähendus on aga suuresti teine, kirjutavad Davenport ja Malik. Nimelt ei ole kirjandusest teada, et roomlased ise sellist väljendit pruukinud oleksid. Küll aga tuleb see laiemasse kasutusse sajandeid hiljem ja siis juba sootuks uues tähenduses.\nNimelt sai Rooma viivatest teedest populaarne vanasõna 19. sajandi ajakirjanduses, seekord aga n-ö «igavese linna» tähenduses – tollal toimusid linnas murdelised väljakaevamised ning linna suurejoonelisus sai üle maailma aina kuulsamaks. Seega kujunes Roomast omamoodi kujund – raskete teede lõpus ootav hiilgav sihtmärk, mitte aga konkreetne linn konkreetsel poolsaarel.\nLisaks püsis tollal ja püsib tänapäevalgi Rooma kui Lääne kultuuriruumi hälli tähendus, milles linn on justkui teatud kultuurilise arenguloo lähtepunkt. Ning selliseski vaates viivad kõik teed Roomani tagasi.


Kütusemüüjate rammusad kasumid - Äripäev\nKütusemüüjate rammusad kasumid\n09. juuli 2014, 00:00\nMullu tegi pea kõigi Eesti kütusefirmade kasum suure hüppe, kuigi käive valdavalt langes. Kõige võimsam tõusja on Eestis Alexela Oil, mille aastatepikkune kahjum suudeti 2013. aasta lõpuks pöörata pisut üle miljoni euro suuruseks kasumiks. Sellega on ettevõte teinud majandusaruande esitanud kütusemüüjate hulgast kõige suurema hüppe.\nAlexela tegevjuhi Ain Kuusiku väitel seisneb nende edu jaemüügi osakaalu suurendamises. “Jaemüügis on kasumlikkus hulgimüügist suurem, meie oleme suutnud jaeturgu rohkem kasvatada ehk sealt ka parem tulemus,” ütles Kuusik.\nSamuti on edu põhjuseks kahe uue tankla avamine ja autogaasi müügi alustamine. Lisaks osteti neli ja ehitati ise juurde kaheksa vedelgaasitanklat.\n2010. aastal kõige suurema kasumiga kütusemüüja Statoil Fuel & Retail Eesti majandusaasta kestab alates 2012. aastast maist aprillini ja mullune aruanne valmib alles selle aasta septembriks. Ettevõtte finantsdirektori Paavo Siimanni sõnul võib aga mullusega rahule jääda. Tema kinnitusel on viimaste aastate investeeringud kütusemüügi kõrval muudesse teenustesse ära tasunud. “Ka mõjusid lõppenud aasta majandustulemusele positiivselt eelmise aasta soojad suveilmad, mis tõstsid nii klientide arvu kui ka kosutasid keskmist ostukorvi,” ütles Siimann.\nKäive veereb allamäge. Kuigi kasum tõuseb, on Eesti kütusemüüjate seas valdav trend käibe kukkumine. Põhjused on juhtide sõnul erinevad. Näiteks nelja tanklaga ASi Mokter majandusaruandes seisab, et nende üle miljoni eurose käibelanguse põhjuseks on peamiselt tihedas konkurentsis müügimahu vähenemine.\nSuurima languse tegi Neste Eesti – käive kukkus 2012. aastaga võrreldes 15%. Firma peadirektor Ivar Kohv hindas 2013. aastat siiski edukaks. “Erinevalt muudest valdkondadest arvestatakse kütuseäris juurdehindlus mitte protsentides toote hinnast, vaid sentides liitri kohta. Seega edukuse mõõdupuu on müügimaht liitrites ja see, kui efektiivselt suudetakse tegutseda,” lisas Kohv. Müüdud liitreid Neste paraku ei avalda.\nErandina paistab Eesti kütusefirmadest välja Premium-7 tanklaid haldav OÜ Sevenoil EST, mille käive tõusis tervelt 27%. Juhatuse liikme Mati Luige väitel on käibe kasv saavutatud peamiselt tänu uute kütusejaamade avamisele ja olemasolevate renoveerimisele. “Kindlasti on olnud käibe kasvu saavutamisel oluline osa ka meie müügi- ja turundusmeeskonnal,” lisas Luik.\nImetankla üllatab endiselt. 2001. aastast tanklaketti 5+ KÜTUS pidanud ettevõte OÜ Kaubserv on oma kasumit enam kui kahekordistanud – 2012. aasta 83 711 euro asemel seisab 2013. aasta majandusaruandel number 196 839. Ettevõttele kuulub üksainus kütusejaam, samas teenitakse näiteks peaaegu sama palju kasumit kui OÜ Sevenoil EST, mis tegutseb Eestis tervelt 29 tanklast koosneva ketina.\nKuigi turg suureneb, on tarbijad Kuusiku sõnul muutunud kokkuhoidlikumaks. Ivar Kohvi väitel on olulisim trend kütusemaastikul nn diseliseerumine. “Kui mõne aasta eest oli kütuse jaemüügis ülekaalus bensiinimüük, siis praeguseks on mahud 50/50 ja ennustame, et muutus jätkub ka eelolevatel aastatel,” lausus Kohv.\n“Valitsus, selle asemel, et kurjategijaid püüda, tõstab makse,” selgitas Alexela tegevjuht. Seda, kas kütuse hind langeb või tõuseb, ta ennustada ei soovinud.\nLiidrid plaanivad laieneda\nAlexela Eesti plaanib tänavu renoveerida olemasolevaid tanklaid ja ehitada kogu Eestit kattev autogaasitanklate kett. Investeeringuteks on plaanitud tänavu 2,7 miljonit eurot.\nStatoil kavatseb uuendada mitu jaama nii Tallinnas, Tartus kui ka Pärnus. Lisaks investeerib eraldi pesulatesse.\nLukoil tahab suurendada kauba müügimahtu ja sortimenti ning lisateenuste mahtu, investeerida plaanitakse sel aastal 420 000 eurot.\nNeste Eesti avab tänavu kolm uut jaama – Hiiumaal (juba töötab), Haljalas ja Tartus Ropkal, lisaks rekonstrueeritakse Tartu ringtee tankla.\nKaubserv erinevalt suurematest kütusemüüjatest lähiajal suuri investeeringuid ei plaani.\nKütusemüüja neljakordistas kasumi\n08. July 2014, 19:37


Sortis 80 mg - õhukese polümeerikattega tablett (80mg) - blogileht.ee, 80-paevane ohuke alla\nKreatiinkinaasi määramine Kreatiinkinaasi CK ei ole mõtet määrata pärast pingutavat füüsilist koormust või mõne muu seisundi korral, millega kaasneb tõenäoliselt CK sisalduse suurenemine plasmas, sest see muudab tulemuste interpreteerimise keeruliseks. Maksapuudulikkuse all kannatavatele patsientidele on ette nähtud ettevaatus..\nSpetsifikatsioon Keha Salendav ja Pinguldav eeterlik Õli Tugev Mõju Kaalust alla võtta Õhuke Jalg Talje, Tuharad Rasva Põletamine Füüsilise Ohutuse kaalulangus Toote ametikoht : edendada catabolism rasva, mis aitavad rasva põletamine, kaob rasv, rasva lahustada, järk-järgult kõrvaldada toksiinid üleliigse vee ja keha, samal ajal, teeb 80-paevane ohuke alla pingul ja sile ja elastne, dredge meridian, pinguta nahka, parandab naha lõtv nähtus, hoida õhuke ja peen kuju.\nSortis 80 mg - õhukese polümeerikattega tablett (80mg)\nMakset eeldatavasti olema laekunud 3 päeva jooksul enampakkumise lähedal. Deponeerimine on meie parem maksmise meetodit, me nõustuda ka erinevaid makse, mida TT, Western union, Moneygram ' i ja teisi, nagu allpool. Me ei vastuta tollimaksud.\nWC-POTT VITRA S UNIVERSAALNE ÄRAJOOKS SUJUVALT SULGUV PRILL-LAUD - blogileht.ee\nMOTILIUM® õhukese polümeerikattega tabletid - kasutusjuhend - Söögitoru\nTavaliselt vajab 80-paevane ohuke alla 30 kuni 60 päeva jooksul rohkem või vähem oma riigi, venemaa Föderatsioon võib-olla vajab rohkem kui 60 päeva; ja Brasiilia mõned ajad vajab rohkem kui 90 päeva. Kui te ei ole saanud seda õigeaegselt, siis palun võtke meiega ühendust Tavaliselt me saadame toote kohta 5 päeva jooksul pärast teie makse.\nKui teie toode ei tundu kvaliteedi probleem või kahjustatud, võtke julgelt meiega ühendust, me saata või tagastame teile. Kui ei saada toote pärast kaitse ajal me saada uuesti või tagastame teile.\nKui te tühistatud tellimuse 80-paevane ohuke alla Express tagastab makse, et sa jooksul 7 kuni 12 päeva.


Minu jaoks on Jamaica köök muidugi suur tundmatu, kuid teisel päeval oli mul võimalus proovida maitsvat vürtsikat liharooga, eriti Jamaica Jerk vürtsidega maitsestatud eriti vürtsikat.\nJamaica gastronoomia pärineb segu Aafrika ja Suurbritannia köögist. Peaaegu kõigil nende roogadel on väga intensiivne maitse, võib-olla liiga palju selle jaoks, mida oleme harjunud, ja see on peamiselt tingitud selle valmistamiseks kasutatud maitseainete kogusest, paljud neist koos kuumade paprikate sortidega. Tüüpiline näide on see vürtside segu, millest ma täna räägin, Jerk-vürtsid, kas soovite teada, millistes roogades seda kasutada ja kuidas seda kodus valmistada?\nAlustame koorimisega, millest see Jamaica maitseaine koosneb. Jerk Spice Mixi põhikomponent on Scotch Bonnet, rohekaskollane kuni punane kuum pipar, mida kasutati algselt toidu säilitamiseks, kui külmutus polnud kättesaadav või seda oli raske saada. Seda peetakse üheks kuumimaks tšillipipariks, isegi kuumemaks kui jalapeño.\nPipar on jerkide maitseainesegu teine oluline osa. Selle tumepruunide kuivatatud marjade lõhn sarnaneb kaneeli, muskaatpähkli ja nelgi kombinatsiooniga ning nende maitse on kergelt vürtsikas. Lõpuks on Jerki vürtsisegu kolmas peamine koostisosa tüümian, mida kasutatakse laialdaselt Jamaica köögis, seda on välitoitude turgudel hõlpsasti näha kuivatatud kimpude kujul.\nKuid Jerk on ka Jamaica köögi stiil, see koosneb märjast või kuivast hõõrdumisest Jerk'i vürtside, liha, eriti sealiha ja kana, aga ka kala ja mereandide seguga. Seda kasutatakse ka lambalihas, veiselihas, vorstides ja isegi tofus.\nSellele vürtside segule lisatakse laimi- või sidrunimahla ja sibulat, immutades liha või kala selle seguga ja küpsetades seejärel grillil või grillil küttepuudega, nii et liha omandab erinevaid aroome.\nNagu ma teile juba varem ütlesin, kasutatakse algse vürtsisegu valmistamiseks Scotch Bonnette'e, kuid kuna meie riigis on Scotch Bonnette'e keeruline leida, võime need asendada cayenne'iga. Proportsioonid oleksid järgmised:\n2 spl jahvatatud cayenne'i\nKui sellele vürtsisegule lisame kaks murulauku, kolm küüslauguküünt, kolme laimi mahla, samuti oliiviõli ja soola, jahvatades kõike uhmris, on meil liha ja kala jaoks vürtsikas Jerk maitseaine.\nNii et nüüd teate, et kui soovite ühel päeval oma roogadele lisada Kariibi mere hõngu, siis ärge unustage maitseainet Jerk, muidugi ainult vürtsikatele armastajatele.\nPildid | Naotake Muruyama | Secretlondon\nOtse Paladarisse Mis on Garam Masala? Selle koostis ja kuidas me seda ise kodus valmistame En Directo al Paladar | Kiire juhend peamiste aromaatsete ürtide ja vürtside kasutamise kohta\nJagage taldrikutel Jerk Spices, Jamaica tuli\n© Johnny team 2021 Jerk vürts, Jamaica tuli teie taldrikutele - https://foodrecipesite.com


Uks kinni: välisinvestoril Eestis raske aeg | Eesti pangad - Panga blog\n“Väärtpaberikonto avamine käib peaaegu iga M&A tehingu juurde. Enam kui pooltel juhtudest on see üheks venitavaks faktoriks. Tehinguid toimub praktiliselt iga nädal,“ möönis Prangli. “See on ajakulu meile, see on aja- ja rahakulu pankadele ning kindlasti väga ebameeldiv investoritele,“ lisas ta.\nTule all ka vanad olijad\nLisaks raskustele konto avamisega on Konsi sõnul pangad asunud pitsitama ka juba toimivat väärtpaberikontot omavaid mitteresidente. Erainvestoreid, kes on investeerinud siinsesse kinnisvarasse või kasutavad pärast osaluse müüki Eesti haldusettevõtet enda investeeringute juhtimiseks. „Tean mitut sellist investorit, kelle kontosid on pangad hiljuti sulgeda soovinud. Eesti ei ole siin erand. Küll on probleem meil teravamalt esil, kuna meie suuremate pankade peakontor ei asu Tallinnas ning filiaalis on „ei”-vastus alati kergem tulema.\nTihti ütlevad pangad väärtpaberikonto avamisele vastuseks resoluutse “ei”. Nõnda satubki välisinvestor seisu, kus ta küll tahaks Eestisse investeeringut teha, kuid tal puudub selleks võimalus – ülevõtu- või ühinemistehing kas lükkub määramata ajaks edasi või jääb lausa lõplikult katki, möönis Prangli. Samas tiimis töötav advokaat Kai Vainola möönis, et probleemiks pole mitte regulatsioone täitvad pangad, vaid viis, kuidas süsteem on üles ehitatud. „Saame aru, et pangad peavad vastavalt reeglitele tegutsema. Lisaks pole ka väärtpaberikonto pidamine neile äriliselt mõttekas tegevus,“ rääkis Vainola.\nLöögi all ka pangakontod\nSildid:väärtpaberikonto, väärtpaberikonto avamine, väärtpaberikonto loomine, välisinvestor, välisinvestorid


