Mudel: SININE KULDKIVI poleeritud\nca 2,5*2*1,5 (+0.80€)\nSININE KULDKIVI on üks Kuldkivi liikidest, see on kristall, mille on inimene ise valmis teinud naturaalsetest ainetest. Sinine Kuldkivi on valmistatud vasest, millele on lisatud koobaltit, mangaani ja ka kroomi. Selle kokku sulatamise tagajärjel tuleb kaunis tumesinist värvi Sinine Kuldkivi. Sinisele Kuldkivile on omane särav läige ja müstiline kosmose väljanägemine. Sinisel Kuldkivil on tugev energeetiline vägi, mis tuleb erinevate metallide kokku liitmisel ning seda peetakse kristallide hulka. Sinist Kuldkivi hakati esimest korda valmistama 17. sajandil Itaalias. Sinise Kuldkivi peamiseks toimeks on "SOOVIDE TÄITUMINE!".\nSinine Kuldkivi lummab neid inimesi, kellel on hetkel elus üks suur, suur soov, millele nad ootavad universumi poolt vastust ja selle täitumist. Sinine Kuldkivi on soovide täitumise kristall, mida kandes aitab see soovidel kiiremini universumisse jõuda ning sellel soovil füüsiliselt kuju asuda võtma.\nAitab astraal-rännakut kogeda, aitab unes näha ettekuulutusi ja selgeid unenägusid, mida saab hiljem siis lahti seletada ning leida selle mõtte üles. Samuti aitab Sinine Kuldkivi ka unenägusid mäletada.\nSinise Kuldkivi väge saab kasutada kaudseks tervendamiseks ja soovide teele saatmiseks. See tähendab seda, et seda kristalli saab erinevates rituaalides ja maagiates kasutada.\nSinise Kuldkivi kristall sobib väga hästi väikestele lastele või teismelistele kandmiseks ja kasutamiseks. Sinisel Kuldkivil on oskus lapse enesehinnangut parandada. Aidates lapsel iseendast lugu pidada, enda ilu, võlu ja oskusi märgata.\nSinine Kuldkivi on väga kasulik kristall sulle, kui sinu sooviks on spirituaalse maailmaga kontakti saada. See on kristall, mis aitab sul õppida, õppida ja veelkord õppida. Aidates sul lahendada enda ellu tulnud märke, probleeme ja ülesandeid. See on iseenda avastamise kristall, mis aitab sul spirituaalselt edasi liikuda.\nEriline kaitsekristall on see inimesele, kes on energiatele väga tundlik. Kes võtab teiste inimeste negatiivsust ja positiivsust väga kergelt omaks. Inimesele, kes ei oska ise filtreerida energiaid, mis temani jõuavad. Sinine Kuldkivi aitab ülitundlikul inimesel hakkama saada sellistes situatsioonides, kus teine inimene jagab talle energiat, millest tal kasu ei ole. Kaitstes Auravälja ja blokeerides kahjuliku energia vastu võtmise.\nTööalane edu ja paremate võimaluste/tingimuste saamine\nSinine Kuldkivi täidab igat sinu soovi, kui sa seda õigesti kodeerid. Kristallide kodeerimine toimub kristallidele mõtte andmisega ja sellele õige koha leidmisega.\nSinine Kuldkivi toob edu, õnne ja soovide täitumist ka tööalaselt. Näiteks üheks Sinise Kuldkivi toimeks on see, et sellel on oskus sinu töö kaudu häid võimalusi tuua. Hoia ühte või isegi mitut Sinise Kuldkivi kristalli enda kontorilaua peal või hoia neid endaga töö juures kaasas. Mida rohkem on Sinise Kuldkivi kristalle sinu töö juures, seda rohkem õnne sa enda tööga endale ligi tõmbad.\nSinine Kuldkivi aitab head energiad ligi meelitada ja tööandjal sind heas valguses näha. Samas aitab see suurendada ka sinu enda töö tegemise soovi ning aitab sul iseennast motiveerida. Sinisel Kuldkivil on oskus suurendada sinu töövõimekust ja kiirendada sinu tööalast nutikust. See aitab sul analüüsida ja häid lahendusi ka kõige kehvemates tingimustes või olukordades välja mõelda.\nKingi kellelegi teisele Sinise Kuldkivi kristall, kui sa soovid talle tööedu ja karjäärialalist tõusu!\nSinise Kuldkivi ja Dumortjeriidi ühine vägi aitab lapsel pimeduse hirmust üle saada\nSinine Kuldkivi sobib koostööd tegema väga hästi Dumortjeriidi kristalliga. Mõlemad kristallid on kaunid tumesinise värvivarjundiga ja omavad ühte ning sama omadust, milleks on pimeduse hirmust vabastamine.\nLastel on väga tihti probleeme pimeduse kartmisega, mis omakorda tekitab probleeme uinumisega ja üksinda oma toas magamisega. Kui lapsel on pimeduse vastu hirm, siis võib tal selles eluperioodis olla kõrgendatud spirituaalne taju. See tähendab aga seda, et ta tajub, näeb ja kuuleb hingedemaailma. See võib tema alateadvuses segadusetunnet tekitada ja tal tekib pimeduse vastu hirm. Pimeduses on lihtsam hingesid märgata ja sellepärast tekib ka see hirm.\nSinine Kuldkivi koos Dumortjeriidiga hakkab looma sellist energiavälja, mis leevendab pimeduse hirmu. Üksinda eraldi ei oleks nende kristallide toime see sama. Sellepärast soovitan neid kristalle koos kasutada.\nNende kristallide vägi aitab vaikselt järk-järgult lapse seest selle hirmu vabastada. Need kristallid võiksid olla lapse voodi kõrval või all. Kui lapsel juba on oma isiklike unenägude kristalle, siis võiksid need kaks kristalli ka teistega koos olla. Neid kristalle hoitakse kodus senikaua, kuni probleem on täielikult ära kadunud.\nUnenägude, Inglite ja astraalrännaku maailm\nSinine Kuldkivi oma loomuselt meenutab kosmost, tähistaevast ja universumit. Selle imeline väljanägemine annab suure vihje selle kohta, mida see kristall suudab teha ja saavutada. Sinisel Kuldkivil on oskus viia sind teistesse reaalsustesse ja näidata sulle seda, mida spirituaalsel maailmal sulle pakkuda on.\nSinist Kuldkivi on kasulik hoida teiste analoogsete energiatega kristallidega koos, et selle seest saaks välja tulla maksimaalne energia.\nSinisel Kuldkivil on oskus viia sinu meeli sellisele tasandile, kus sul avaneb võimalus kogeda ja näha erinevaid dimesnioone ning seda une tasandil. See tähendab seda, et kui sa oled Sinise Kuldkivi enda ellu lasknud, siis see vaikselt järk-järgult avab sinu meeli ning aitab sinu unenägude nägemist huvitavaks ning ainulaadsemaks muuta. Avades unenägude tee millegi väga huvitavani.\nKui sinu magamistoas on Sinise Kuldkivi kristalle, siis võid hakata erinevaid unenägusi kogema, mis on sügavamõttelised ning kus sa võid hingesid, Ingleid ja teisi dimensioone näha.\nSinise Kuldkivi kristalli hoia enda käes enne uinumist siis, kui sa soovid näha maailma väljapool meie Maad.\nLapse ja ema vaheline telepaatia\nSinine Kuldkivi omab telepaatilist energiat soodustavat mõju. Kui Sinist Kuldkivi kannab ema või isa, samal ajal ka laps, siis nende vahel tekib telepaatiline side. Soovitan iseendale ja enda lapsele kinkida üks Sinine Kuldkivi, mida te mõlemad koos hakkate endaga kaasas kandma. Senikaua kuni teil mõlemal on Sinine Kuldkivi kaasas, senikaua omate te ka telepaatilist sidet. Mida kauem kasutatakse Sinist Kuldkivi, seda kiiremini avanevad telepaatilised kanalid teie kahe vahel.\nSinine Kuldkivi on üks Kuldkivi liikidest, nii nagu seda on ka Goldriver ja Roheline Kuldkivi. Kõik kolm Kuldkivi kristalli on seotud kuulsusega ja kuulsaks saamisega.\nSinise Kuldkivi konkreetne vägi kuulsuse mõttes on see, et Sinine Kuldkivi aitab tuule tiibadesse saada. Sinine Kuldkivi toob edu, tähelepanu, õnne, head mainet ja magnetit, mis aitab inimestel sind märgata.\nÜkskõik, millega sa tegeled, Sinine Kuldkivi aitab sellesse tegevusse või erialasse õnne tuua. Kui sa soovid tuntuks saada ja head mainet endale koguda, siis kanna Sinist Kuldkivi kaasas, kui sa oled avalikkuse tähelepanu all.\n- Sinine Kuldkivi on kasulik neile, kes kardavad pimedust, üldiselt on selle probleemiga silmitsi lapsed ja seega sobib see lapsele kandmiseks väga hästi. See võib olla ka põhjus, miks näiteks laps valib endale kristallide seast just Sinise Kuldkivi. Peale selle aitab Sinine Kuldkivi tervendada närvisüsteemi.\n- Sinine Kuldkivi on migreenihoogude leevendaja kristall. Kui sind käivad pidevalt kimbutamas migreenihood, mis muudavad sinu enesetunde väga kehvaks ja mis võivad sind lausa minestamise piirile viia, siis Sinine Kuldkivi on kindlalt sinu tervendaja kristall.\nSinine Kuldkivi on 23. kuupäeval sündinute õnne-, enese eluülesande ülesleidmise ja tasakaalu-kristall. Sinine Kuldkivi aitab 23. kuupäeval sündinud inimesel üles leida selle ande, mis saatusesse kirja on pandud, aidates seda avada ja sellele head õnne tuua, aidates kaasa eneseteostamisele ja enda tee üles leidmisele. Lisaks sellele toob Sinine Kuldkivi head materiaalset ja spirituaalset õnne ettevõtmistesse, mis elus käsile võetakse. Sinine Kuldkivi võimendab kuulsuse energiat, mis annab 23. kuupäeval sündinule võimaluse enda eriala ja andega hiilata. Samas aitab see kristall tasakaalustada 23. kuupäeva närvilisust. Seda kristalli võiks elu jooksul aeg-ajalt kanda, kui soovitakse ellu rohkem õnne ligi kutsuda ja ennast üles leida. Kindlasti võiks seda kristalli olla ka koduses keskkonnas.\nPoleeritud või lihvimata kristalli kasutatakse tervendamise eesmärgil tervise komplektide loomisel või kantakse seda lihtsalt endaga kaasas.\nGRANAAT on peaaegu, et mustjas punane kristall, mis aitab loovusel lennelda ja armastuse..\nSildid: SININE KULDKIVI, Kristallid, tööedu, soovide täitumine, pimeduse hirm, unenäod, prohvetlikud visioonid, astraal, dimensioonid, kuulsus, migreen, 23. kuupäeval sündinud