Aastas lisandub ligi 4000 osaühingut, mis vallas nad tegutsevad? - ärileht.ee\nAastas lisandub ligi 4000 osaühingut, mis vallas nad tegutsevad?\nEesti ettevõtlusmaastikku pole kuigi raske kaardistada: palju vaba ruumi on Võrumaal, enim konkurente on kaupmehel, tööjõu napsavad ära kontsernid.Foto: Shutterstock\nRiigis, kus saab ettevõtte elektrooniliselt registreerida paarikümne minutiga, tuleb aastas juurde ligi 3500 väikest äritegijat, kirjutab Eesti Päevalehe erileht Oma Äri.\nStatistika jõuab kodanikeni alati ajalise nihkega, kuid varasemate uuringute järgi oletades, muudele majandusnäitajatele toetudes ning ärikeskkonnas toimuvaid muutusi silmas pidades võib oletada, et loodud ettevõtete arv aastal 2016 ei jäänud suurt kaugele 2015. aasta arvust – siis tuli aastaga juurde u 3600 ettevõtet (äriühingud ja FIE-d kokku), toob välja Statistikaameti viimane aastaraamat (selguse huvides olgu kohe öeldud, et ehkki Aastaraamat on 2016. aasta oma, võetakse selles Eesti elu kokku viimaste saadaolevate andmete põhjal, milleks on 2015. ehk üle-eelmine aasta – toim.)\nÜldse tegutses 2015. aastal Eestis 117 000 ettevõtet, neist äriühinguid oli ligi 91 000. Äriloomine oli üle-eelmisel aastal selgelt tõusuteel – kui 2014. aastal kasvas nende arv varasema aastaga võrreldes ligi 1500 võrra, siis 2015. aastal juba üle 4000 võrra.\nKokku 151 000 majandusüksust\nNV_Osaühing, täisühing, usaldusühing – mis eristab üht ettevõtlusvormi teisest? (6) 18.03.2017\nKõiki majandusüksusi – äriühinguid, FIE-sid, MTÜ-sid, riigi- ja omavalitsusi – oli 2015. aastal kokku veidi üle 151 000. Võrreldes 2014. aastaga tuli neid juurde 5000.\nNeist 151 000-st oli:\ntegutsevaid äriühinguid 60%,\nriigi- ja omavalitsusasutusi oli veidi alla 2%.\nAktsiaseltside ja täisühingute arvu vähenemine jätkus, kumbagi oli varasema aastaga võrreldes 130 võrra vähem. Usaldusühinguid oli 45% rohkem, aastaga lisandus neid 300. FIE-de arv kahanes juba üheksandat aastat. 2015. aastal jäi neid nii nagu aasta varemgi vähemaks ligikaudu poolesaja võrra. 2015. aasta seisuga on Eestis FIE-sid ligi 26 500.\nKasumitaotluseta üksusi lisandus veidi üle 1400 ja neid on nüüd 34 000. Kasumitaotluseta üksuste seas kasvas mittetulundusühingute ja sihtasutuste arv, riigi- ja omavalitsusasutuste hulk vähenes, toob välja statistikaameti viimane aastaraamat. Mittetulundusühingute (MTÜ) arvu kasv hoogustus varasemate aastatega võrreldes veelgi – kui 2014. aastal lisandus neid umbes 1000, siis 2015. aastal juba 1400. Sihtasutusi lisandus paarkümmend. Kohaliku omavalitsuse ja riiklikke üksusi on 30 võrra vähem.\nHiiumaal ja Läänemal, Jõgeva ja Rapla maakonnas pole ühtegi suurettevõtet.\nÄri tehakse Tallinnas\nVeidi rohkem kui pooled Eesti ettevõtetest asuvad Harju maakonnas, enamik neist Tallinnas (79% Harjumaa ettevõtetest). Tartu maakonnas tegutseb üle 12 000 ettevõtte, järgnevad Pärnu maakond ligi 7000 ning Ida-Viru ja Lääne-Viru maakond vastavalt 6000 ja 4000 ettevõttega. Harju maakonna ettevõtete arv kasvas 2015. aastaga 2200 võrra, neist umbes 1600 lisandus Tallinnasse. Positiivne on, et ettevõtete arv ei vähenenud üheski maakonnas, rõhutasid ülevaate autorid Katrin Aasmäe ja Svetlana Šutova.\nÜksnes Hiiumaal ja Võrumaal ollakse tagasihoidlikud oma äri looma – seal tuli juurde ainult mõni ettevõte, teistes maakondades kasvas tegutsevate ettevõtete arv 1,2–4,4%.\nSuured, väikesed ja mikrod\nSuurettevõtteid ehk vähemalt 250 töötajaga ettevõtteid tuli üle-eelmisel aastal juurde neli. Üldse oli suurettevõtteid 2015. aastal kokku ligi 200, neist üle poole tegutses Tallinnas. Nagu aasta varemgi, asus neist ligi 70% Harju maakonnas. Hiiumaal ja Läänemal, Jõgeva ja Rapla maakonnas suurettevõtteid ei olnud.\nVäikeettevõtteid tuli aastaga juurde 400 ja keskmise suurusega ettevõtteid 40. Arvuliselt tuli kõige enam juurde mikroettevõtteid – koguni 3200. Pole ka imestada riigis, kus osaühingu saab elektrooniliselt luua paarikümne minutiga. Mikroettevõtetest umbes 1400 tegutses Tallinnas, nende arv suurenes ka kõigis teistes maakondades, välja arvatud Võrumaal.\nArmastavad kinnisvara ja ehitust\nKõige enam – veidi üle 8% – tuli ettevõtteid juurde kinnisvara valdkonnas. Info- ja sideettevõtete arv kasvas 6%, nii ka aasta varem. Arvuliselt tuli kõige enam juurde kutse-, teadus- ja tehnikaalase tegevusega ettevõtteid (üle 600) ning ehitusvaldkonna ettevõtteid (üle 500).\nKaubandusettevõtete kui kõige suurema osatähtsusega ettevõtete hulk (ligi viiendik) hakkas möödunud aastal jälle kasvama. Kaubandusettevõtteid tuli juurde üle 300, seega oli kasv 1,6%, erinevalt 2014. aastast, kui nende arv vähenes 4%.\n2015. aastal kontrollisid kontsernid endiselt olulist osa Eesti majandusest. Eestis tegutsenud 6444 kontserni koosseisu kuulus 11 435 aktiivset Eesti ettevõtet – 9% majanduslikult aktiivsetest üksustest. Hoolimata väikesest osatähtsusest oli kontsernide panus Eesti tööhõivesse märkimisväärne – kontsernides leidis rakendust 35% kõigist hõivatuist. Eriti oluline roll tööandjana oli kontserniüksustel mäetööstuses, finantsvahenduses ja energeetikas, kus kontsernides oli kõigist valdkonnas hõivatuist tööl vastavalt 87%, 82% ja 79%. Tööstuses töötas kontsernides veidi üle 60%.\nAllikas: statistikaameti aastaraamat 2016, ülevaate majandusüksustest koostasid Katrin Aasmäe ja Svetlana Šutova.


2013. aasta mobiilse turunduse statistika ja arvandmed | Martech Zone\nNeljapäev, jaanuar 2, 2014 Kolmapäeval, 1. jaanuaril 2014 Douglas Karr\nKas mainisime eelmisel aastal mobiilsidet? Ma ei saa teile öelda, mitu tuhat mainimist me tegime ja jätkame. Ikka - ainult 25% ettevõtetest omab mobiilistrateegiat ... oeh. Tekstisõnumid, mobiilne veeb, mobiilirakendused ja mobiilne e-post on iga turundusstrateegia standard. Kui teil pole kiirust, siis kaotate suure osa publikust, kes vajab teie toodet või teenust.\nNumbrid on jahmatavad - enamik ettevõtteid tunnistab, et neil pole mobiilistrateegiat, ja arvan, et neid, kes arvavad, et neil on mobiilistrateegia, teavitatakse valesti. Nad arvavad, et strateegia jaoks piisab lihtsalt rakenduse või mobiilisõbraliku veebisaidi olemasolust. Õnneks hakkavad kaubamärgid mõistlikuks muutma selliseid asju nagu reageeriv disain ja HTML5 veebirakendused vs kohalikud rakendused, ja turundajad eraldavad mobiilireklaamide jaoks üha rohkem eelarvet. Neil Bhapkar, Uberflip Turunduse asepresident.


Optsioonitingimuste kinnitamine, 100 000 aktsiaoptsiooni\nGamma Gamma mõõdab optsiooni delta väärtuse muutumist alusvara hinna muutuse korral. See annab kasu suure riskipositsiooniga kihlvedude sõlmimisest, mis põhineb ainult aktsiahinna liikumise konkreetses ülevaates konkreetses suunas. Pärast lahjendamist on aktsionär kas halvas või võib-olla neutraalses seisundis ja mõne jaoks osutub see tegelikult heaks. Aktsiaoptsioonide puudused Risk - optsiooni ostja kahjum piirdub makstud preemiasummaga. AS Ekspress Grupp väljastab kokku kuni optsiooni.\nOptsioonidega seotud riskid Käesolevas osas käsitletakse optsiooni ostjate 100 000 aktsiaoptsiooni müüjate peamisi riske. Puudutatakse eeskätt riske, mis on ainuomased optsiooni ostjatele ja müüjatele. Paljud riskid on kõigi alusvara liikidega optsioonide puhul samad, kuid teatud alusvara liikide puhul esineb spetsiifilisi riske. Käesolevas peatükis alusvara liigist tulenevaid spetsiifilisi riske ei käsitleta.\nOptsiooni puhul on tegu potentsiaalselt väärtust kaotava varaga ning optsioon võib muutuda optsiooni tähtaja saabumisel väärtusetuks. Optsiooni ostja, kes ei müü oma optsiooni järelturul ega kasuta seda enne optsiooni tähtaja saabumist, kaotab kogu optsiooni tehtud investeeringu. Kasumi teenimiseks ei pea optsiooni ostja õigesti aimama mitte üksnes alusvara prognoositava hinnamuutuse suunda, vaid ka seda, millal hinnamuutus aset leiab. Kui alusvara hind ei muutu 529 Stock valiku plaan optsiooni tähtaega prognoositud suunas ja ulatuses, millest piisaks optsiooni maksumuse katmiseks, siis võib investor kaotada kogu optsiooni tehtud investeeringu või olulise osa sellest.\nMida väärtusetum on optsioon ja mida lühem on optsiooni tähtaja saabumiseni jäänud aeg, seda suurem on oht, et optsiooni ostja kaotab kogu optsiooni tehtud investeeringu 100 000 aktsiaoptsiooni olulise osa sellest.\nMida suurem on optsiooni tulususe tagamiseks vajalik alusvara hinna 100 000 aktsiaoptsiooni ja mida lühem on aeg, mille jooksul see hinnamuutus peab toimuma, seda suurem on tõenäosus, et optsiooni ostja teenib kahjumit.\nEnne perioodi, mil Euroopa-tüüpi optsioon on kasutatav, on 100 000 aktsiaoptsiooni vahendiks, mille kaudu optsiooni ostja saab optsiooni väärtust realiseerida, optsiooni müümine hetke turuhinnaga järelturul. Kui sellisel optsioonil puudub järelturg, siis pole optsiooni ostjal võimalik sellel ajal optsiooni väärtust realiseerida. Optsiooni kasutamistingimustes võivad peituda teatud riskid optsiooni ostja jaoks.\nKui talle on loositud optsiooni täitmine, siis assigned writer peab ostuoptsiooni puhul üle kandma või müügioptsiooni puhul ostma alusvara või cash-settled Koige arenenumad valikud puhul tasuma optsiooni tehingusumma. Katmata ostuoptsiooni müüja võtab äärmiselt suure riski ja võib kannatada suurt kahju, kui alusvara väärtus kerkib üle täitmishinna.\nKatmata müügioptsiooni müüja võtab riski ja võib kannatada suurt kahju, kui alusvara väärtus langeb täitmishinnast allapoole. Physical 100 000 aktsiaoptsiooni müügioptsiooni müüja, kellele loositakse optsiooni täitmine, peab ostma alusvara täitmishinnaga, mis võib olla palju kõrgem alusvara kehtivast turuhinnast.\nKui seda ei tehta, on maaklerfirma 100 000 aktsiaoptsiooni likvideerida lühikese etteteatamisajaga või etteteatamiseta müüja kontol olevad optsioonipositsioonid ja muud väärtpaberipositsioonid.\nOptsiooni müüjale, kes ei suuda osta alusvara pakkumise tähtajaks või enne 100 000 aktsiaoptsiooni, võidakse teatada pärast tähtaja möödumist, et talle on loositud täitmine, mis esitati OCC-le nimetatud tähtajal või enne seda. Rahvusvaheline kaubandussusteem PPT writer ei tohi saada teadet optsiooni täitmise kohta enne, kui OCC poolsest loosimisest on möödunud üks või rohkem päeva.\nKui optsiooni täitmine on müüjale loositud, siis 100 000 aktsiaoptsiooni tohi müüja sulgeda talle loositud positsiooni ostutehinguga, olenemata sellest, kas ta on saanud teate optsiooni kasutamise kohta või mitte. Sellisel juhul käsitletakse positsiooni sulgevat ostukatset positsiooni avava ostutehinguna. Kuigi optsiooniturgude eeskirjadega on kehtestatud tähtajad, milleks kliendid peavad oma maaklerfirmale edastama aeguvate optsioonide täitmise juhised, peab OCC võtma vastu kõik kasutusjuhised, mis laekuvad enne optsiooni tähtaja saabumist, isegi siis, kui Kuidas asuda veebilehel 100 000 aktsiaoptsiooni on esitatud OCC-le optsioonituru eeskirju eirates.\nKombineeritud tehingute sooritamisel tuleb muuhulgas arvesse võtta järgmisi 100 000 aktsiaoptsiooni mõnikord võib osutuda võimatuks sooritada samaaegselt tehinguid kõigi kombineeritud optsioonidega; kahe või enama ostu- või müügiorderi samaaegne täitmine soovitud hinnaga võib osutuda keeruliseks; kombineeritud tehingu mõlemad pooled võivad saavad kahjumit; tehingu üheks pooleks olevat optsiooni võidakse kasutada või see positsioon suletakse, samas kui tehingu teiseks pooleks olev optsioon jääb avatuks, mistõttu võib muutuda oluliselt investori riskipositsiooni.\nKui teatud optsioonide kauplemisturg ei ole kättesaadav, ei saa nendesse optsioonidesse investeerinud investorid oma positsioone sulgeda. Isegi kui turg on kättesaadav, võib ette tulla olukordi, kus optsioonide hindade tavaline või prognoositud 100 000 aktsiaoptsiooni alusvara ja muu vara hindadega muutub. Optsiooniturud on järelturud, kus optsioonide ostjad ja müüjad saavad oma positsioone sulgeda millal tahes enne optsiooni tähtaja saabumist tasaarveldavate müügi- või ostutehingute sooritamise teelkuid puudub garantii, et see turg on iga optsiooni puhul alati olemas.\nInvestorite huvipuudus, volatiilsuse muutused või muud tegurid või tingimused võivad avaldada negatiivset mõju likviidsusele, 100 000 aktsiaoptsiooni, järjepidevusele või koguni teatud optsioonide turu korrastatusele.\nDelta väärtus saab olla vahemikus -1 kuni 1. Juhul kui delta on negatiivne, siis alusvara tõustes optsiooni väärtus langeb ja kui delta on positiivne, siis alusvara hinna tõustes muutub optsioon väärtuslikumaks. Call optsioonide deltad on positiivsed. Näiteks me omame call optsiooni, mille delta on 0,7, siis alusvara 1 dollariline tõus tähendab optsiooni väärtuse suurenemist 70 sendi võrra. Juhul kui optsioon on tugevalt rahas, siis delta hakkab lähenema ühele ja juhul kui optsioon on tugevalt rahast väljas, siis delta läheneb nullile.\nCall optsiooni delta ületeab 0,50 taseme kui alusvara hind ületab strike price piiri. Put 100 000 aktsiaoptsiooni deltad on negatiivsed, sest alusvara tõustes optsiooni väärtus langeb. Näiteks kui me omame Put optsiooni deltaga -0,7, siis alusvara 1 dollariline kallinemine tähendab optsiooni väärtuse langemist 70 sendi 100 000 aktsiaoptsiooni.