Hrdumisel - 2 õppematerjali - Annaabi.ee\n"hrdumisel" - 2 õppematerjali\nPositiivse vi negatiivse elektrilaenguga osakesed tekitavad elektromagnetvlja ja alluvad selle toimele. Sna "elekter" tuleneb vanakreeka snast lektron 'merevaik'. Nimetuse motiiviks on see, et merevaik hrdumisel elektriseerub ehk omandab elektrilaengu. Sna "elekter" ei ole praegu kasutusel terminina. Varem on fsikas selle all mistetud elektrilaengut (elektrihulka). Praegu mistetakse ldkeeles elektri all kige sagedamini elektrienergiat vi elektrivoolu. Pinge ehk elektriline pinge on fsikas ja elektrotehnikas kasutatav fsikaline suurus, mis iseloomustab kahe punkti vahelist elektivlja tugevuse erinevust ning mrab ra kui palju td tuleb teha laengu mberpaig...


Jõulukontsert ''Jõulurõõm''. Jassi Zahharov ja Novella Hansoni laulupoisid - 26.12.2017 - Tartu Peetri kirik - Piletilevi.ee\nJõulukontsert ''Jõulurõõm''. Jassi Zahharov ja Novella Hansoni laulupoisid\nT 26.12.2017 19:00\nVali teine sündmus sarjast Jõulukontsert ''Jõulurõõm''. Jassi Zahharov ja Novella Hansoni laulupoisid - T 19.12.2017 19:00 - Sindi Seltsimaja Jõulukontsert ''Jõulurõõm''. Jassi Zahharov ja Novella Hansoni laulupoisid - R 22.12.2017 19:00 - Jaani kirik, Tallinn Jõulukontsert ''Jõulurõõm''. Jassi Zahharov ja Novella Hansoni laulupoisid - K 27.12.2017 19:00 - Viimsi Püha Jaakobi kirik Jõulukontsert ''Jõulurõõm''. Jassi Zahharov ja Novella Hansoni laulupoisid - N 28.12.2017 19:00 - Tõrva kirik Jõulukontsert ''Jõulurõõm''. Jassi Zahharov ja Novella Hansoni laulupoisid - R 29.12.2017 19:00 - Põltsamaa Kultuurikeskus\nJASSI ZAHHAROV JA NOVELLA HANSONI LAULULAPSED\nSelle aasta jõuluajal võtab Eesti armastatud ooperilaulja Jassi Zahharov ette ühe erakordse retke koos Tõrva muusikakooli laululastega, et tuua jõulurahu- ning rõõmu iga kuulaja hinge.\nLavale astuvad lavale viis andekat Tõrva Muusikakooli noormeest: Oliver Kõvask, Edvard Paul, Riivo Pippar, Hans Markus Danilas ning Egnar Hernits. Oliver on tuntud saatest "Väike hiiglane", kus ta võlus publiku südamed oma lavašarmi ja esinemisjulgusega. Ainsa neiuna toetab seda mõnusat poisteväge Pamela Paul, kes on samuti Tõrva Muusikakooli lauluosakonna õpilane ning harjutanud laulmist Novella Hansoni käe all juba 10 aastat.\nTõrva Muusikakooli laululapsed toovad kontserdile hoopis uue hingamise, esitades kelmikaid ning lustakaid Ilmar Trulli, Wimbergi ning Ott Arderi luuletustele põhinevaid lastelaule, millele on viisid kirjutanud Novella Hanson, kes saadab noori lauljaid kontsertidel ka ise. Hanson kirjeldab oma õpilasi kui toredaid ja vahvaid noori, kellega koos ei hakka kunagi igav.\nMuusikuid saadab klaveril ka maestro Margus Kappel.\nVõta kogu pere kaasa ning saa osa hoopis teistmoodi jõulukontserdist, kus kuulamist jagub nii vanaemale-vanaisale kui lapsele.\nK 13. detsember, kell 19 - Tallinn, Kaarli kirik\nT 19. detsember, kell 19 - Sindi Seltsimaja\nR 22. detsember, kell 19 - Tallinn, Jaani kirik\nT 26. detsember, kell 19 - Tartu, Peetri kirik\nK 27. detsember, kell 19 - Viimsi, Püha Jaakobi kirik\nN 28. detsember, kell 19 - Tõrva kirik-kammersaal\nR 29. detsember, kell 19 - Põltsamaa Kultuurikeskus\nJõulukontsert ''Jõulurõõm''. Jassi Zahharov ja Novella Hansoni laulupoisid T 26.12.2017 19:00 Tartu Peetri kirik 12.00 - 19.00\nT 19.12.2017 19:00 - R 29.12.2017 23:59\nHinnad kuni kontserdile eelneva päevani:\nPensionär 17 €\nLaps 7-12a. (k.a.) 12 €\nVIP PILET (istekoht Kaarli kirikus, VIP-sektoris, esineja vastas)\nNarva mnt 104 Tartu Lõuna-Eesti Eesti\nOsta pilet Jõulukontsert ''Jõulurõõm''. Jassi Zahharov ja Novella Hansoni laulupoisid Populaarne T 19.12.2017 19:00\nSindi Seltsimaja, Eesti 12.00 - 19.00\nOsta pilet Jõulukontsert ''Jõulurõõm''. Jassi Zahharov ja Novella Hansoni laulupoisid Populaarne R 22.12.2017 19:00\nJaani kirik, Tallinn, Eesti 12.00 - 19.00\nOsta pilet Jõulukontsert ''Jõulurõõm''. Jassi Zahharov ja Novella Hansoni laulupoisid Populaarne K 27.12.2017 19:00\nViimsi Püha Jaakobi kirik, Eesti 12.00 - 19.00\nOsta pilet Jõulukontsert ''Jõulurõõm''. Jassi Zahharov ja Novella Hansoni laulupoisid Populaarne N 28.12.2017 19:00\nTõrva kirik-kammersaal, Eesti 12.00 - 19.00\nOsta pilet Jõulukontsert ''Jõulurõõm''. Jassi Zahharov ja Novella Hansoni laulupoisid Populaarne R 29.12.2017 19:00\nPõltsamaa Kultuurikeskus, Eesti 12.00 - 19.00


Eesti meistrivõistlustele pääsu aluseks on edetabel või alaliidu otsus – Jooksja\nEesti meistrivõistlustele pääsu aluseks on edetabel või alaliidu otsus\nEesti Kergejõustikuliit avalikustas Eesti meistrivõistlustele pääsemise kriteeriumid pika krossi, poolmaratoni ja maratoni puhul. Juhendi järgi saab EKJL kutsega ja jooksu osalustasu maksmata nendele distantsidele maksimaalselt 30 meees- ja 15 naisjooksjat.\nPoolmaratoni ja maratonile pääsevad Eesti meistrivõistluste arvestuses alaliidu kutsega (osalustasuta) jooksma hooaja antud ala edetabeli 15 paremat meest ja 6 paremat naist. Ülejäänud lubatakse võistlema EKJL kestvusjooksu alarühma otsusel. 2011. aasta Eesti meistrivõistluste pikale ca 12 km pikkusele krossile 1. mail Viljandis saavad distantsi 2010. aasta 10 paremat meest 5 paremat naist. Ülejäänud pääsevad võistlustele alarühma otsusel.\nEesti Kergejõustikuliidu kestvusjooksu alarühma juhi Toomas Tarmi sõnul määravad ülejäänute pääsu edetabeliaeg ja -koht 2010. aastal, tulemused teistel distantsidel (kui sportlane pole sel distantsil võistelnud), kuulumine Eesti koondisse või perspektiivikate juunioride või noorte hulka. “Kuigi iga valik on veidi subjektiivne, on eesmärk lasta tasuta (EKJLi kulul) osalema vaid parimad. Päris ühte kriteeriumit vaadata ei saa. Kindlasti pääsevad 30 hulka ka edetabeli 15.-30. kohal olevaid jooksjaid, aga see ei ole garanteeritud kõikide puhul. Vastasel juhul jääksid just need tugevamad välja, kes ei ole näiteks antud distantsi sel aastal jooksnud,” selgitas Tarm. Kindlasti on üheks kriteeriumiks ka tulevikuperspektiiv. “Kui piiri peale jäävad kaks võrdset jooksjat, üks 40-aastane veteran ja teine 18-aastane noor, siis on eelistatud olukorras noor,” lisas Tarm.\nLõplik Eesti meistrivõistluste koosseis määratakse vahetult peale registreerimise lõppu, mis on umbes nädal enne võistlust. Hooaja edetabelid arvestatakse samuti selle hetke seisuga. Eesti poolmaratoni ja maratoni meistrivõistluste korraldajatega on kokkulepe, et EKJL litsentsi omavad sportlased, kes nimetatud valikusse ei mahu, saavad osaleda Eesti meistrivõistluste arvestuses, tasudes esimese registreerimisvooru tasu kuni registreerimisaja lõpuni.