So Sensitive kreemdeodorant (soodata) - Happyskin\nEsileht / Deodorandid / Kreemdeodorandid / So Sensitive kreemdeodorant (soodata)\nSo Sensitive deodorant ei sisalda soodat ja seetõttu sobib õrnale tundlikule nahale (hüpoallergeenne). See ei tekita nahal ebamugavustunnet ega sügelust.\nSo Sensitive´l on õrn aimatav lõhn ja kerge toime.\nDeodorant sisaldab muuhulgas mesilasvaha, kookospähkliõli ja maisitärklist, mis muudavad deodorandi kergesti nahale levitatavaks, jättes kaenlaaluste õrna naha sametiseks. Deodoriseeriv toime tuleneb maisitärklisest, mis neutraliseerib higilõhna. Päeva jooksul deodorandi lõhn võib nõrgeneda, kuid ei asendu higilõhnaga just tema tõhusate koostisosade koostoimimisel. Deodorant ei jäta riietele jälgi.\nWe Love The Planet deodorandid on valmistatud keskkonnasäästlikult. Kreemdeodorandi toos on valmistatud kergesti ümbertoodeldavast metallist. Mugav kaasas kanda. Luksus, mugavus ja loodussäästlikkus käivad käsikäes.\nSo Sensitive kreemdeodorant (soodata) kogus\nTootekood: 8719326006352 Kategooria: Kreemdeodorandid Sildid: allergiavaba, deodorant, tundlik, We Love The Planet\nKreemdeodoranti jagub umbes 2 kuuks. Enne pealekandmist peaks nahk olema kuiv. Pärast näpuotsaga väikese koguse kaenla alla kandmist oota, kuni deodorant on imendunud ja nahk on kuivanud. Sellel deodorandil on nõrgem mõju, mistõttu võib olla vajalik deodoranti kasutada 2 korda päevas. Võid ka tihedamini kasutada, sest deodorant on 100% looduslik!\nOle esimene, kes hindab toodet “So Sensitive kreemdeodorant (soodata)” Tühista vastus\nMighty Mint kreemdeodorant Sweet & Soft kreemdeodorant VEGAN (soodata)\nHetkel vaatad: So Sensitive kreemdeodorant (soodata) €10.95


Suurenda liikme lihtne viis, Liige suureneb kahjustamata\nSee revolutsiooniline peenise. Kas teadsite, et peenise venitus seadmed on ainus teaduslikult tõestatud viis suurendada oma peenist, välja arvatud operatsiooni? Korraga Kohaldamise vahendid on väga lihtne.\nOÜ Ortmark juhatuse liige. Eriti Suurenda liikme lihtne viis on see firmaomaniku puhul, et keegi kodanik ei ole enam juhatuse liige. Selleks on direktiivis esitatud viis sisulist tingimust. Xtrasize — turvaline ja loomulik viis suurendada peenise ülevaateid, hind, kust osta4. Dividendide maksmine oma firmast on lihtne ja töötaja peab töö eest saama palka ning juhatuse liige peab saama üks levinud viis on maksta.\nKaasaegne viis kvaliteedi parandamiseks kasuliku info abil Lihtne Likemed aitab suurendada teenuste kvaliteeti ja tõsta patsiendi rahulolu. Naiste puhul sama mõju ja lihtne kallistada. Keskmised pikkus liige püstitada vahemikus detsember Teine suhteliselt uus viis suurendada peenise. Mõtteveebis räägime kõigest, mis keelel ja meelel. Kuidas suurendada läbimõõt liige kasutades vaseliiniga. Väikese meeskonnana. Enne oma liikme suuruse suurendamist soovitatakse meestel tutvuda kõige sagedamini kasutatavate meetoditega, mis on järgmised: Vaakumpump.\nAlates intensiivse. Pump suurendada chelena uued arengud; Kuidas suurendada chelen Ukraina; Kupumassaaž peenise laienemist; Laiendada perspektiivis Drohobych; Kui te ei saa oodata, et suurendada oma peenise suurus kuni 2 tolli. Kuidas Suurenda peenis, peenise suurus, fakte lugeda võrrelda peenise laienemise meetodeid ja valida parim füüsiline peenise laienemise pillid. Peenise Suurenda liikme lihtne viis.\nTahad suurendada oma müüki oluliselt? Eranditult iga klubi liige peab omama praegu Jeepi. Kuidas suurendada 1c Kui vana liige tõusu laius peenise meestel Ida-Tallinna Keskhaigla peavaluõde Egle Türk annab nõu, kuidas lihtsate tegevustega. Suurenenud liikme kahel cm. Liige kasutajanimi kasutajanimi nimi, tasuta avaldada sõnavara teadmised. Nooremas koolieas suureneb õpilase kehakaal keskmiselt.


Maarjamõisa linnaossa sõitvates bussides pole hommikuti ruumi | peegel.ut.ee\nMaarjamõisa linnaossa sõitvates bussides pole hommikuti ruumi\nTartu linna linnaliinibussides ei pruugi argipäeva hommikuti ruumi olla. Foto: Raivo Tasso\nAnnelinnast Maarjamõisa linnaosa suunas sõitvatel Tartu bussiliinidel nr 1 ja 5 napib argipäeva hommikuti ruumi, sest bussid on õigeks kellaajaks loengusse jõuda soovivaid tudengeid täis.\nNimelt peab Ravila tänaval, Biomeedikumi, Chemicumi ja Physicumi lähistel peatuv bussiliin number 5 teenindama ühe väikese bussiga ära kõik õppetundi minevad üliõpilased. Ühe bussiga seetõttu, et kahe ülejäänud sama liini busside väljumisajad ei sobitu loengute algusaegadega.\nNäiteks arstitudeng Tuulike Valliste käib esmaspäeva hommikuti kell 8.15 Biomeedikumis loengus, kuhu on registreerunud ligi 200 tudengit, mida on rohkem kui lõõtsata bussi mahub. 20 minutit varasema bussiga minek oleks Valliste sõnul liig, sest iga uneminut on arvel. „Pigem kannatan selle sõidu ära, kuigi see on tõesti hirmus,“ lisab ta. 15 minutit hilisem buss jõuab sihtpunkti aga liiga hilja.\nNädalas neli-viis korda Ravila tänava õppehoonetes käivate tudengite sõnul on hommikune kooliminek tõsine ettevõtmine, sest iga kord tuleb end punasesse bussi sõna otseses mõttes pressida. Tihti juhtub, et inimesed jäävad peatusesse nõutu näoga vaatama, sest füüsiliselt pole võimalik ühistransporti astuda. Rääkimata lapsevankri või ratastooliga reisijatest.\nPika tänava bussipeatuse lähistel elav arvutitehnikatudeng Christer Loob sõnas, et jalutab tihti eelmisesse peatusesse, et tagada hõlpsam pääs ühistransporti. „Mõnikord ei viitsinud ennast lihtsalt bussi pressida, jalutasin Kaubamaja juurde ja leppisin sellega, et jään pisut hiljaks,“ ütles Loob.\nTartu linna ühistranspordi peaspetsialist Madis Oona kinnitas, et linnavalitsus on probleemist teadlik, kuid nende käed on seotud. Täpsemalt, 2010. aastal aktsiaselts Sebega sõlmitud linna bussiliiniveo leping ei luba linnal mahtusid piisavalt suurendada. „Viga on selles, et ülikool on kesklinnast välja kolinud, seetõttu on toimunud vajadus muuta liikumisharjumusi,“ toob Oona välja probleemi allika.\nAprillis pani linn nii liinidele 1 kui ka 5 sõitma ühe lõõtsaga bussi, rohkemat ei ole Oona sõnul võimalik enne uut riigihanget teha. Ehk siis enne 2017. aasta 1. juulit pole tartlastel olukorrale leevendust oodata.\nLoodud: E, 11/02/2015 - 20:36, muudetud: E, 11/02/2015 - 20:37 kasutaja lindaeensaar


Augusti algusega paistab veidi sooja tulevat (29.07.2015 11:05)\nIlma ülevaade 30.07.15 - 5.08.2015. Juuli ilm kulgeb omasoodu, kuid augusti algus paistab veidi suvisem tulevat.\nNeljapäeval (30.07.) jääb Eesti madalrõhkkonna servaalale. Öösel on vihmahooge harvem, hommikul ja päeval taas üle Eesti, suureneb äikeseoht (tõenäosus 30-60%). Puhub võrdlemisi tugev lõuna- ja edelatuul, puhangud Saaremaal ja Liivi lahe ümbruses võivad päeval ulatuda 14 m/s. Sooja öösel 10..15, päeval 15..20°C.\nReedeks (31.07.) jääb madalrõhkkond Põhja-Euroopa kohale tiirlema ja Eesti kohale ulatub selle lõunaserv. Sajuhooge on öösel kohati, päeval arenevatest rünksajupilvedest on hoovihma võimalus kõikjal suur, võib olla äikest. Puhub enamasti mõõdukas läänekaare tuul, vaid Saaremaal ja Liivi lahel võib veidi tugevam olla. Sooja öösel 9..14, päeval 17..20°C.\nLaupäeval (1.08.) jääb Euroopa põhjaosa madalrõhkkonna mõjusfääri. Samal ajal tugevneb Kesk-Euroopa kohal kõrgrõhuala. Kahe rõhuala piirimail sajab meil mõnes kohas hoovihma. Puhub võrdlemisi tugev läänetuul. Sooja öösel 8..12, rannikul kuni 15, päeval 17..21°C.\nPühapäeval (2.08.) saab mõjusamaks kõrgrõhkkond ja saju võimalus on väiksem. Läänekaare tuul nõrgeneb. Sooja öösel 8..12, rannikul kuni 15, päeval 18..21°C.\nEsmaspäeval (3.08.) liigub madalrõhkkond Skandinaaviast Soome ja selle lõunaserva mööda liikuvad sajupilved toovad Eestisse vihma. Pärastlõunal lääne poolt alates pilved hõrenevad ja saju võimalus väheneb. Öösel puhub mõõdukas edelatuul, päeval tugevneb läänetuul puhanguti 15 m/s. Sooja öösel 9..14, päeval 16..21°C.\nTeisipäeval (4.08.) madalrõhkkond kaugeneb Venemaale ja Läänemere ümbruses tugevneb kõrgrõhkkond. Saju võimalus on väike. Puhub võrdlemisi tugev lääne- ja loodetuul. Sooja öösel 7..12, rannikul kuni 15, päeval 18..22°C.\nKolmapäev (5.08.) tuleb kõrgrõhkkonna servas sajuta. Tuul vaibub. Sooja on öösel 8..11, rannikul kuni 15, päeval 30..23°C, vaid rannikul võib paar kraadi jahedam olla.


Kuldsed kivideta kõrvarõngad - Confetissimo - naiste ajaveeb\nKullast kullast kõrvarõngad\nKivist kullast kõrvarõngad on võidusõbralikud ehete lahendused erinevatele komplektidele: juhuslikud, äri- või pidulikud. Kalliskivid on liiga hämmastavad, see pilt on asjakohane ainult erilistel puhkudel ja elegantne ehe sobib igaks juhuks.\nKuld on ainulaadne ehete loomise materjal, see ei puutu kokku kahjulike välismõjudega, säilitab selle esialgse välimuse. Selle meeldiv üllas varjutus ja sära jäävad paljudeks aastateks. Kõrvarõnga jaoks piisab metallist 583 proovide kasutamisest, mis tagab selle kvaliteedi ja vastupidavuse. Kallis luksus ehteid ja kohaldada kõrgemaid proove.\nTöö, õppimise või igapäevase tarbimise jaoks valitakse tavaliselt tagasihoidlik kõrvarõngas ilma väikeste sisestustega. Pühadeks või pidudeks saate võita suuremaid vorme koos šikse disainiga. Sellise kaasaegse ehete täitmiseks on olemas palju võimalusi.\nSelliste juveelide valmistamiseks, kasutades ehete kulda, tavaliselt 583, 585 või 750 proove. Mitme proovisüsteemi korral on see materjal 14 või 18i numbrilise väärtusega ja selle väärismetalli protsent on alates 58,3% kuni 75%. Sulami ülejäänud komponendid on värvilised metallid, enamasti hõbe ja vask.\nKollase kullaga tooted on kõige tavalisemad. Nende jaoks 585 või 750 proovide sulam, millel on erinevad hõbedast ja vasest proportsioonid. Kui suurema osa vasest saadakse, saadakse punakas toon ja hõbedane ülejääk, isegi sidruni värvus.\nValge kuld sisaldab hõbedat, plaatinaat ja pallaadiumi. Sileda hõbedase varjuga on kogenud välimus ja segu koos paljude komplektidega. Enamasti on see metallist 750 test, see erineb suurenenud vastupidavus. Kuid selle tooted on kõrgemad kui kollane kuld.\nPunane kuld võib sisaldada kuni 50% vaske. Kuna sellel metallil on suhteliselt madal hind, on seda tüüpi kuld tooted palju odavamad kui kollane või valge. Hoolimata sellest on neil imeline välimus, mis suudab naise pildile tuua teatud särava osa.\nSõltuvalt klemmide kujust ja tüübist on naiste kõrvarõngad mitut tüüpi.\nNööpnõelad on kinnitatud väikese kinnitiga või kõrvaklambri tagaküljel asuva nelkiga. Tänu sellele fikseerimisele ja väikesele suurusele ei lükka auk läbilõikega. Kõrvarõnga kõrvaklappide pea võib olla väikese palli või muu dekoratiivse kuju kujul.\nInglise lukustuskruvi kõrvarõngad ja spetsiaalsed riivid - kinnitusvahendid. See fikseerimine on kõige usaldusväärsem, nii et need mudelid on naiste hulgas väga populaarsed. Need elegantsed teenetemärgid võivad olla nii väikesed kui küllaltki suured.\nKolmanda tüüpi kõrvarõngad kasutavad konksu kujulist Prantsuse luku, mis on kinnitatud spetsiaalsele miniatuursele käepidemele. See on ka väga usaldusväärne fikseerimisvõimalus, mis on laialt levinud.\nSõrmuste kujul olevad kuldkõrvarõngad võivad olla kõige primitiivsemad või varustatud elegantsete ripatsitega. See valik dekoratiivsete elementidega sobib hästi erinevatele pidustustele ja lisab romantiliste omaduste välimust.\nKõrvarõngad kinnituvad nõelakujulisteks kõrvarõngadeks ja hoitakse nende massi järgi. Neile pole luku. Kõrvarõngad, nõelad on sageli varustatud rippuvate dekoratiivsete elementidega: ketid, rõngad, ripatsid. Tänu sellele disainile on neid kerge kanda ja tõmmata, need on praktilised ja usaldusväärsed, eriti kui võrrelda inglise või prantsuse lukuga kõrvarõngaid.\nTeatavates tehnoloogilistes tingimustes olev kuld on kergesti kohandatav igat liiki töötlemisega. See võimaldab teil luua erinevaid huvitavaid kõrvarõngaid.\nSuurepärane võimalus juhusliku välimuse jaoks võib olla kõrvarõngast lisavarustuseta. Need on väga kerged, ei põhjusta ebamugavust pideva kulumisega. Eritee suurus on miniatiit - alates 4 kuni 9 millimeetrit. Nööpnõelade mütsid saab valmistada mitmesuguses vormis. Kõige populaarsemad neist on: merlang, ristik, kroonlehed, jin-yang, tilgad. Kasutada saab ka muid pilte.\nNööpnõela kujul olevad kõrvarõngad on tähelepanuväärsed, kuna neid saab kasutada peaaegu igasuguses naisterõivaste stiilis. Need on ühendatud järgmiste piltidega:\nametlik stiil - selliseid ehteid saate rääkida, teha tehinguid, rääkida publikuga;\nÄri - ideaalne tööks kontoris;\nlinnakeskne - vähene ja vähe eristatav pilt suurema linna elurütmilisest elust;\npeaaegu kõigil juhtudel loodud juhuslik stiil või juhuslik tegevus;\nÕhtul - pilt peen ja võluv kleidid, et jätta meeldiv mulje iseendast.\nVäikese läbimõõduga valge või kollase kullaga rõngad on praktiliselt kombineeritud rõivastuse ärisaladusega, bürooülikonnaga. Sulase hõbedane toon sobib hästi tume aparaadiga ja kollast saab kasutada veel erksama riidekappidega.\nKullasse kuuluvad kõrvarõngad ilma täiendavate suurte suuruskandjateta tuleks kanda õhtukleiti või luksuslikku ja moes ülikonda. Parem ei ole kasutada kaelas teisi ehteid: pärlid, kaelakeed, kaelakeed. Kui kõrvarõngad on keskmise suurusega, saate neid veelgi rõhutada kerge ahela või kaelakeega.\nInglise lukuga väikesed nööpnõelad või kõrvarõngad näevad välja suurepärased juhuslikud ja ärisaladused.\nValge kullaga kõrvarõngad või ripatsid võivad mustuse ülikonnaga edukalt kontrastiks. Samuti tuleks meeles pidada, et pikad ehted sobivad ainult pikkadele tüdrukutele. Nad on võimelised kompenseerima kauguse ja kõrva õlavarre.\nTasub kaaluda üksikasjalikumalt mõningaid märkimisväärseid ehteid, mis on valmistatud sellest väärismetallist.\nIlusad ja uskumatult elegantsed kõrvarõngad juuksenõelte-nelkide kujul südamed tunduvad paljud naised moe olla tõeline meistriteos. Need on valmistatud valgest kullast, valguses, mis on võimeline ületama helge vikerkaarvärvi.\nPallide kujul inglise lossi kuld ehteid on lihtsalt ilusad. Sellise kujunduse ostmisega ei saa perenaine muretseda oma stiilse pildi pärast, mis muudab teistele meeldiva mulje.\nKõrvarõngad koos valge ja punase kullaga loovad väljamõeldud värvi. Ebatavaline kuju lisab võlu naise pildile.\nSuurepärane rõngaste kujul kõrvarõngaid sisaldav ripats sobib ideaalselt igaks puhkusevarustuseks. Seda saab kasutada kõige olulisemate pidustuste, pulmade, aastapäevade jaoks. Kollase kullaga ekstra pikad ketid võivad täiuslikult kontrastiks soengu ja garderoobiga.\nViie kroonlehega elegantne miniatuurne lill saadakse kahe väärismetalli sortide kombinatsioonidest. Ta suudab naise kujutisele lisada imelise vaimupuudeni. Nende kõrvarõngade välimus ilma sisendita on lihtsalt hämmastav.


Rava-Oostriku, 40,9 km — panipaik\nRava-Oostriku, 40,9 km\nTuulab. Esiti on selge, siis tuleb hulk pilvi. Kohmitsen kuidagi kaua ja start jääb hilisemaks kui tänase pika päeva jaoks sobiv oleks.\n12 km kruusateed Järva-Jaani. Osa on asfalt tegelikult. Ringiratast lilleline rohelus või kollane raps. Ja taamal laulavad metsad.\nJalgsemal istun ristikus ja saan sildilt teada, et mind lapsepõlves hirmutanud Jalgsema Kitse-eide muinasjutud on kirjutanud Johan Pitka vend.\nJalalõpe tuleb kuidagi ruttu. Võibolla sellepärast, et olen süvenenud kaalutlemisse, kas minna Koeru ringiga mööda kruusateed nagu rada ette näeb või lõigata mööda Piibet, kas ööbida Koerus või pressida Oostrikuni, kui ööbida Koerus, siis kas homme punnitada Siimustisse või jääda Hundissaarele. Jne. Kott püüab samal ajal tuult alla võtta. Ka linnud ja satikad võitlevad tuulega.\nJärva-Jaani on selline koht, kus keegi on koledate kortermajade juurde rajanud klassikalise taluõue. Muidu on väikelinna meeleolu, batuut või kasvuhoone pügatud murulapi kõrval. Söögitoas maksavad praad, magustoit ja jook kokku 6,40 ja piimaklaas valatakse triiki täis. On kuulda, kuidas köögis hakatakse liha haamerdama. Teenindus on nobe ja rõõmsameelne. Fonoteek sisaldab laule, milles igatsetakse taga kadunud noorust. Kohvi juurde saab kommi.\nSamm on kohe reipam, eriti ritsikate koori saatel. Tamme lõkkekoht, kus puhkepausi teen, on kena ja punaste sõstardega. Puude varjualuses on lisaks suurele kuhjale puudele ka kinnine võrgutäis korralikke kasepuid. Rada jätkub põlluservas ja kaob siis metsa. Metsas laulab lind. Siis on kruus ja jälle mets.\nKoerus on nii palju poode, et võtab silme eest kirjuks. Pubi paneb aga ennast minu nina ees lukku, reserveeritud. Terass oli lahti kuni kella kuueni. Kell on pool seitse. Neetud. Pakin trepil demonstratiivselt osa kraami kotist välja, täidan joogiplaskut. Valan natuke vett plaskust mööda. Pagan, seda ma kartsin. Pihta saab tahvel. Istun trepil, vaatan kaarti, puhkan jalga. Siis puhkan teist jalga ka. Mööduja tuleb küsima, kas mul pole elukohta. Nii ja naa, tundub, et viimasel ajal on elukoht igal pool. Ta ka ei tea, kus siin veel süüa saaks, soovib head ja läheb edasi. Selja taga avaneb uks ja keegi personalist küsib, kas olen sellest seltskonnast, kes sauna broneeris. Jah, pesemist vajaks ma kindlasti, aga kurdan, et näe, jäin söögist ilma. Personal jääb mõttesse ja küsib, kas friikad viineritega sobivad. Mida iganes. Lastakse tuppa. Koristamine on pooleli ja telekas kisab vene keeles. See ei sega. Menüü osutub pikemaks kui ukse taga tundus. Tore.\nKoerust läbi ja Oostriku poole. Tuul on taltunud, vari lohiseb mööda viljapõldu. Pilved paiknevad ringiratast horisondil. Viimases jupis on liikumatu mets, hämar ja vaikne.\nTelkimiskoht on allikate lähedal. Igas suunas vuliseb ja mulksub midagi. Ruttu läheb olemine aga ka külmaks ja rõskeks. Kohale jõuavad id-kaart ja pin-kalkulaator. Mobiil-id koodid osutuvad Soomeskäigust ikka veel lukus olevat ja sama õlekõrt, mis tookord, ei sobi enam kasutada. Järel- ja abivägi oli seega sunnitud olnud oma manöövreid kooskõlastama.\nKolmandik aega käidud.\nMatsimäe-Rava, 29,2 km