Artriidi harjade kasiravi - Kinnitage salvi liigesed\nArtriidi harjade kasiravi. Kuidas ravida käte liigeste deformeerivat artroosi\nKüünarvarre pikendamine; Küünarvarre painutamine küünarnukis. Käsi valutab küünarnukist randmeni: ravi, valu põhjused Valu kätes küünarnukist randmeni on tavaline nähtus ja selle all kannatavad mitte ainult füüsiliselt töötavad inimesed, vaid ka kontoritöötajad ja lapsed.\nKõik kirjeldatud sümptomid viitavad närvirakkude hüpoksiale. Silma vundamendi diagnostika ajal on võimalik tuvastada kiudude arteriaalsete veresoonte kitsenemist või sclerosis.\nSageli on patsiendil nägemisnärvi turse. Sergei Bubnovsky rääkis, kuidas võita osteokondroosi ja artriidi harjade kasiravi kodus. Loe intervjuu Diagnostika Optilise organi vaskulaarset kahjustust saab määrata oftalmodünaamomeetria abil.\nProtseduur hõlmab rõhu mõõtmist võrkkesta keskmises arteris. Emakakaela osteokondroos parandab selle toimivust.\nLisaks sellisele uuringule kirjutab arst välja röntgenikiirte, et saaksite täpselt kindlaks teha patoloogia olemasolu emakakaela piirkonnas. Ravi Patoloogilise protsessi ravi hõlmab massaaži ja füsioteraapiat. Patsient peab säilitama aktiivse elustiili, tegema võimlemisvõimalusi.\nArst määrab konkreetse dieedi järgimise, mille kaudu on võimalik nägemist parandada. See saavutatakse visuaalsete organite õige toitumise tõttu.\nSelleks kasutatakse terapeutilises protsessis vitamiini tilka. Kui te ei soovi, et osteokondroos ei avaldaks nägemisele negatiivset mõju, peate järgima neid lihtsaid juhiseid: Kui peaga alla istub, võtke pausi iga 20 minuti järel.\nArvutis istudes ei saa te painutada ja istuda ainult lameda seljaga. Tooli tagakülg peab olema õlgadele ühtlane. Lugemise ajal peab kaugus loetavast objektist silmadele olema vahemikus cm. Magada madalal ja kõva padjal. Osteokondroos on väga keeruline ja ohtlik haigus. Kui aeg ei täida oma ravi, toob see kaasa sellised kurvad tagajärjed nagu nägemise kaotus. Järgige kõiki kirjeldatud reegleid ja soovitusi ning te ei kuule selle haiguse kohta.\nSalajane Te olete väsinud erilise korsetti kandmisest. Kas te võite äkki tunda valu? Võib-olla olete proovinud hulga narkootikume, kuid miski ei aita. Te teete kõik, et naasta viimased päevad võimalikult kiiresti. Nüüd loed neid ridu ainult seetõttu, artriidi harjade kasiravi nad ei aidanud sind palju. Nagu miljonid teised inimesed. Ja olete valmis ära kasutama kõiki võimalusi, mis aitavad teil vabaneda. Järgige linki ja uurige, kuidas ortopeedi Artriidi harjade kasiravi soovitab osteokondroosi efektiivselt ravida!\nSelg ja nägemine Kirjeldus Joonis fig.\nNihkumine võib põhjustada närvide ärritust või artriidi harjade kasiravi. See omakorda viib mõnede kehasüsteemide tüsistusteni. Seetõttu võib lülisamba nihkumine põhjustada silmahaigusi ja nägemishäireid. Visiooni valvsuse vältimiseks tehke iga päev kehahoiakute parandamiseks kehaharjutuste kogumit. Selleks on vaja väikest liiva ja võimlemist. Harjutusi saate alustada tavalise jalgsi käes, kuid ainult pea peal, kus osteokondroosi valu liigestega vaja panna liivaga täidetud padi.\nLisaks on ülesanne veidi keerulisem. Jätka kõndimist kükitades ja asetage võimlemisplokk õlgadele, hoides seda mõlemal küljel käed. Pane jalad laiali, pange oma käed vööle ja alusta painutamist edasi. Veenduge, et seljas on sirge.\nTehke järgmised kaks õppetooli istungit. Haarake käega seljatoe taha, painutage ettepoole ja siis tagasi algasendisse. Tehke treening korda. Istudes toolil, pigistage pintsli tagaküljel asuv harja, kallutage peaga ettepoole, seejärel lükake see tagasi, tehes käed kerge vastupanu.\nPüsti, pigistage käed lukku. Käsi tagasi painutamine, painutage. Mind ja visioon Joogid usuvad, et ainult kümnendik nägemus on füüsiline protsess artriidi harjade kasiravi üheksa kümnendik on vaimne protsess.\nVõimatu näha, emotsionaalne stress.\nJoogid väidavad, et teadmiste ja loomingulise mõtlemise reaalne mõistmine on artriidi harjade kasiravi ainult lõdvestunud vaimses seisundis. Lõdvestus on paljude funktsioonide normaliseerimise saladus. Olles õppinud lõõgastuma, märkate positiivseid muutusi, mis on tekkinud teie silmis, samuti mõtlemist, mälu, tähelepanu, meeleolu ja kogu keha.\nKui silmad näevad pingutuseta, lõõgastuvad nad pingeid. Samal ajal pesta verevool välja ja eemaldab silma veresoontest erinevaid oklusioone ja räbu. Selle tulemusena naaseb inimene hea nägemine. Kui näeme, et me ei pinguta, siis nägemusprotsess, nagu peaks, on loomulik nähtus, samas kui lihased on lõdvestunud, hingamine artriidi harjade kasiravi sügav ja rahulik.\nAga kui silmad muutuvad pingeliseks, ebaõnnestub hea hingamine, hingamine muutub piiratuks pectoral lihaste liigse kokkutõmbumise tõttu ja vähendab seeläbi hapniku kättesaadavust, mis on artriidi harjade kasiravi organismi jaoks nii vajalik. Normaalse nägemisega inimesed on rahulikumad.\nLõõgastumise aluseks on meeldivad ja rõõmsad mälestused.\nMälu on tihedalt seotud vaimse esindatusega, sest on hea meeles pidada ainult seda, mida on hea ette kujutada. Head mälestused aitavad pingeid, põnevust leevendada. Tehke see katse. Istu mugavalt. Sulgege silmad. Kujutage ette oma elu kõige meeldivamat sündmust. Relive kõik üksikasjad, emotsioonid, sõnad, ümbrus, kõik, mida te mäletate. Avage silmad. Kas tunnete, et olles rahunenud ja meeldivaid mälestusi sattunud, kas sa nägid isegi tavalisest paremini?\nHaigete silmade ravi vastavalt jooga õpetustele on vaimsest stressist vabanemine. Seetõttu on vaja visiooni säilitamiseks ja taastamiseks teha jõupingutusi ja nende elustiili, elu eesmärke, hoiakuid, suuniseid. Püüa õppida, et hoida igas olukorras rahulikult, õppida leidma positiivseid külgi igas sündmuses. Ja kahtlemata mõjutab see visiooni positiivselt.\nNoored on silmapiiril. Põhimenüü Postituse navigeerimine Kuidas sõltub meie nägemine seljaajust ja mida Paul Bragg sellega tegeleb?\nLoomulikult ei ole kehas midagi üleliigne. Ja see, mis on - suhtleb üksteisega. Seetõttu on olemas hea seos hea kehahoiaku ja nägemise vahel.\nPaljud ei tea, et selgroo struktuuri muutmisel ja selle töö halvenemisel peitub väga paljude haiguste juured, mis esmapilgul ei ole selgrooga seotud. Näiteks lühinägelikkus. Esmapilgul pole ühendust. Kuid keha peamised ühendused aju läbivad emakakaela lülisambaid ja pea, sealhulgas silma, toidetakse.\nTenosinovit Sõrme paindumine ja laienemine on iseloomulik reumatoidartriidi, luumurdude, sidemete ja kõõluste purunemise tähemärgiks. Kui pintsel valus, siis valu kaob hommikul, pärast magamist, kuid jätkub pärastlõunal, osteoartroos ja kroonilised vigastused tuleb välistada, mida iseloomustab valu toetamine, sõltuvalt kellaajast. Kui aga vastupidi, valu on kõige tugevam artriidi harjade kasiravi, kontrollige närvide pigistamist näiteks karpaalsündroomvälistage podagra ja kroonilisi vigastusi. Ühtne öise valu rünnak võib rääkida sprainsest ja spordivigastustest. Kui ainult teie pöial valutab, võite eeldada kroonilist vigastust tuim sõrm on kõige iseloomulikum neile, kes töötavad arvuti hiirega või tenosynovit.\nJa kui ilmub rikkumine, hakkab keha tarbijaid tähtsuse järjekorras välja lülitama. Artriidi harjade kasiravi kahjuks on esimese nägemuse hulgas nägemisorgan. Silmade alatoitluse korral algavad mitmed kõrvalekalded. Seljaaju sees on seljaaju kanal, mis kaitseb pehmet ja väga tundlikku seljaaju. Seljaaju närvid väljuvad selgroolülide vahel ja toimivad teatud organismi organite ja piirkondade vahel.\nSeetõttu peate pöörama erilist tähelepanu kaela ja teiste selgroo osadele. Norbekovi nägemuse taastamise süsteemi aluseks ei ole mitte midagi, mis põhineb kompressioonid liigeste liigestega võimlemisel. Sageli võib ka väike lülisamba nihkumine põhjustada nägemishäireid.\nKuid liigendiline võimlemine on väga keeruline asi.\nSa pead alustama kopsuga. Seetõttu alustame Paul Braggi soovitatud seljaajuõppustega. Enamik neist on loomulikult tuntud oma paastumissüsteemi kohta. Paul Bragg on loonud selgroo jaoks väga lihtsa harjutuste süsteemi. Tehes vähemalt neid, panete juba esimesed tellised oma tervise alusele. Niisiis, kõigi FIVE harjutused!\nMõju: Sellel on positiivne mõju silma lihaste, pea, mao ja soolte närvidele. Ennetav ja terapeutiline väärtus: leevendab silmade koormust, takistab ja vähendab peavalu, soodustab head seedimist. Täitmine: tõsta vaagna pea kohal, samal ajal kaarestades selja, - samal ajal toetub keha ainult peopesadele ja varvastele, põlvedele ja põlvedele.