5. märts 2015(*)\nEelotsusetaotlus – Kaudsed maksud – Aktsiis – Direktiiv 2008/118/EÜ – Artikli 1 lõige 2 – Aktsiisikaubaks olev vedelkütus – Jaemüügi maksustamine – Mõiste „erieesmärk” – Eelnevalt kindlaks määratud sihtotstarve – Ühistranspordi korraldamine linna territooriumil\nmille ese on ELTL artikli 267 alusel Tallinna Ringkonnakohtu (Eesti) 15. oktoobri 2013. aasta kohtumäärusega esitatud eelotsusetaotlus, mis saabus Euroopa Kohtusse 16. oktoobril 2013, menetluses\nStatoil Fuel & Retail Eesti AS,\nkoosseisus: koja president M. Ilešič, kohtunikud A. Ó Caoimh, C. Toader, E. Jarašiūnas (ettekandja) ja C. G. Fernlund,\n– Tallinna Ettevõtlusamet, esindaja: advokaat T. Pikamäe,\n– Statoil Fuel & Retail Eesti AS, esindajad: advokaadid C. Ginter ja V. Puolakainen,\n– Kreeka valitsus, esindaja: I. Bakopoulos,\n– Euroopa Komisjon, esindajad: L. Grønfeldt ja L. Naaber-Kivisoo,\n1 Eelotsusetaotlus puudutab nõukogu 16. detsembri 2008. aasta direktiivi 2008/118/EÜ, mis käsitleb aktsiisi üldist korda ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 92/12/EMÜ (ELT 2009, L 9, lk 12), artikli 1 lõike 2 tõlgendamist.\n2 Taotlus on esitatud Tallinna Ettevõtlusameti (edaspidi „Ettevõtlusamet”) ja Statoil Fuel & Retail Eesti AS‑i (edaspidi „Statoil”) vahelises õigusvaidluses kõnealuse äriühingu poolt 2010. ja 2011. aastal tasutud müügimaksu tagastamise üle.\n3 Direktiivi 2008/118 artiklis 1 on sätestatud:\n„1. Käesoleva direktiiviga kehtestatakse üldine kord aktsiisile, millega maksustatakse otseselt või kaudselt järgmise kauba (edaspidi „aktsiisikaup”) tarbimist:\na) [nõukogu 27. oktoobri 2003. aasta] direktiivis 2003/96/EÜ[, millega korraldatakse ümber energiatoodete ja elektrienergia maksustamise ühenduse raamistik (ELT L 283, lk 51; ELT eriväljaanne 09/01, lk 405),] nimetatud energiatooted ja elekter;\n2. Liikmesriigid võivad erieesmärkidel maksustada aktsiisikauba täiendavate kaudsete maksudega, kui kõnealused maksud on kooskõlas aktsiisi või käibemaksu suhtes kohaldatavate ühenduse maksueeskirjadega maksubaasi määramise, maksu arvutamise, sissenõutavuse ja järelevalve kohta, arvestades et nende eeskirjade alla ei kuulu maksuvabastusi käsitlevad sätted.\n4 Direktiivi 2008/118 artikli 47 lõike 1 esimeses lõigus on täpsustatud, et „[nõukogu 25. veebruari 1992. aasta d]irektiiv 92/12/EMÜ [aktsiisiga maksustatava kauba üldise korralduse ja selle kauba valdamise, liikumise ning järelevalve kohta (EÜT L 76, lk 1; ELT eriväljaanne 09/01, lk 179)] tunnistatakse kehtetuks alates 1. aprillist 2010”.\n5 Direktiivi 92/12 artikli 3 lõikes 2 oli sätestatud:\n„[Aktsiisiga maksustatavale] kaubale võib kehtestada teisi eriotstarbelisi kaudseid makse, kui need on kooskõlas aktsiisi ja käibemaksu puhul kohaldatavate maksustamiseeskirjadega maksubaasi ning maksu arvutamise, sissenõudmise ja järelevalve kohta.”\n6 21. septembri 1994. aasta kohalike maksude seadus põhikohtuasjas kohaldatavas redaktsioonis võimaldas kohalikul omavalitsusel kehtestada §‑s 8 loetletud tingimustel maksu. Kõnealuses paragrahvis „Müügimaks” oli sätestatud:\n„(1) Müügimaksu maksavad valla või linna territooriumil kauplemis- või teenindusluba omavad füüsilisest isikust ettevõtjad ja juriidilised isikud. Müügimaksu maksab tegevuskohajärgselt kaupleja [11. veebruari 2004. aasta] kaubandustegevuse seaduse mõistes, kes on registreeritud majandustegevuse registris ja tegutseb jaekaubanduse, toitlustuse või teeninduse valdkonnas.\n(6) Valla- ja linnavalitsusel on õigus anda müügimaksu soodustusi ja vabastusi volikogu poolt kehtestatud tingimustel ja korras.”\n7 Paragrahv 8 tunnistati alates 1. jaanuarist 2012 kehtetuks ning alates sellest kuupäevast ei ole müügimaksu enam ette nähtud.\n8 Tallinna Linnavolikogu võttis 17. detsembril 2009 vastu määruse nr 45 „Müügimaks Tallinnas”. Määrust muudeti Tallinna Linnavolikogu 8. aprilli 2010. aasta määrusega nr 22 (edaspidi „määrus nr 45”).\n9 Määruse nr 45 §-s 1 „Maksu nimetus ja maksuobjekt” oli ette nähtud:\n„(1) Käesoleva määrusega kehtestatakse Tallinna linnas müügimaks.\n(2) Müügimaksuga maksustatakse määruse § 2 tingimustele vastava maksukohustuslase poolt Tallinna linna territooriumil asuvas tegevuskohas või selle kaudu füüsilisele isikule (välja arvatud füüsilisest isikust ettevõtjale tema ettevõtluse tarbeks) jaekaubanduse, toitlustuse või teeninduse valdkonnas müüdud kaubad ja osutatud teenused.”\n10 Sama määruse §‑s 2 „Maksukohustuslane” oli sätestatud:\n„Maksukohustuslane on kaupleja [11. veebruari 2004. aasta] kaubandustegevuse seaduse […] mõistes, kes vastab kõikidele alljärgnevatele tingimustele:\n3) kaupleja tegutseb jaekaubanduse, toitlustuse või teeninduse valdkonnas.”\n11 Määruse nr 45 §-ga 4 kehtestati müügimaksu määraks 1% selle määruse § 1 lõikes 2 sätestatud kaupade ja teenuste maksustatavast väärtusest.\n12 Sama määruse §‑s 5 „Maksuvabastused” oli sätestatud:\n„Müügimaksuga ei maksustata järgmist laadi kaupu ja teenuseid:\n1) e‑kaubanduse raames müüdud kaubad ja teenused;\n4) sotsiaalministri 4. detsembri 2006 määrusega nr 63 […] kehtestatud nimekirjas nimetatud ravim, rasestumisvastane vahend, sanitaar- ja hügieenitoode, meditsiiniseade ning abivahend;\n5) leiva- ja saiatooted, mis ei sisalda mett, mune, juustu, marju või puuvilju […];\n6) piim, rõõsk koor, petipiim, kalgendatud piim ja koor, jogurt, keefir ja muu fermenteeritud või hapendatud piim ja koor […], välja arvatud pulbrina, graanulitena või muul tahkel kujul […];\n7) püreestatud (homogeenitud) toidusegud, mis on mõeldud kasutamiseks väikelaste toitudena […], spetsiaalne imikupiim […], jaemüügiks pakendatud väikelaste toidud pulbrilisel või vedelal kujul […] ning piima ja piimatooteid sisaldavad väikelaste toidud […];\n8) imikumähkmed […];\n9) tehnilisele ülevaatusele kuuluvad 4 kuni 12 meetri pikkused paadid, jahid ja kaatrid.”\n13 Lisaks teatas Tallinna linnavalitsus kirjaga, et müügimaksust on samuti vabastatud sigarettide müük.\n14 Määruse nr 45 §‑s 13 oli ette nähtud, et määrust rakendatakse alates 1. juunist 2010.\n15 Tallinna Linnavolikogu võttis 22. juunil 2010 vastu määruse nr 39 „Tallinna linna 2010. aasta eelarve muutmine ja esimene lisaeelarve”. Kõnealust 25. juunil 2010 jõustunud määrust muudeti määrusega nr 45, lisades määrusele § 91:\n„Müügimaksu kogutakse [2. juuni 1993. aasta] kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lg-s 1 nimetatud ühistranspordi korraldamiseks Tallinna linna territooriumil. Müügimaksust laekuv tulu eraldatakse sihtotstarbeliselt nimetatud eesmärgi täitmiseks.”\n16 Tallinna Linnavolikogu võttis 9. septembril 2010 vastu määruse nr 46 „Tallinna linna 2011. aasta eelarve”. Nimetatud määruse § 10 kattus sõnastuselt kõnealuse paragrahviga 91.\n17 Tallinna Linnavolikogu võttis 15. detsembril 2011 vastu määruse nr 43, millega muudeti määrust nr 45 ja täpsustati, et viimaseks maksustamisperioodiks loetakse 2011. aasta neljas kvartal. Tulenevalt 21. septembri 1994. aasta kohalike maksude seadusega tehtud muudatusest ei ole alates 31. detsembrist 2011 Tallinna linnas müügimaksu enam ette nähtud.\n18 Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõikes 1 on sätestatud:\n„Omavalitsusüksuse ülesandeks on korraldada antud vallas või linnas […] valla- või linnasisest ühistransporti […], juhul kui need ülesanded ei ole […] antud kellegi teise täita.”\n19 26. jaanuari 2000. aasta ühistranspordiseaduse § 3 lõike 2 punktis 2 on sätestatud:\n„(2) Ühistranspordi kavandamise ja korraldamise eesmärk on:\n2) soodustada ühissõidukite eeliskasutamist sõiduautode ja teiste individuaalsõidukitega võrreldes, vähendades sellega transpordi negatiivset mõju keskkonnale ja sellest põhjustatud tervisekahjustusi ning aidates kaasa liiklusõnnetuste ja liiklusummikute ärahoidmisele.”\n20 Nagu ilmneb eelotsusetaotlusest, kuulub Statoili tegevusalade hulka vedelkütuse kui aktsiisikauba jaemüük. 20. juulil 2010, 20. oktoobril 2010 ja 25. jaanuaril 2011 deklareeris Statoil müügimaksuga maksustatava käibe, mis tal tekkis kaupade ja teenuste müügist vastavalt 2010. aasta juunis ning sama aasta kolmandas ja neljandas kvartalis.\n21 Vastavalt 22. septembril 2010, 26. oktoobril 2010 ja 7. veebruaril 2011 esitas Statoil parandusdeklaratsioonid, milles ta oma varem deklareeritud käibest lahutas aktsiisikauba müügist saadud käibe. Statoil esitas vastavalt 22. septembril 2010, 28. oktoobril 2010 ja 9. veebruaril 2011 Ettevõtlusametile maksu tagastamise taotlused.\n22 Ettevõtlusamet jättis 19. oktoobri 2010. aasta, 9. novembri 2010. aasta ja 4. märtsi 2011. aasta otsustega need taotlused rahuldamata. Lisaks määras Ettevõtlusamet viimati nimetatud otsusega Statoilile 2010. aasta neljanda kvartali eest täiendavalt tasumisele kuuluva summa.\n23 Statoil esitas 19. novembril 2010 Tallinna Halduskohtule kaebuse, milles sisuliselt palus tühistada Ettevõtlusameti 19. oktoobri ja 9. novembri 2010. aasta otsused ning teha ettekirjutus 22. septembri ja 28. oktoobri 2010. aasta tagastusnõuete täitmise taotluste uueks läbivaatamiseks või nendes tagastusnõuete täitmise taotlustes näidatud enammaksete koheseks tagastamiseks. Kaebuses tugines Statoil eelkõige asjaolule, et määruse nr 45 § 1 lõige 2 on vastuolus liidu õigusega, kuna selle sättega maksustatakse jaekaubanduse valdkonnas müüdud kaubad ja osutatud teenused ning ei kehtestata erandit aktsiisikaupade müügile. Statoil esitas 5. aprillil 2011 samale kohtule sarnase kaebuse Ettevõtlusameti 4. märtsi 2011. aasta otsuse tühistamiseks. Tallinna Halduskohus liitis kaebused.\n24 Tallinna Halduskohus tühistas 19. oktoobri 2011. aasta otsusega Ettevõtlusameti kõnealused kolm otsust ja tegi viimasele ettekirjutuse tagastusnõuete täitmise taotluste uueks läbivaatamiseks. Oma otsust põhjendas Tallinna Halduskohus sisuliselt asjaoluga, et müügimaksul puudub erieesmärk direktiivi 2008/118 artikli 1 lõike 2 tähenduses.\n25 Ettevõtlusamet esitas otsuse peale eelotsusetaotluse esitanud kohtule apellatsioonkaebuse ja väitis eelkõige, et müügimaksu kogutakse konkreetsel eesmärgil, milleks on ühistranspordi edendamine ning seeläbi liikluskoormuse ja keskkonnale avaldatava negatiivse mõju vähendamine; et Tallinna linn kasutab maksust laekuvat tulu ühistranspordi kvaliteedi tõstmiseks ning et maksu eesmärk on nii karistada teatud kaupade või teenuste tarbimist, mis võivad tekitada ühiskonnale kulusid või põhjustada välist negatiivset mõju, kui ka üldistes huvides osutatud teenuseid rahastada.\n26 Statoil palus jätta apellatsioonkaebus rahuldamata, leides eelkõige, et kohaldatavates sätetes ette nähtud eesmärk on ühistranspordi korraldamine, mitte aga ühistranspordi edendamine, nagu väidab Ettevõtlusamet.\n27 Tallinna Ringkonnakohtu arvates ei pidanud Ettevõtlusamet näitama aktsiisikauba müügilt nõutava maksu kasutamist viidatud erieesmärgi kohaselt muude tõenditega kui need, mis nähtuvad linnaeelarvest. Ringkonnakohus leiab, et käesoleval juhul ei ole alust arvata, et müügimaksust laekunud summasid erieesmärgipäraselt ei kasutatud.\n28 Peale selle leiab eelotsusetaotluse esitanud kohus, et tavaliselt kasutatakse erieesmärgiga maksusid selliste kaupade või teenuste tarbimise eest karistamiseks, mis võivad tekitada ühiskonnale kulusid või põhjustada välist negatiivset mõju, nagu kahjulik mõju keskkonnale, või teatud üldistes huvides teenuste rahastamiseks, nagu turismi, spordi või kultuuri edendamine. Seda liiki makse kasutavad ametivõimud seega tarbija käitumise mõjutamise vahendina, veendes teda taunitavate kulutuste maksustamise abil vältima teatud kaupade kasutamist.\n29 Tallinna Ringkonnakohtu hinnangul ei anta Euroopa Kohtu praktikas eelotsusetaotluse esitamise kuupäeva seisuga siiski selget vastust küsimusele, kas kaudsel maksul on direktiivi 2008/118 artikli 1 lõike 2 tähenduses erieesmärk, kui maksu kogutakse niisuguse konkreetse ülesande rahastamiseks, mis kohaliku omavalitsuse üksusel lasub seadusest tulenevalt, ning ülesande rahastamine on tagatud ka siis, kui maksu ei kogutaks. Siinkohal märgib ringkonnakohus, et müügimaksust laekunud tulu eraldati tervikuna ühistranspordi korraldamiseks, mis võib vähendada saastet ja suurendada üldist heaolu.\n30 Eelotsusetaotluse esitanud kohus otsib vastust ka küsimusele, kas kõnealuse maksu kogumine on õiguspärane ajal, kui maksu erieesmärk ei olnud õigusaktis sõnaselgelt välja toodud, märkides selles osas, et § 91 lisati määrusesse nr 45 alles vaidluse esemeks oleva maksustamisperioodi jooksul, nimelt alates 25. juunist 2010.\n31 Neil asjaoludel otsustas Tallinna Ringkonnakohus menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused:\n„1. Kas […] direktiivi 2008/118[…] artikli 1 lõikes 2 sätestatud erieesmärgina saab käsitleda ühistranspordi korraldamise rahastamist kohaliku omavalitsuse üksuse territooriumil, kui sellise ülesande täitmine ja rahastamine on kohaliku omavalitsuse kohustus?\n2. Kui vastus eelmisele küsimusele on jaatav, siis kas […] direktiivi 2008/118[…] artikli 1 lõiget 2 tuleb tõlgendada nii, et sellega on kooskõlas siseriiklikus õiguses sellise kaudse maksu ettenägemine, mida makstakse aktsiisikauba lõpptarbijale müügilt ja mida kasutatakse üksnes ühistranspordi korraldamiseks, kui ühistranspordi korraldamine on maksu saajaks oleva kohaliku omavalitsuse kohustus, mida tuleb täita sõltumata sellise kaudse maksu olemasolust, ning kogutava maksu suurusest lõpptulemusena ühistranspordi korraldamise rahastamise tase automaatselt ei sõltu, sest ühistranspordi korraldamiseks eraldatava summa suurus on täpselt kindlaks määratud nii, et kui kogutavat kaudset maksu laekub rohkem, väheneb selle võrra avaliku võimu poolt muude rahaliste vahendite eraldamine ühistranspordi korraldamiseks ning vastupidi, kui müügimaksu laekub vähem, tuleb kohaliku omavalitsuse muid rahalisi vahendeid ühistranspordi korraldamiseks selle võrra suurendada, maksu prognoositust erineva laekumise korral on aga võimalik ühistranspordi korraldamiseks tehtavate kulutuste suuruse muutmine kohaliku omavalitsuse eelarve muutmise teel?\n3. Kui vastus eelmisele küsimusele on jaatav, siis kas […] direktiivi 2008/118[…] artikli 1 lõiget 2 tuleb tõlgendada nii, et sellega on kooskõlas aktsiisikauba täiendav maksustamine kaudse maksuga, mille kasutamise sihtotstarve määratakse kindlaks pärast sellise kaudse maksu maksukohustuse tekkimise aega?”\n32 Oma esimese ja teise küsimusega, mida tuleb analüüsida koos, palub eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt selgitada, kas direktiivi 2008/118 artikli 1 lõiget 2 tuleb tõlgendada nii, et sellest on võimalik järeldada, et maksul nagu põhikohtuasjas, niivõrd kuivõrd nimetatud maks puudutab aktsiisikaubaks oleva vedelkütuse jaemüüki, on erieesmärk selle sätte tähenduses, kui maksust rahastatakse ühistranspordi korraldamist maksu kehtestanud omavalitsuse territooriumil, kui sellise ülesande täitmine ja rahastamine on maksu olemasolust sõltumata omavalitsuse kohustus ning kui maksulaekumisi on eranditult kasutatud vaid selle ülesande täitmiseks.\n33 Kõigepealt tuleb märkida, et eelotsusetaotlusest ilmneb, et põhikohtuasi, mis puudutab müügimaksu üksnes osas, milles sellega maksustatakse vedelkütuse jaemüük, põhineb vaieldamatul eeldusel, et kaup kuulub mõiste „aktsiisikaup” alla direktiivi 2008/118 artikli 1 lõike 1 tähenduses. Vajaduse korral peab eelotsusetaotluse esitanud kohus seda asjaolu kontrollima. Kuna Euroopa Kohus on igal juhul kohustatud tegema otsuse nendest faktilistest ja õiguslikest kaalutlustest lähtudes, mis on esitatud eelotsusetaotluses (vt kohtuotsused B., C‑306/09, EU:C:2010:626, punkt 47, ja Kastrati, C‑620/10, EU:C:2012:265, punkt 38), lähtub kohus käesolevas asjas oma analüüsis samast eeldusest.\n34 Lisaks, kuigi direktiiv 2008/118, mis ainsana on ratione temporis põhikohtuasjas kohaldatav, tunnistati kehtetuks ja asendati direktiiviga 92/12 alates 1. aprillist 2010, selgub direktiivi 2008/118 artikli 1 lõike 2 ning direktiivi 92/12 artikli 3 lõike 2 sõnastusest, et need sätted ei ole sisuliselt erinevad. Sellest tuleb järeldada, et viimati nimetatud sätet puudutav Euroopa Kohtu praktika on kohaldatav ka direktiivi 2008/118 artikli 1 lõike 2 suhtes.\n35 Viimati nimetatud direktiivi artikli 1 lõigete 1 ja 2 koos tõlgendamisel selgub, et selle direktiivi tähenduses aktsiisikaupa saab lisaks direktiivis ette nähtud aktsiisile ka muul viisil kaudselt maksustada, kui niisugusel maksustamisel on esiteks üks või mitu erieesmärki ning teiseks on see kooskõlas aktsiisi ja käibemaksu puhul kohaldatavate liidu maksustamiseeskirjadega maksubaasi ning maksu arvutamise, sissenõudmise ja järelevalve kohta, arvestades, et nende eeskirjade alla ei kuulu maksuvabastusi käsitlevad sätted.\n36 Nagu tuleneb direktiivi artikli 1 lõike 2 sõnastusest enesest, on need kaks tingimust, mille eesmärk on vältida kaudseid lisamakse, mis sobimatult takistaksid kaubandust, kumulatiivsed (vt analoogia alusel kohtuotsus Transportes Jordi Besora, C‑82/12, EU:C:2014:108, punkt 22 ja seal viidatud kohtupraktika).\n37 Mis puudutab neist esimest tingimust, mis on ainus, millele eelotsuse küsimustes viidatakse, siis tuleneb Euroopa Kohtu praktikast, et erieesmärk direktiivi 2008/118 artikli 1 lõike 2 tähenduses lähtub muudest kui puhtalt eelarve huvidest (vt analoogia alusel kohtuotsused komisjon vs. Prantsusmaa, C‑434/97, EU:C:2000:98, punkt 19, ning Transportes Jordi Besora, EU:C:2014:108, punkt 23 ja seal viidatud kohtupraktika).\n38 Siiski, kuna igal maksul on tingimata eelarveline eesmärk, siis pelgalt asjaolust, et maksul on eelarveline eesmärk, iseenesest ei piisa – vastasel juhul muudaks see direktiivi 2008/118 artikli 1 lõike 2 sisutühjaks – selleks, et välistada järeldust, et maksul võib samuti olla erieesmärk selle sätte tähenduses (vt analoogia alusel kohtuotsus Transportes Jordi Besora, EU:C:2014:108, punkt 27 ja seal viidatud kohtupraktika).\n39 Seega, kui maksutulu eelnevalt kindlaks määratud sihtotstarve, mis seisneb kohalike omavalitsuste poolt neile antud ülesannete rahastamises, võib kujutada endast asjaolu, mida tuleb arvesse võtta, et tuvastada erieesmärgi olemasolu, ei saa niisugune sihtotstarve, mis on pelgalt liikmesriigi eelarve sisemise korraldamise viis, sellisena endast kujutada piisavat tingimust, kuna iga liikmesriik võib ette näha, et maksutulu, hoolimata taotletavast eesmärgist, suunatakse konkreetsete kulutuste rahastamiseks. Vastupidisel juhul võiks iga eesmärki pidada erieesmärgiks direktiivi 2008/118 artikli 1 lõike 2 tähenduses, mis võtaks direktiiviga kehtestatud ühtlustatud aktsiisilt kogu kasuliku mõju ja läheks vastuollu põhimõttega, mille kohaselt tuleb sellist erinormi nagu nimetatud artikli 1 lõiget 2 tõlgendada kitsalt (vt analoogia alusel kohtuotsus Transportes Jordi Besora, EU:C:2014:108, punktid 28 ja 29 ning seal viidatud kohtupraktika).\n40 Järelikult ei saa selle sätte tähenduses erieesmärgi olemasolu tõendada pelgalt asjaoluga, et vastavat maksutulu kasutatakse sihtotstarbeliselt omavalitsusüksusel konkreetses valdkonnas lasuvate üldiste kulutuste rahastamiseks. Vastasel juhul ei ole väidetavat erieesmärki võimalik eristada puhtalt eelarvelisest eesmärgist.\n41 Selleks et aktsiisikauba maksustamisest saadud maksutulu sihtotstarbest saaks järeldada, et maksul on erieesmärk sama sätte tähenduses, on tarvilik, et kõnealuse maksu enesega soovitakse tagada viidatud erieesmärgi täitmine, ning seega, et esineks otsene seos maksutulu kasutamise ja kõnealuse erieesmärgi vahel (vt selle kohta kohtuotsus Transportes Jordi Besora, EU:C:2014:108, punkt 30).\n42 Kui puudub niisugune maksutulu eelnevalt kindlaks määratud sihtotstarbe mehhanism, siis saab aktsiisikaubale kehtestatud maksu käsitada maksuna, millel on direktiivi 2008/118 artikli 1 lõike 2 tähenduses erieesmärk, vaid juhul, kui see on tema struktuuri, eelkõige maksustatavat valdkonda või maksumäära arvestades kujundatud selliselt, et mõjutada maksumaksja tegevust nii, et see võimaldaks viidatud erieesmärgi ellu viia, näiteks kõrgelt maksustada asjaomaseid kaupu, et vähendada nende tarbimist (vt selle kohta kohtuotsus Transportes Jordi Besora, EU:C:2014:108, punkt 32).\n43 Käesoleval juhul ilmneb eelotsusetaotlusest, et tulu, mis laekus müügimaksust, mida Tallinna linna territooriumil koguti enamikult lõpptarbijale müüdud kaupadelt ja osutatud teenustelt, suunas Tallinna linn oma kohustuse korraldada linna territooriumil ühistransporti rahastamiseks – kohustus, mis tuleneb kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõikest 1 –, kusjuures maksutulu kasutati eranditult vaid sel eesmärgil.\n44 Kuigi nimetatud seik võib tõepoolest kujutada endast asjaolu, mida tuleb arvesse võtta, et vastavalt käesoleva kohtuotsuse punktis 39 meenutatud kohtupraktikale tuvastada direktiivi 2008/118 artikli 1 lõike 2 tähenduses erieesmärgi olemasolu, tuleb siiski tõdeda, et selline maksutulu sihtotstarve on seotud Tallinna linnal lasuvate üldiste kuludega, mis ei sõltu põhikohtuasjas kõne all oleva maksu olemasolust. Üldisi kulusid saab rahastada mis tahes liiki maksu tuludest. Seega ei saa viidatud erieesmärki, nimelt ühistranspordi korraldamise rahastamist Tallinna linna territooriumil, eristada puhtalt eelarvelisest eesmärgist.\n45 Lisaks, isegi kui lugeda tõendatuks esiteks Ettevõtlusameti ja Kreeka valitsuse väide, et sisuliselt on müügimaksu – niivõrd kuivõrd sellega maksustatakse aktsiisikaubaks olevat vedelkütust – eesmärk ühistranspordi tõhusa korraldamise teel kaitsta keskkonda ja rahvatervist, ning kui teiseks ei ole seejuures ka tegemist pelkade üldiste kuludega, mida saab rahastada mis tahes liiki maksu tuludest (vt selle kohta seoses tervishoiukuludega üldiselt kohtuotsus Transportes Jordi Besora, EU:C:2014:108, punkt 31), tuleb märkida, et siseriiklikes õigusnormides, mis on põhikohtuasjas kõne all, ei sätestata mingit mehhanismi, mis näeks ette müügimaksust – niivõrd kuivõrd sellega maksustatakse aktsiisikaubaks olevat vedelkütust – laekuva tulu sihtotstarbelise kasutamise keskkonna või rahvatervisega seotud eesmärkidel. Selles osas ei saa pelgalt asjaolu, et põhikohtuasjas kõne all olevat maksutulu kasutatakse ühistranspordi korraldamiseks, lugeda niisuguseks, mis võimaldab tuvastada käesoleva kohtuotsuse punktis 41 viidatud Euroopa Kohtu praktika tähenduses otsese seose nimetatud maksutulu kasutamise ning keskkonna ja rahvatervisega seotud eesmärkide vahel.\n46 Lisaks ei ilmne Euroopa Kohtul olevast toimikust, liiati ei ole kohtule esitatud kirjalikes seisukohtades väidetud, et müügimaks – niivõrd kuivõrd sellega maksustatakse aktsiisikaubaks olevat vedelkütust – vastab käesoleva kohtuotsuse punktis 42 meenutatud tingimustele, nimelt et maks on oma struktuurilt kujundatud selliselt, et pärssida maksumaksja tahet kasutada vastavat kütust või ajendada maksumaksjat valima käitumise, millega kaasneb keskkonnale või rahvatervisele vähem kahjulik mõju kui käitumise puhul, mille maksumaksja valiks maksu puudumisel.\n47 Kõigist eeltoodud kaalutlustest ilmneb, et esimesele ja teisele küsimusele tuleb vastata, et direktiivi 2008/118 artikli 1 lõiget 2 tuleb tõlgendada nii, et sellest ei ole võimalik järeldada, et maksul nagu põhikohtuasjas, niivõrd kuivõrd nimetatud maks puudutab aktsiisikaubaks oleva vedelkütuse jaemüüki, on erieesmärk selle sätte tähenduses, kui maksust rahastatakse ühistranspordi korraldamist maksu kehtestanud omavalitsuse territooriumil ning kui sellise ülesande täitmine ja rahastamine on maksu olemasolust sõltumata omavalitsuse kohustus, isegi kui maksulaekumisi on eranditult kasutatud vaid selle ülesande täitmiseks. Järelikult tuleb nimetatud sätet tõlgendada nii, et sellega on vastuolus niisugused põhikohtuasjas kõne all olevad siseriiklikud õigusnormid, millega kehtestatakse maks aktsiisikaubaks oleva vedelkütuse jaemüügile.\n48 Arvestades vastust esimesele ja teisele küsimusele, ei ole vaja kolmandale küsimusele vastata.\nNõukogu 16. detsembri 2008. aasta direktiivi 2008/112/EÜ, mis käsitleb aktsiisi üldist korda ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 92/12/EMÜ, artikli 1 lõiget 2 tuleb tõlgendada nii, et sellest ei ole võimalik järeldada, et maksul nagu põhikohtuasjas, niivõrd kuivõrd nimetatud maks puudutab aktsiisikaubaks oleva vedelkütuse jaemüüki, on erieesmärk selle sätte tähenduses, kui maksust rahastatakse ühistranspordi korraldamist maksu kehtestanud omavalitsuse territooriumil ning kui sellise ülesande täitmine ja rahastamine on maksu olemasolust sõltumata omavalitsuse kohustus, isegi kui maksulaekumisi on eranditult kasutatud vaid selle ülesande täitmiseks. Järelikult tuleb nimetatud sätet tõlgendada nii, et sellega on vastuolus niisugused põhikohtuasjas kõne all olevad siseriiklikud õigusnormid, millega kehtestatakse maks aktsiisikaubaks oleva vedelkütuse jaemüügile.


Noorukite liikme suurus. Mittetulundusühing laste ja noorte kriisiprogramm põhikiri\nNoorukite liikme suurus,\nPeenis jõuab täiskasvanu suuruseni. Palju tööriistu prooviti ja midagi ei aidanud? Korralise koosoleku kokkukutsumisest peab nõukogu liikmetele teatama ette vähemalt 14 päeva. Üldkogu pädevuses on: 5. Selle tutvumisrakenduse ja noorte ning noorukite vestluse abil saate kohtuda teie läheduses olevate inimestega täielikus turvalisuses ja austada oma privaatsust. Arstid usuvad, et varane seksuaalne areng, kui sellega kaasnevad patoloogiad, aitab tugevdada meeste tervist ja päästa teid tulevaste probleemide eest.\nKõik need on märgid täieliku emakasisene arengust, millega ema ja laps saavad vaikselt koju minna. Siin on normi ulatus: kuni aasta - 2,7 cm ± 0,5; aastat - 3,6 ± 0,4; aastat - 4,1 ± 0,9; aastat vana - 4,7 ± 0,8. Kui parameetrid on allpool keskmist, ei ole häire häire vaja. Kõigepealt arvutatakse kõik andmed. Palju sõltub lapse füüsilisest arengust. Kahtluse korral soovitavad arstid oodata kuni 3 aastat ja hinnata kasvu dünaamikat. Lapse elundi suuruse õigeks hindamiseks peate võtma kõva joone.\nProtsess lõpeb aastaselt, kuigi on juhtumeid, kus protsess läheb Nende 14 aasta kõige salakavalam vanus! Just see, et genitaalide parameetrite individuaalsed erinevused on kõige tundlikumad. Kui teie liige on väiksem kui teie venna, sõbra liige, ei ole see paanikasse põhjust; 15 aastat Noorukite liikme suurus - Lisame, et keha suurus sõltub pärilikkusest. Lisaks lõpeb areng isegi 16 aasta pärast, kui liige on kasvanud geenidesse kinnitatud suurusele.\nKui phallus on Noorukite liikme suurus alumisest piirist väiksem, on kehas tõenäoliselt endokriinne häire.\nSeetõttu ärge muretsege, kui äkki hakkasite mõtlema, milline suurus peaks olema teismelise keskmine liige. Psühholoogiline külg Vanemad ja naissoost saatjad näiteks Noorukite liikme suurus lapsed võivad naerda poiste kummalise huviga peenise pikkuse kohta.\nNad tahavad lapselapsi saada ja teevad kõike, et poeg oleks võimeline Noorukite liikme suurus.