Joaoru rannahoone ja puhkeala - Ida-Virumaa\nEsileht Mis Toimub Joaoru rannahoone ja puhkeala\nJoaoru puhkeala koos linna supelranna ja rannahoonega on avatud kõikidele soovijatele aastaringselt. Rannahoones tegutsevad jõusaal, riietusruum, saun. Katusel asuvalt vaateplatvormilt saab nautida ainulaadset vaadet Narva linnusele ja Ivangorodi kindlusele.\nSiin toimuvad ka erinevad spordi- ja kultuuriüritused ning meistriklassid lastele. Rannahoonest on võimalik rentida spordiinventari: jalgrattaid, kõnnikeppe, võrkpalle, uiske, sulgpalli komplekti ning päevitustoole.\nRannahoone sees töötab kohviaparaat ning väljas pakub kiirtoitu Food truck.\nKoordinaadid: 59.3729553, 28.2012691Vaadake Google Mapsis\nParkimine tasutaWCWIFILigipääs ratastooligaSobib lasteleJõusaalRiietus- ja olmeruumidObjekti valgustus\nSaunVarustus täiskasvanuteleVarustus lastele


CK INVEST OÜ: Tegevuslugu 28.04.2022\nCK INVEST OÜ alustas peaaegu 6 aastat tagasi, mil juhatuse liige K. O. selle asutas, omades selleks ajaks ettevõtluskogemust ligikaudu 2 aastat. CK INVEST OÜ valdkond on ajutise tööjõu rent. Samas valdkonnas (EMTAK 78201) on tegutsevaid ettevõtteid 2022 aasta seisuga kokku 787 tükki, kes annavad tööd kokku 8456-le inimesele ja kogu valdkonna 2022 käibeprognoos on ...\nAVIATION EXPERT OÜ: Tegevuslugu 28.04.2022\nAVIATION EXPERT OÜ alustas peaaegu 8 aastat tagasi, mil juhatuse liige K. O. selle asutas, kes alles alustas ettevõtlusega. AVIATION EXPERT OÜ valdkond on ärinõustamine jm juhtimisalane nõustamine. Samas valdkonnas (EMTAK 70221) on tegutsevaid ettevõtteid 2022 aasta seisuga kokku 6097 tükki, kes annavad tööd kokku 9060-le inimesele ja kogu valdkonna 2022...\nEttevõtted deklareerisid - riiklikult tasutud maksud 89 677 €, tööjõumaksud 583 € ja maksustatav käive 555 969 €.\nTelefon (+372) 53020555\nKäibed kokku (2022) 2 342 727 €\nBilansimaht (2022) 997 495 €\nCK INVEST OÜ Juhatuse liige Logi sisse\nAVIATION EXPERT OÜ Juhatuse liige Logi sisse\nCK INVEST OÜ Logi sisse\nAVIATION EXPERT OÜ Logi sisse


Bigbank suurendab järsult põllu- ja metsamajanduslaenude mahte\n28. juuni kell 14:56\nBigbank moodustas eraldi põllu- ja metsamajanduslaenude osakonna, langetas intresside marginaali ja andis tänavu esimesel poolaastal võrreldes mullusega sektorile kuus korda rohkem laene.\nBigbank Grupi ettevõtete panganduse valdkonna juhi Ingo Põderi sõnul on põllu- ja metsandusettevõtetel pankadest seni olnud tavapärasest keerulisem laenu saada. "Peamiselt seetõttu, et pangad seda valdkonda ei taju," ütles Põder. Ta lisas, et Bigbank andis juunis näiteks Trebor Agrole 18 miljonit eurot investeerimislaenu ja on ka teistele sektori ettevõtetele viimaste kuude jooksul väljastanud mitu miljonitesse ulatuvat investeerimislaenu.\n26. juuni kell 15:10\nTraktorite ja kombainide müüja: pangad takistavad mitme sektori arengut\nTraktoreid, kombaine ja muud põllumajandustehnikat müüva Baltic Agro Machinery juhtkond leiab, et suurimaks piduriks nii põllumajandus- kui ka metsa- ja ehitussektori arengule võib endiselt pidada pangandust.