Otsing leidis 5069 vastet • 290. leht 338-st • 1 ... 287, 288, 289, 290, 291, 292, 293 ... 338\nRaudkotkas 4 Iron Eagle IV (1995) Kui Chappy Sinclairil on oma lennukoolis probleeme, pöördub ta oma toetaja Doug Masterssi poole, et aidata õpilastel taset tõsta. Väljaõppe käigus satuvad nad USA õhujõududes tegutseva rühma peale, kes tegelevad kõrvaltegevusena mürgiste jäätmetega. Ülevaate lisas:...\n11. Oktoober 2020, 17:33\nTeema: Raudkotkas 4\nRaudkotkas 3 Aces: Iron Eagle III (1992) Chappy avastab omaenda lennubaasis narkosmugeldamise skeemi. Selgub, et kaalul on Peruu külarahva elu ja ta otsustab nende vabastamiseks vanade lennukite ja sõpradega sinna lennata. Rõõmus Sinclair on tagasi. Seekord üritab ta aidata naist, kelle Lõuna-Ameer...\n11. Oktoober 2020, 00:19\nTeema: Raudkotkas 3\nRaudkotkas 2 Iron Eagle II (1988) Kindral Chappy Sinclair kutsub kokku USA ja Nõukogude ühise meeskonna, et likvideerida Lähis-Ida tuumabaas. Chappy Sinclair kutsutakse kokku panema Nõukogude ja USA väge, kes korraldab kirurgilise löögi hästi kaitstud tuumaraketibaasile Lähis-Idas. Chappy leiab, et...\n11. Oktoober 2020, 00:18\nTeema: Raudkotkas 2\nRaudkotkas Iron Eagle (1986) Noor piloot kavandab päästemissiooni, kui tema isa kes on õhuväe kolonel, tulistatakse vaenlase territooriumi kohal alla ja võetakse vangi. Kui radikaalsesse Lähis-Ida riigile kuuluvad MiG lennukid tulistavad alla Dougi isa, ei tundu keegi olema suuteline teda vabastama...\nRasked aastad Years of the Beast (1981) Kolledži professor Stephen Miles, tema naine ja laps seisavad ootamatult silmitsi ühiskonnaga, kus raha on väärtusetu, toitu napib, su naaber on vaenlane ja valitseb rõhumine. Nad peavad üle elama maavärinate, loodusõnnetuste, rüüstajate, korrumpeerunud ametn...\nTeema: Rasked aastad\nLõuna-Hiina merel terroristide vastu võitlevate mereohvitseride meeskond leiab, end võitluses elu ja surma peale kui neid ründavad miljonite aastate jooksul välja surnud olendite hordid.\n11. Oktoober 2020, 00:17\nTeema: Raptorite saar\nRaptor Raptor (2001) Kui mitmed seletamatud pahatahtlikud loomarünnakud kogukonda ründavad, hakkavad asja uurima šerif Jim Tanner ja tema abiline Barbara. Nad jõuavad dr Hydei endise sõjaväelase juurde, keda valitsus rahastas dinosauruste kloonimise projektis. Kui Pentagon avastab, et Hyde sai oma ...\nRannamaja The Beach House (2019) Noorpaar suundub rannamajja, et veeta rahulikult aega. Nad ei kohtu ühegi naabriga. Nende puhkust katkestab ootamatute külaliste saabumine ja justkui see poleks piisavalt halb, levib salapärane udu koos salapärase nakkusega aeglaselt ümbruses ringi. Ülevaate lisas: ...\n11. Oktoober 2020, 00:16\nRannamaja The Beach House (2018) Lugu jälgib Caretta „Cara” Rutledgei naist, kes on püüdnud liikuda raskest minevikust kaugemale, kuid on sunnitud tagasi pöörduma et parandada perekonna rannamaja. Ühe laastava tormi ajal päästavad Cara ja tema ema sadu merikilpkonni surmast ja õpivad selle käigus t...\nSõja ühes ohtlikumas missioonis lendasid Ameerika B-17 pilootidest vabatahtlikud Messerschmidt 109 lennukiga üle Saksamaa et takistada Londonile uusi V-2 raketi rünnakuid.\nRaevunud haid Raging Sharks (2005) Doktor Mike Olsen naaseb oma ookeaanil olevast vaatlusjaamast, kus tema naine Linda tunneb end vastutavana, pärast seda, kui äkiline hairünnak lõhkus hapnikuvaru. Rünnatakse ka saatelaeva ja isegi rannavalvet ning peagi ka teisi kohti Bermuda kolmnurgas ja selle ü...\n11. Oktoober 2020, 00:15\nTeema: Raevunud haid\nQueimada mäss Burn (1969) Elukutseline palgasõdur Sir William Walker kutsub Kariibi mere saartel Queimadas orjade mässu esile, et aidata Suurbritannia suhkrukaubandust parandada. Aastaid hiljem saadetakse ta uuesti samade enda organiseeritud mässuliste juurde, kuna nad on haaranud liiga palju võimu...\n11. Oktoober 2020, 00:14\nTeema: Queimada mäss\nPäästeoperatsioon Uncommon Valor (1983) Kümme aastat pärast seda, kui tema poeg läks Vietnami sõtta kutsub USA merejalaväelane kolonel Jason Rhodes kokku päästekomando, et leida Laoses sõjavangilaagrites olevaid ameeriklasi. Pensionil oleva merekoloneli juhtimisel ja rikka ärimehe toetusel, kelle p...\nPärast pulmi After the Wedding (2019) Isabel õpetab Indias lastekodus lapsi. Siis saadetakse talle kutse New-Yorki. Kutse saadab rikas äridaam Theresa kes tahab otsustada kas annetada raha lastekodule või mitte. Kohale jõudes toimub just parajasti Theresa tütre Grace pulm. Imestusega märkab ta et T...\n11. Oktoober 2020, 00:12\nTeema: Pärast pulmi\nPärast keskööd After Midnight (2014) Kui eksootiliste tantsude tantsija mõrvatakse striptiisiklubis, läheb tema õde salaja tapjat otsima. Klubis töötades saab ta aru, et kõik on kahtlusalused ja ta peab kiiresti tegutsema, et leida tapja ja kätte maksta. Ülevaate lisas: Aixi Loe täielikku tutvustus...


Katsu hukkamõistmise asemel hoopis teisi mõista - Alkeemia\nKatsu hukkamõistmise asemel hoopis teisi mõista\nKui jääda ühekülgsete uskumuste küüsi, pidades neid ainuõigeks, ainutõeseks ja ainuvõimalikuks, siis Kõiksus näitab peagi vastupidist varianti, tuues inimese ellu kogemuse, mille vastased hoiakud tal on. Näiteks see, kes põlgab tublisid üksikvanemaid ja ülistab abielu, saab oma elu jooksul tunda üksikvanema staatust või õnnetuks muutuvat abielu. Kes usub, et tema meespartner peab ainsana finantsilise külluse eest pingutama ja leiva lauale tooma, mõistes tööl käivaid või karjääri tegevaid õrnema soo esindajaid hukka, saab oma elu jooksul kogeda töö rügamist ja pere ainsate sissetulekute eest vastutamist, kirjutab Ilona Karula lehel Algolemus.com.\nKes peavad loomulikul teel lapse ilmale toomist ainuõigeks ja mõistavad keisrilõikega lapse ilmale toonud naisi hukka, saavad suure tõenäosusega ise keisrilõike või mõne muu tõsisema operatsiooni kogemuse osaliseks. Kes peavad taimetoitlust või lihasöömist ainuõigeks ja teisiti toitujaid valeks, saavad elu jooksul kogeda toitumishäireid, haigusi ja terviseprobleeme. Näiteks öeldi mulle lähisugulaste poolt, et kui ma oma lapsele liha ei anna, siis jääb ta väga haigeks ja saab ajukahjustuse. Elu aga näitab vastupidist. Minu laps on täiesti terve ja ütleja omad sageli haiged.\nKes peavad alternatiivmeditsiini ainuvõimalikuks, vajavad varem või hiljem tavameditsiini abi. Ja vastupidi, kes peavad tavameditsiini ainuõigeks saavad peagi kogemuse vajada alternatiivmeditsiini. Kes peavad maal elamist ainuõigeks saavad elu jooksul aheldatud pisikesse linnakorterisse, ja vastupidi. Kunagi tagusin endale rusikaga vastu rinda ja pidasin kesklinna korteris elamist endale ainusobilikuks. Nüüd elan maal metsade vahel ja valmistan muudkui uusi peenraid ette. Sellisel viisil kipub Universum meiega mängima ja Kõiksus kõnelema, et mõistaksime mõistmatust ja õpiksime mõistmist. Hukka mõistjaid endid hakatakse elu poolt hukka mõistma ja Kõiksuse kaudu kiusama, et nad õpiksid hukkamõistetut mõistma.\nSageli otsime süüdlast inimeste seast, kellega meie hoiakud ei sobi. Vahel otsitakse süüdlast maa alt ja maa pealt, aga lõpuks jõutakse ikka algpõhjuseni, millest on välja kasvanud mõistmatus. Seega pole teised inimesed süüdi, vaid mõistmatus on süüdi. Mõistmatus peaks süü enda peale võtma. Mida enam treenida end mõistma, seda vähem tekib vajadus teisi hukka mõista. Sealt edasi kaovad ära hoiakud, mis asenduvad väärikuse standarditega. Väärikuse standard tähendab seda, et inimene teab, mida ta tahab ja elab enda elu oma uskumuste põhiselt samal ajal teiste uskumusi, vaateid ja elu hukka mõistmata.\nTäna otsusta, et sul on hoiakute asemel standardid ja sa ei põrmusta teiste omasid.\nLoe lisaks: Armastus, andestus ja mõistmine olgu alati sinu sees\nArmastuse tunne on kõige suurem tervendaja


MySQL on C ja C++ kõrgkeeles kirjutatud andmebaasi raamistik, mida saab installeerida mitmetele erinevatele opsüsteemidele ja veebiserveritele, et võimaldada rakenduste juures SQL-i (struktuurpäringukeele) kasutamist. Peaaegu kõik suuremad ja väiksemad veebihostingufirmad pakuvad MySQL-i tuge osana LAMP/WAMP või LEMP (Nginx) serveritest, koos PHP-i, Perl-i, Python-i, Node.js-i jt. Mõned veebihostid pakuvad PostgreSQL-i tuge ning MySQL-i või MSSQL-i Windows-i hostingus. MySQL-i andmebaasid varustavad enamikku populaarsetest avatud lähtekoodiga veebiskriptidest, nagu Drupal, WordPress, Joomla, Magento jt, kuigi paljusid neist saab kasutada ka teistel raamistikel. MySQL-i on hallatud otse veebiserveritelt läbi phpMyAdmin utiliidi, mis tagab otsese sissepääsu andmebaasi tabelitesse. MySQL-i andmebaasi võlurid lihtsustavad cPanel-is loomise ja juurutamise protsesse. On olemas mitmeid erinevaid tarkvara laiendusi, mis täiustavad MySQL-i puhverdamist veebiserverites.\n1 2 3 … 342 Järgmine leht\n1 - 9 kohta 3071 Hostingfirmad


jaanuar | 2011 | Aidi Vallik avalikult\nPäris korralik analüüs jänesehaakide kohta\n26. jaan. 2011 kell 11:09\t(Kultuuriminister)\nPostimehes on täna täitsa korralik analüüsiv ja süüviv võrdlus ERSO ja Eesti Kontserdi ning kultuuriministeeriumi asjaajamisest. Päris kenasti on oluline minu meelest välja toodud.\n“«Leiame jätkuvalt, et riigikontrolli väited võimaliku ehituse kallinemise osas on oletuslikud ja reaalset lisakulu planeerituga võrreldes ei ole ehitustööd kaasa toonud,» teatas Jänes vastuseks auditile, mis viitas tervele hulgale seadusrikkumistele.\nRiigikontrolli audit ERSOsse puutuvas jõuab avalikkuse ette alles tänavu ja pärast valimisi. Praeguseks on selge, et ERSO läinud aasta lõpuks tekkinud miinuses on oma osa Jänese juhitud kultuuriministeeriumi tegevusel.”\nÕhtulehes sama sisuga asjake, aga palju kokkuvõtlikumat. Võimalik, et lihtsalt refereerivad toda Postimehe lugu.\nJa Klassikaraadio kodulehel on järelkuulatav saade “Delta”, milles Tõnu Kaljuste alates 10. saateminutist arutleb ka selle ERSO teema üle.\n25. jaan. 2011 kell 12:41\t(Muiduelu, Töised asjad)\nIlmavaadete ja elustiilide põrkumine on hetkel olulise teemana üleval.\nSee “Saladuste” lugu, mida praegu teen, jutustab kahest neiust, kes olude sunnil kokku kolivad – ning siis on senised supersõbrannad sunnitud tõdema, et tegelikult kujutavad nad endist teineteise täielikku vastandit. Üks on ökohull ja teine kodukeemiafanaatik. Üks on boheemlaslik öökull, teine peaaegu pedantsest puhtusearmastajast lõoke. Nii et võite ise arvata, milleni asjad tüürivad. Kirja sees on aga detailset infot küllaltki vähe, ka konkreetset sündmustkku nagu polegi, ainult kogu aeg see nääklemine olmeküsimuste üle. Nii et mul tuleb viia need tülid mingisugusesse gradatsiooni ja keevitada nende põhjal kokku mingi teravam intriig ja siis vaatame.\nIlmavaadetest veel – see valimiskompass on üks huvitav asi. Tõesti, väga põnev ja lahe vidin. Tulemused rikastasid mu sisemisi poliitarusaamu vägagi. Kas nüüd keegi selle järgi just valimistel hääli andma peaks, on iseasi, aga asja võlu seisneb mu meelest selles, et see kompass on poliitiliselt väga hariv instrument.\nMuide, mu Tark Naabrinaine lahkub soojadele maadele. See pirukas on tal juba ammu ahjus küpsenud, aga nüüd küpsetaski valmis ja läinud nädalal vormistati müügitehing. Tark Naabrinaine on väga õigel seisukohal, et kui pole enam väikseid lapsi ega lemmikloomi ega töökohustusi, vaid on pension ja hea tervis, siis on ülim aeg realiseerida oma unistused ja minna pikkadele reisidele soojadesse maadesse. Alustuseks on ta nõuks võtnud nii pool aastat olla Austraalias.\nMinul muidugi vesi ahjus. Järjekordne tore naaber, kellega rohkesti isiklikku suhtlemist, läheb ära. Tema pärast on mul muidugi hea meel, aga egoistlikult platvormilt võttes kurvastan jälle väga.\nOti kampsuni esitükk sai valmis. Ei tulnudki liiga kitsas. Ma oskan ikka päris õigesti arvutada, kui mulle selleks aega ja rahu antakse.\nJa siis ma lugesin täna väga kurba juttu, milles Saaremaa ilmatarga arvamust mööda pool lund on alles maha sadamata, et teha seda rõõmsalt veebruaris, märtsis ja aprillis. Issand jumal, kas juba ei aita? Millal see kevad siis ükskord tuleb?\nVabandust, aga viis ja kuus kuud talve ületavad selgelt mu taluvuspiiri.\nUskumatu, kui palju meedia tähelepanu kultuuriministeerium pälvib\n24. jaan. 2011 kell 13:09\t(Kultuuriminister)\nSee on tõesti juba isegi naljakas, kuidas meedia pilgu kultuuriministeeriumi tegemistel lausa painajalikult peal hoiab.\nNäiteks uuritakse, ega Reformierakond oma valimisplakatitegagi Laine Jänest peita ei püüa. Ja Soome lehest nopitakse üles Olari Eltsi ütlus, et Laine Jänese ametisoleku jätkumisel pärast valimisi kaalub ta ERSO külalisdirigendina mitte jätkamist.\nAjalehtedesse jõudsid uudised Pokumaa kurvast loost, mis kah otsapidi ju kultuuriministeeriumi tegevuse(tuse)s kinni, siin ja siin.\nKui Pokumaa tõesti päris kinni jääks, siis oleks sellest lõpmata kahju. Olen seal käinud, see on imeline ja huvitav koht, nii suure arenemisruumi ja põnevate plaanidega. Väga, väga suur töö on seal juba ära tehtud. Ja see, et Edgar Valter ei ole rahvusvaheline lastekirjandussaurus nagu Ilon Wikland, on minu meelest ainuüksi selle viga, et Edgar Valteri elu ja elutöö kulgesid siinpool raudset eesriiet. Tema panus mitme põlvkonna laste kunstitaju ja raamatuarmastuse vormimisel on Eesti piires aga erakordselt, tõesti erakordselt suur.\nJa täna hommikul poole kõrvaga kuulsin “Terevisioonist”, et Siim Sukles pidi täna tulema riigikogu ette aru andma selle Peterburi eesti kiriku seadusevastase rahastamise kohta. Pärastlõunal loodan lugeda ja linkida ka stenogrammi.\nAh jaa, Postimehes ilmus vahepeal veel selline täitsa huvitav ülevaade lugemisaasta tegemistest ja vastuoludest.\nMis veel: Laine Jänese väiteid ERSO palgamaksmise kohta üritati kontrollida, ja tulemus oli selline.\nÜritasin leida stenogrammi Sukleselt arupärimise kohta ja sain teada, et täna sellist arupärimist polnudki. Ei tea, mida ma sealt “Terevisioonist” siis kuulsin. Pool kõrv on ikka pool kõrva.\nJa hoolimata kolme astme kohtu otsustest…\n21. jaan. 2011 kell 12:40\t(Kultuuriminister, Töised asjad)\n… veab kultuuriministeerium ikka kirikuga vägikaigast Niguliste kiriku asjus.\nLoota tuleb, et saavutatakse ikka mingid mõistlikud kokkulepped kiriku kasutamise asjus… peaks ju olema võimalik. Mind paneb imestama, et seni pole suudetud mingitele kokkulepetele jõuda. See kipub jälle näitama, et konstruktiivseid arutelusid pole kahe poole vahel nagu peetudki, hoopis on üritatud teisel poolel käsi väänata.\nNii et hea, et nüüdki aruteluni jõuti. Pärast seda, kui ka riigikohus õigust kultuuriministeeriumile ei andnud. Nii et mis jäi neil üle.\nSee toob meelde mu lapsepõlve ja teismeea ühe lemmikraamatu, Jordan Radickovi “Meie, varblased“:\n“Hakkasin siis Tsirrile asja selgitama ja teised selgitasid ka, aga tema ei saa ega saa aru. Siis sain vihaseks, lõin talle vastu pead ja ta sai kohe aru. Set ajast otsustasin ma, et alati enne kui Tsirrile midagi selgitada, löön talle kõigepealt vastu pead ja pärast selgitan, kui tahan, et ta aru saaks.”\nAga mul endal on täna töös lugu paljude sõbrannadega mehest, kelle naisel sellepärast juhe kokku jookseb. Just nimelt, mehel on sõbrannad. Mitte armukesed, vaid need, kellega ollakse ainult sõbrad. Huvitav, eks? Ma olen oma elus ka kohanud päris mitut meesterahvast, kellel on pigem nais- kui meessoost sõbrad, eks sellega on kaasas käinud alati ka seltskonna kahtlus nende seksuaalsete eelistuste osas. Aga tähtis pole ju see, vaid hoopis see, kuidas reageerib ja mida mõtleb sellise abielumehe naine, kelle mees ei käi väljas mitte sõpradega õlut libistamas vmt, vaid veedab oma aega paljude teiste naistega. Psühholoogiliselt põnev olukord. Minu jaoks põnev, tähendab. Naise, vaesekese jaoks päris ilmselt mitte. Kirjast juba on näha, kuidas see on tema jaoks selline pidev ja painav küsimus.\nVähemalt nina enam piima sisse ei suru\n20. jaan. 2011 kell 16:18\t(Kultuuriminister)\nJah, kui siin aasta või miski tagasi tuli kultuuriministri väljaütlemist mööda kultuuriinimestel nagu kassipoegadel nina piima sisse suruda, et nad aru saaks, mis neile hea on, siis nüüd, näe, see seisukoht õnneks muutunud.\nTuli vist välja, et kultuuriministeerium on hoopis ise kassipoja rollis?\nJa veel üks tänane uudis – töövaidluskomisjon Andres Siitani avaldust ei rahuldanud. Uudis on antud kultuuriministeeriumi pressiesindaja poolt.\nTegelikult selline tulemus ei üllata mind. Töövaidluskomisjonil puudub kohustus tõenditega tutvuda ja neid arvestada, neil on täielik õigus langetada otsus lihtsalt ütluste alusel. Nii ka Rea töövaidluskomisjon lõppes kultuuriministeeriumile soodsalt. Aga keerulistes juhtumites ei pääse ilma tõendeid nägemata sisunigi, mis korralikku otsust saab sealt siis tulla. Otsustame aga selle järgi, kumb pool kumma üle räägib… tänan väga.\nÕnneks on meil ka kohtud olemas. Loodan väga, et Siitanil on võimalik asja sedakaudu edasi ajada.\nJa õnneks hakkasid mu tööasjad üleeilsest ka jälle edenema. Üks “Saladuste” lugu nagu naksti valmis, ja teise dialoogidega hakkan just pihta. Hea on kohe kirjutada.\nSuts hiljem: ERR teeb küsitlust valimiseelistuste kohta, lehekülje allotsas paremal.\nRiigikontroll pöördub kultuuriministeeriumi kohapealt nüüd prokuratuuri\n18. jaan. 2011 kell 14:42\t(Kultuuriminister)\nMa ütleksin, et see uudis on kooskõlas minu õiglustundega. Minu meelest on see hea uudis.\nMulle meeldib selle loo viimane lause veel eriti: “Riigikontrolli soovitab kultuuriministril võtta kasutusele meetmed korduvate seaduserikkumiste lõpetamiseks ja vältimiseks.”\nMa arvan, et veel tänase päeva jooksul jõuab meediasse kultuuriministri vastulause, milles ta ütleb: “Aga see on otse vastupidi!” või midagi erakordselt heade ja usalduslike suhete kohta.\nMa pole rahul\n17. jaan. 2011 kell 15:28\t(Töised asjad)\nMa ei ole juba varsti nädal aega endaga üldse rahul. Mul on tööd vaja teha. Tööd on ees küll ja küll, ainult võta ja kirjuta järjest. Nii lihtne!\nAga umbes eelmisest neljapäevast istungi lihtsalt arvuti taga nagu töll ega kirjuta midagi. Või kirjutan repliigi ja kustutan ära. Kirjutan uue repliigi ja kustutan selle ka ära. Ja niimoodi tunde.\nJa siis vihastan ja lappan ajalehed uuesti läbi. Päevaleht, Postimees, Õhtuleht, Delfi. Siis uuesti töö: repliik, ja kustutan ära. Mõtlen ja muutun järjest vihasemaks enda peale ja tunnen, et ei tahagi enam üldse kirjutada. Lähen pesen villasokid puhtaks, tulen tagasi. Kirjutan repliigi, mõtlen, kustutan ära. Nihelen ja ägan, olen sisimas üksainus suur virisemine. Kirjutan repliigi, kustutan ära. Tõusen püsti, lähen kööki, toidan kassi. Tulen tagasi. Kirjutan repliigi, tahan kustutada, aga ei kustuta. Hingan kümme korda sisse ja välja. Mängin lihasööjat taime kohe kolm raksu järjest. Vaatan uuesti oma repliiki, kustutan ära.\nJätk Jänese toimikule\n12. jaan. 2011 kell 18:45\t(Kultuuriminister)\nNo ei tule sellel ka lõppu.\nJänes vastas taas arupärimistele (stenogramm) ja selle kajastusi on kõik kohad täis, erinevate rõhuasetustega. Üldiselt, kultuuriminister jätkab harjunud kursil, mis on endiselt vale.\nVäidab, et ERSOS maksti palka ka läbi ehitusfirmade (samast asjast ka Postimees), Andres Siitan aga selgitab lahkesti, kuidas sellega lugu õigupoolest oli (Postimehes ja Delfis).\nKultuuriminister kutsus ka riigikogulasi ERSO kontserdile (Postimees) ja kinnitas, et ERSOga on nüüd kõik korras.\nÜks uudis oli tänastes lehtedes veel, selle kohta, kuidas Laine Jänese kinnitusel on neil Neeme Järviga ka kõik jätkuvalt hästi, aga nagu neetult ei leia ma seda hetkel enam kusagilt üles. Kui keegi leiab, palun linkige see ka kommentaaridesse!


Savisaare protsess: Pettai andis TV3-le vihje saabuva Tallinna reklaamikampaania kohta - DELFI\nSavisaare protsess: Pettai andis TV3-le vihje saabuva Tallinna reklaamikampaania kohta\nKeskerakonna reklaamimees Paavo Pettai andis TV3-le vihje selle kohta, et Tallinna linn hakkab peatselt reklaamikampaaniat tegema. TV3 tegi selle põhjal eduka reklaamipakkumise.\n2013. aastal TV3 müügiinimesena töötanud Fred Nagelmann rääkis täna Edgar Savisaare korruptsiooniprotsessil, et tundis tööga seoses ka Paavo Pettaid, kes korraldas Keskerakonna reklaamikampaaniaid ja tal oli ka teisi kliente.\nPettaiga suheldes kuulis ta 2013. aastal, et Tallinna linnal on ka mõned kampaaniad kavas. Nagelmann helistas ettevõtlusameti juht Kairi Tenistele (uue nimega Kairi Vaher) ning sotsiaal- ja tervishoiuameti juht Vahur Keldrimale ning pakkus neile reklaamiaega.\nLinnaametnikud saatis talle info, millist reklaami millistele sihtrühmadele vaja oli. Nagelmann valmistas pakkumise ette, saatis linnale ära ja seejärel sõlmiti linna ja TV3 vahel leping. Tegemist on samade reklaamidega, mille puhul prokuratuur süüdistab Savisaart selles, et Tallinna linna raha eest tehti sisuliselt Keskerakonna valimisreklaami.\nNagelmann ütles, et inimesena saab ta aru, et need klipid olid natuke kallutatud. Kui enne valimisi ilmuvad eetrisse linnapea ja muud inimesed suurte lubadustega, siis kõik saavad aru, et need on "huvitavad kokkusattumused".\nKutser tegi kaks reklaami Sõle spordihoone kohta\nKutser on kohtu all koos endise linnapea Edgar Savisaarega, keda lisaks altkäemaksu võtmisele süüdistatakse ka linna vara omastamises, kui enne 2013. aasta kohalikke valimisi tehti linna raha eest mitmeid reklaame. Süüdistuse kohaselt olid need sisuliselt poliitreklaamid, mille eesmärk oli parandada Keskerakonna valimistulemust.\nKlandorf Kutseri vallandamise ajal peetud vestlusest: mina ütlen selle kohta meestejutt (119) 09.10.2017\nSavisaare protsess: Moonika Batrakova keeldus tunnistuste andmisest (175) 05.10.2017\nSõle tänavale suvel enne valimisi pandud Kutseri näopildiga reklaam viis kohtu alla ka Kutseri.\nTäna käis kohtus tunnistamas plakati kujundanud Triin Peterson. Ta ütles, et temaga võttis plakati asjus kontakti Põhja-Tallinna linnaosavalitsuse ametnik, kellega ta oli varem koostööd teinud. Plakat valmis Kutseri näpunäidete järgi Kutseri saadetud materjalide põhjal. Kutser ütles, et soovis seal näha sõnumit, enda pilti ja Põhja-Tallinna linnaosavalitsuse logo.\nKui Kutser jäi plakatiga rahule, saatis Peterson linnaosavalitsusele arve. Peterson seda tollal valimisreklaamina ei käsitlenud, sest sellel polnud erakonna sümboolikat. Küll aga nentis Peterson, et see sarnaneb valimisreklaamidele, sest valimisreklaamidel tavaliselt inimese pilt, nimi ja mingi lubadus.\nPeterson oli teinud ka poliitreklaame erinevatele Keskerakonna kandidaatidele.\nProkurör Steven-Hristo Evestuse meenutuse peale tuli Petersonile meelde, et ta on teinud Kutserile ka ühe Keskerakonna logoga postkaardi, kus Kutser lubas samuti ujulaga spordihoonet. Postkaart sarnanes Sõle 40 hoonel olnud plakatile. Selle postkaardi eest tasus Kutser füüsilise isikuna.\nSavisaare kaitsja Oliver Nääsi küsimusele vastates ütles Peterson, et tema eristab valimisreklaami muust reklaamist selle järgi, et valimisreklaamil on erakonna logo ja kandidaadi number.\nAvalike suhete nõunik: see oli ujula reklaam\nTollal Põhja-Tallinna linnaosavalitsuse avalike suhete nõunik olnud Katrin Hinrikus ütles, et Kutser ja tollal linnaosavanem olnud Karin Tammemägi soovisid spordihoone rajamise kohta reklaami teha. Kutser võttis selle teema endale, sest see jäi tema haldusalasse.\nPlakati ettevalmistamisega tegeles Kutser ise, tasuti selle eest linnaosavalitsuse avalike suhete rahast.\nHinrikus jäi seisukohale, et tegemist oli spordikompleksi rajamise ja mitte Kutseri isiku reklaamiga, sest seal polnud üleskutset valida Kutserit.\nOlga Makina: pildistamise korraldas Kaljulaid\nHiiu staadioni talgutele ja peole kutsuvate plakatite fotod pildistanud Olga Makina rääkis täna kohtus, et nii Edgar Savisaare, Arvo Sarapuu kui Jaanus Mutli kohalekutsumise ja muu pildistamisega seotu korraldas HD Video Baltic OÜ juhatuse esimees Raimond Kaljulaid.\nMakina rääkis, et kuna tegemist oli välireklaamiga, pidid piltidel olema suured muusikariistad. Hankida õnnestus kitarr, trummid ja akordion. Kui läks pildistamiseks, rääkis Sarapuu, et on kunagi noorena bändis kitarri mänginud ja ta isegi mängis natuke ette. Akordion oli raskem ja anti Mutlile kui nooremale mehele. Savisaar sai seega trummid. Savisaar asetati omakorda pildil kõige keskele, sest trumm oli valget värvi ja keskel langes valgus sellele kõige paremini.\nMakina ütles, et on ka mitu aastat teinud Keskerakonna reklaamikampaaniate jaoks poliitikute portreepilte.\nMati Liliallik: maratoni nime väänati\n2013. aastal SEB Tallinna maratoni korraldamisega tegelenud MTÜ Spordiürituste Korraldamise Klubi juhatuse liige Mati Lilliallik rääkis täna kohtus, et Tallinna linn oli 2013. aastal maratoni jaoks oluline koostööpartner.\nKui Liliallik käis linnavalitsuses maratoni puudutavatel nõupidamistel, oli seal ka Paavo Pettai. Pettai võttis temaga hiljem ühendust ja uuris maratoni turundusplaani kohta. Liliallik ei osanud öelda, miks oli see just Pettai, kes linna poolt asja ajas.\nPettailt kuulis ka Liliallik, et linnal on plaanis ka oma reklaami teha. Liliallik ei osanud selles midagi halba näha, aga kui klipp talle saadeti, tekitas temas ja partnerites pahameelt, et seda nimetati Tallinna maratoniks, aga ametlik nimi oli SEB Tallinna maraton. See pahandas ka ürituse sponsoriks olnud SEB-d.\nLiliallik rääkis, et tollal oli juttu ka maratoni muutmisest Tallinna maratoniks, aga SEB ei olnud nõus lepingu ennetähtaegse lõpetamisega. SEB lõpetas maratoni toetamise alles sel aastal.\nSõle spordikeskus avatakse homme\n11. oktoobril kell 15.00 avatakse pidulikult Põhja-Tallinnas multifunktsionaalne Sõle spordikeskus (Sõle 40a), teatas Raepress. Tegemist on sama spordikeskusega, mille reklaamimine Kutserile kohtuasja kaela tõi.\nAvatavas spordikeskuses on nii pallimängude saal, vehklemissaal, ujula, võitluskunstide saal ja jõusaal. Mullu valmis keskuse juures ka täismõõtmetes FIFA Star2 rahvusvahelistele normidele vastav kunstmurukattega jalgpalliväljak, millel on 385 kohaga tribüün. Väljaku saab katta täispuhutava halliga, et treenida igal aastaajal ja iga ilmaga.\nTallinna volikogu valimised 2013: Linnapea jätkas, kuni kaitsepolitsei tuli juba tema kodu...