Hüppeliigese valu | Füsioteraapia | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - Kliinik.ee\nHüppeliigese valu 23.07.16 / Füsioteraapia\nMure hüppeliigesega. Nimelt vahetasin mõni kuu tagasi töökohta ning nüüd rohkem seisev töö, eelmine oli pigem istuv. Ca 2 kuud tagasi hakkas parema jala hüppeliiges hommikuti voodist tõustes tugevalt valutama, niiet käia sai väga minimaalselt. Alguses kahtlustasin auto konditisioneeri mis puhus jalgadele kui nüüd viimane kuu olen seda vältinud ning hommikuti on ikka sama lugu - hüppeliiges teeb põrguvalu ning peab ca 5 minutit mudima/mažeerima et valu kaoks. Iga hommik sama lugu. Mõni aasta tagasi (3 või 4) oli õnnetus mootorrattaga kui ratas kukkus sama jala jalalaba peale, tookord röntgenis midagi ei avastatud aga kas see ehk võib kuidagi olla sellega tänasel päeval seotud?\nNatukene segaseks jääb kuskohast hüppeliigest täpselt valutab ja mis liigutusel valu kõige rohkem avaldub. Võimalik, et varasem trauma mootorrattaga annab tunda, nüüd kus jalg saab rohkem koormust. Soovitan täpsustamiseks füsioterapeudi vastuvõtule minna, võimalik et manipulatsioonid või teipimine annab hea tulemuse valuravis. Soovitan proovida ka allolevaid harjutusi, mis tugevdavad hüppeliigest.\nMul on probleem hüppeliigesega. Umbes kuu aega tagasi trennis olles hüpati mänguhoos hüppeliigesele, mis käis nagu väljas. Jalg oli kolm nädalat kipsis.\nPeale kipsi ära võtmist oli jalg, ...\nArvan,et tuleks alustada spets harjutustega hüppeliigese liikuvuse taastamiseks,ka jalgrattasõit,ujumine.Igal juhul tuleb vältida liigutusi,mis valu teevad.Kui harjutusi ei saa teha ...


Hansapanga logole lisandub Swedbank - Äripäev\nHansapanga logole lisandub Swedbank\n29. september 2006, 15:23\nHansapank hakkab edaspidi kasutama oma\ninfo- ja reklaammaterjalidel Hansapanga logo juures viidet Swedbankile.\n"Viide Swedbankile näitab Hansapanga kuulumist suuremasse pangandusgruppi. Oleme ühendanud jõud ja võtnud eesmärgiks luua juhtiv finantsinstitutsioon Põhjamaade ja Balti regioonis. Seega on tegu igati loogilise sammuga," kommenteeris Hansapanga Grupi juht Erkki Raasuke Postimehele.\nRaasukese sõnul jääb Hansapanga pangakontorite ja sularahaautomaatide märgistus endiseks.\nSwedbanki juhatuse esimees Jan Liden ütles, et Hansapanga bränd on Baltikumis eriline ja tugev sümbol, mida tasub hoida, kuid selle kõrval soovitakse ka senisest tugevamalt näidata seost Hansapanga ja Swedbank'i vahel. Mõlema haare on ühinemisega kõvasti laienenud, tegutsetakse ühise ärifilosoofia alusel ning on võetud suund teenindusliidri positsiooni saavutamiseks kõigil koduturgudel.\nSwedbank Grupil on Rootsis, Eestis, Lätis ja Leedus kokku 8,8 miljonit jae- ja 441 000 äriklienti. 2005. aasta lõpu seisuga oli grupi varade kogumaht ligi 129 miljardit eurot ja töötajate arv 16 000.


Jana, Kingad - Euroopa suurim kingavalik | FOOTWAY.ee\nJana kingad - parim mugavuse, stiili ja hinna kombinatsioon\nJana kingad on alates 2000. aastal asutamisest jälginud mugavuse ja stiili täiuslikku tasakaalu. Need asuvad Saksamaal, kuid on tänapäeval esindatud enam kui 40 riigis üle maailma. Nende visioon on seotud elegantsete jalatsite tootmisega, kasutades uuenduslikke tehnoloogiaid, ilma et see kunagi mugavust vähendaks. Jalgtee Jana tootevalikus on palju mudeleid ja disainilahendusi. Maalik ja looduslik värvispekter on meeldiv segu ja annab suurepärase saate paljudele lähenemistele moele.\nJana kingade eest hoolitsemine\nKingade eest hoolitsemine on hädavajalik, kui soovite, et need püsiksid teie käes pikka aega. Võite heal viisil alustada, kui olete kindel, et pärast iga kandmist on teie jalanõud puhtad. Pühkige mustus pehme lapiga ära või kasutage suede jaoks pehmet harja. Enamiku materjalide peitsimiseks võite kasutada seepi ja vett, kuid hoidke seemisnahast alati niiskust. Kuju säilitamiseks jätke kingad looduslikult kuivama ja pange need paberile.\nJana kingade stiilinipid\nJana stiil seisneb selles, et catwalk-stiilid oleksid igapäevastele naistele kantavad ja taskukohased. Valikus on nii palju baleriinide, Mary Janesi kujuga iludusi ja erineva kõrgusega saapaid, et leiate kindlasti selle, mida otsite - ja veelgi enam. Ükskõik, kas olete otsinud ideaalset täiendust uuele kardiganile või kui vajate eelseisval öösel kandmiseks mugavat kingapaari, pakub Jana tootevalik nii uhkeid kingi kui ka kinnitust, et saate neid kõiki kanda. öö läbi ilma, et jalad haiget saaksid.\nJana kingad veebis aadressil Footway\nEsitage oma tellimus ja istuge siis tagasi ning laske meil oma uued kingad paari päeva jooksul teile saata. Teie taotlus on järgmine täidetavate tellimuste reas ja järgmine olete meie rahulolevate klientide pika ajaloo uusim versioon. Footway eelisteks on meie tohutu valik, suurepärane ostukogemus ja kohaletoimetamise kiirus. Kui teil on vaja ühendust võtta, saate ka teada, et oleme ülimalt sõbralikud ja pühendunud kliendi rahulolule.


Tööd alustab uus kirikukogu koosseis - Eesti Kirik\nTööd alustab uus kirikukogu koosseis\n27.11.2013 | Joel Luhamets | Rubriik: Juhtkiri\nSelle nädala teisipäeval ja kolmapäeval koguneb uus kirikukogu koosseis oma esimesele istungjärgule. Soovime selleks tööks Jumala õnnistust.\nKirikukogu on meie kiriku kõige kõrgem otsustamisorgan. Sellepärast tuleb ikka meelde tuletada seda vastutust, mis on seotud kirikukogu töö ja otsustega. Stabiilselt kristlikus ühiskonnas ei ole väga raske õiget suunda hoida. Meie aeg on aga märksa keerulisem. Oleme osa sekulariseeruvast Euroopast, kus ühiskonnas «õilsate» ideedega rünnatakse kiriku korralduslikku vormi ja õpetuslikku sisu. See nõuab kirikukogu liikmetelt suurt usulist selgust otsuste langetamisel.\nKõige ohtlikumaks märgiks selles töös võib saada soov sellele maailmale meeldida ja ennast kohandada selle maailma mõtlemisega. Meil on olnud paarkümmend aastat paremaid aegu, kuid peame olema valmis ka oma tõekspidamiste tõttu saama selle maailma naerualuseks. Peame olema valmis ka kannatama ja surema. Tagakius kirikule ei ole olnud väga erandlik nähtus.\nÜheks tähtsaks ülesandeks on kirikukogul peapiiskopi, kirikuvalitsuse, kirikukogu komisjonide ja nõukogude liikmete valimine. Igal koosseisul ilmselt ei tule valida peapiiskoppi. Nüüd tööle asuva koosseisu ülesandeks see ilmselt tuleb.\nIsikute valimine ei ole lihtsalt ülesannete kellegi õlgadele sokutamine. Jumala riigis on tööd tehtud alati kindlate inimeste kaudu. Jumal ise valis endale töötegijaiks Moosese ja Taaveti. Jeesus valis endale jüngrid ja kutsus oma tööriistaks Pauluse. Sellepärast peaks kirikukogu valikutes püüdma väljendada Jumala valikut. Vastutus on suur.\nKirikukogu ülesanne on kiriku õpetusliku puhtuse jälgimine. Suure tõenäosusega tuleb sellel koosseisul vastu võtta otsuseid bioeetika valdkonnas. Tuleb väljendada seisukohta inimese elu alguse ja lõpu küsimustes. Võib-olla peab uuesti ja selgelt sõnastama, mida me mõtleme perekonna ja abielu all.\nEhk suudab kirikukogu sõnadesse panna ka moraalialased nõudmised kiriku töötegijatele. Olen veendunud selles, et tuleviku probleeme ei tule ega suudeta lahendada seadusandluse vallas, vaid otsustavad lahingud tuleb pidada moraali küsimustes. Oleme nagu algkogudus paganliku moraali mõjupiirkonnas ja lahendada on samad küsimused mis 2000 aastat tagasi.\nEuroopas kirikute ilmalikustumise murettekitavad suundumused on oma elujõu saanud just kirikukogude otsustest. Kallid kirikukogu liikmed, vastutus on suur.\nKirikukogu ülesandeks on kiriku ühtsuse säilitamine ja loomine. Ühelt poolt tuleb hoida põhimõttekindlust, samas tuleb kõike teha armastavas õhkkonnas. Paulus soovitas tõtt taotleda armastuses. Kirikuelu peaks korraldatud olema nii, et samaaegselt toimiksid selgelt ametialane kuuletumine ja teiselt poolt armastuses kõikide vajaduste, seisukohtade ja soovidega arvestamine. Seda on lihtne kirjutada, kuid väga raske teha. Selle ime sündimiseks on vaja erilist Püha Vaimu juhtimist. See toimub ehk siis, kui meie enese ego ei sega meie tegemisi ja me saame koos apostliga ütelda: «Nüüd ei ela enam mina, vaid Kristus elab minu sees.»\nKirikukogu edukas ja Jumala tahtmist teostav töö nõuab igalt kirikukogu liikmelt meeleparanduse vaimu ja siirast armastust meie Õnnistegija Jeesuse vastu. Jeesusel oli Peetrust tema ülesannete täitmisele saates vaid üks küsimus: «Siimon, Joona poeg, kas sa armastad mind?»\nSelle küsimuse esitame ka endale uute ülesannete juurde asudes. Loodan, et iga kirikukogu liikme selge vastus on: «Jah, Issand, sa tead, et sa oled mulle armas.»\nEelmine: Tark on teha õiged otsused\nJärgmine: Hämarusest valgusesse\nKultuur algab inimesest - 15.10.2014\nMisjonikülv ja lõikus - 08.10.2014\nMitte probleemid, vaid väljakutsed! - 01.10.2014\nAjast, mis ei unune … - 24.09.2014\nLugu nähtamatust rahvast - 17.09.2014


Kuidas teatada Social Security Theft - Tips for you - Tipsed.Com\nisiku juures aknas.image Andrei Armyagov alates Fotolia.com\nTeie sotsiaalkindlustuse number on unikaalne.Kui teil on kaart või on kirjutatud arv alla teise kaardi, siis tuleb hoida ohutu.Kui keegi saab kätte oma sotsiaalkindlustus kaardi või number, saab ta kasutada oma number saada krediitkaardi või laenu võtta.Kui see juhtub, siis võib olla vastutav võlad varas nagid up.Et vähendada aega veedate püüab olukorda parandada, siis peaks aru sotsiaalkindlustuse varguse niipea kui sa õpid seda.\nCall 1-800-772-1213 kunikontrollida oma Social Security arvestust sind on arvutatud sa tulu õigesti, soovitab sotsiaalkindlustusamet.Raporteeri kahtlustatakse pettuses samuti.\nsaada koopia oma krediidi aruanded.See aitab teil leida mingeid tasusid või võlgu, et sa ei ole isiklikult kanda.Mine aastane boonuspunktide aruanne (vt ressursi link allpool), mis pakub sulle avenue saada koopiaid oma krediidi aruanded esikolmikusse krediidii\nHelista Federal Trade Commission helistades 1-877-ID ohutusvarustus aru varguse või pettus oma sotsiaalkindlustuse number.Võite esitada kaebuse Online klõpsates FTC ressursi link allpool, kui sa ei taha seda teha telefoni teel.\nVõta ühendust interneti Crime Kaebekeskusesse oma koduleheküljel klõpsates ressursi link allpool.Las nad teavad vargus, ja et teil on hoiatanud FTC.Internet Crime Kaebus Center teeb koostööd FBI.\nCall kõik krediitkaardi ja laenu asutuste, et te õppida on kasutatud ilma teie loata, kui sa ei ole kuulnud neist esimene.Lubada neid sulgeda raamatupidamises, seega ei ole võlg koguneb.Sest krediitkaardid, helistage tasuta numbril tagaküljel iga kaardi.\nInternet Crime Kaebus Center: esitades kaebuse IR3\naastane boonuspunktide aruanne: Küsi oma tasuta majandusaasta Credit Report


BeMums Style (8)\nPrinditud mustriga rohekas toonis teksapüksid. * Kõhualune mudel, reguleeritav seljatagant kummiga. * Ideaalsed ka peale rasedust. * Super elastne materjal kannatab ka kaalutõusu. Pükste sisepikkus on: 85-86cm Lähemalt\nPrinditud mustriga roosakas toonis teksapüksid. * Kõhualune mudel, reguleeritav seljatagant kummiga. * Ideaalsed ka peale rasedust. * Super elastne materjal kannatab ka kaalutõusu. Pükste sisepikkus on: 85-86cm Lähemalt\nPrinditud mustriga lühikesed teksapüksid on 2014 kevad/suvi kollektsioonist. * Kõhualune mudel, reguleeritav seljatagant kummiga. * Ideaalsed ka peale rasedust. * Super elastne materjal kannatab ka kaalutõusu. * Moodne prindimuster * Kõik suurused W27-W33 Lähemalt


AvalehtEttevõttestKontaktidTootedEsita hinnapäringJärelmaksTeenusedDokumentatsioonTehtud töödGaleriiKoostööpartnerid\tUudised\tUudis 1: 31 augustil sõlmisid Eesti Töötukassa ja Aknakoda OÜ Koostööleppe, mille\nsisuks on veelgi parem koostöö ja personaalne teenindus. Kindlasti on see Koostöölepe tunnustus mõlemale osapoolele pikaaegsest ja aastatepikkusest\nkoostööst. Koostööpartnerite hulka kuuluvad veel sellised lugupeetud ettevõtted nagu G4S Eesti AS, Selver AS, Tartu Ülikooli Kliinikum AS, Wendre AS, Sanatoorium Tervis AS jne.\nUudis 2: 29 aprillil toimus Aknakoda OÜ müügiinimeste koolitus. Kordasime üle juba omandatud teadmisi, õppisime juurde uuenenud tehnilist infot erinevate\nakna profiilsüsteemide kohta. Külalislektoriks oli sulusetootja ROTO esindaja\nhr. Neeme Luik. Saime teada värskeimat infot kõikide uuenduste kohta.\nOleme veendunud, et meie müügipersonal on peale koolitust veelgi pädevam\nja valmis teenindama Teid veelgi proffessionaalsemal tasemel! Uudis 3: 11 märtsil 2016 a. sai meie ettevõte Aknakoda OÜ 5 aastaseks. Sünnipäevaga seoses toimus peakontoris pidulik vastuvõtt meie töötajatele ja koostöö-\npartneritele. Meile esines hingelise muusikavalikuga tuntud laulija hr. Toomas Kuter. Peale kontserti nautisime üksteise seltskonda ja hõrkusid suupisteid. Palju õnne veelkord meie töötajatele ja tänusõnad meie koostööpartneritele!\nSamas oleme siiralt tänulikud kõikidele meid usaldanud klientidele, ilma kelleta meid olemas ei oleks!\nUudis 4: Seoses ettevõtte arenguga võtsime kasutusele veebruaris 2016 a. ettevõtte peakontoris Pärnus Savi 3 uued kontoriruumid (kokku 80 m2). Nii tootmisüksus kui ekspordiosakond said uued, kõiki töötajate vajadusi\narvestavad tööprotsessiks vajalikud tingimused. Lisaks avaratele tööruumidele\nlisandus ka hubane puhkeruum. Oleme kindlad, et läbi töötajate töö-\ntingimuste parandamise, suudame pakkuda ka parimat klienditeenindust!\nUudis 5: Äripäev on hinnanud Aknakoda OÜ tegemisi ja arvanud meid 2016 aasta\nEesti Gasellettevõtete hulka. Gaselliks valitakse ettevõte, kes on 3 aasta\njooksul kasvatanud käivet ja kasumit rohkem kui 50%, on loonud kõige\nrohkem uusi töökohti, kannavad endas kiiresti areneva ettevõtte olulisi\nomadusi - paindlikkus, kiirus, julgus. Vaid alla 1% Eesti ettevõtetest\non gasellid. Uudis 6: Aknakoda OÜ-le eraldati novembris 2015 a. Pärnu Linnavalitsuse poolt ekspordi arendamise toetust 2956,80 eur-i. Selle projekti raames\nosalesime 29.-31.2016 a. Soomes ehitusmessil Rakenna & Remontoi Messut. Huvi meie toodete osas oli suur ja loodame loodud kontaktide\nkaasabil ekspordi kasvu.\nUudis 7: Aprillis 2015 a. võtsime kasutusele uue profiilsüsteemi Synego. Uus\ntoode on parim PVC-akna hinna ja soojapidamise kombinatsioon!\nUudis 8: Aknakoda OÜ juhtkond osales 26.-29. märts 2014a. Saksamaal Nürnbergis Euroopa suurimal akna- ja aknatarvikute messil. Saadud uuenduslikke kogemusi on plaanis juurutada ka Aknakoda OÜ tootmisprotsessis.\nUudis 9: Pärnumaa parimate ettevõtete 2013 a. tunnustamisel valiti Aknakoda OÜ parimaks alustanud ettevõtteks.


Kommentaarid - Nissan näitab linnadžiipide arengut - Nissan - Uudised - autoleht.ee\nAvaleht » Uudised » Nissan » Nissan näitab linnadžiipide arengut » Kommentaarid\nNissan näitab linnadžiipide arengut\nNissan tõi Genfi autonäitusele ideeauto IMQ Concept, mis aitab meil mõista tuleviku Nissani linnamaasturite arengusuundi. Kinnitamata andmetel on sellest masinast kõige rohkem mõjutatud järgmise põlvkonna ...\nVänto\t• 6 märts 2019 13:08\tEbasobiv kommentaar\nJube nagu alati.\nKarl\t• 6 märts 2019 13:11\tEbasobiv kommentaar\nKilusilm\t• 6 märts 2019 16:10\tEbasobiv kommentaar\nEest lexus tagant eelmise mudeli rav4.\nEhk siis kas disainer on vahetanud ettevõtet või on "juhuslik" identne sarnasus.\nMihkel Lember\t• 7 märts 2019 12:53\tEbasobiv kommentaar\nkinnitan eelnevaid arvamusi, et jah, kui nissaani märki ees poleks, peaks seda tojootaks.


Sõidame! – Lehekülg 14\nUudised märts 7, 2019 0\nMazda Motor Corporation esitles 5.märsti õhtul esmakordselt: Mazda CX-30 kompaktset linnamaasturit, mis on selle järgmise generatsiooni teine mudel. Uut Mazda CX-30 tutvustatakse avalikult esmakordselt Genfi autonäitusel ja seejärel suundub uus ning eeldatav Mazda mudelite nurgakivi globaalsele turule. Mazda CX-30 jõuab Eesti turule sellel sügisel. Mõned turuanalüütikud ennustasid, et uut kompaktset linnamaasturit peaks nimetama CX-4-ks, kuid […]\nUudised märts 4, 2019 0\nErakordne, on see sõna, millega tänast Euroopa aasta auto finaali saab kirjeldada. Ajalooliselt kõige tasavägisema heitluse võitis napilt elektrimaastur Jaguar I-Pace ja seda teise, vägagi erilise auto, Alpine A110 ees. Peale esimest häälte lugemise ringi oli seis viigiline ning võitjaks osutus auto, kellel oli rohkem esikoha hääli. Tulemus – Jaguar 18 vs Alpine 16. Auhinda […]\nProovisõit märts 3, 2019 0


Koolitus “Tarkvara testimine algajatele” | Tech-thing electronics design\nKoolitus “Tarkvara testimine algajatele”\nÕppekava nimetus: “Tarkvara testimine algajatele”\nEesmärk: Koolituse tulemusel oskab õppija iseseisvalt testida tarkvara erinevates tarkvaraprojektides.\nÕpiväljundid: koolituse lõpuks õppija…\ntunneb ja kasutab tarkvara testimise meetodeid erinevates tarkvaraprojektides tarkvara testimiseks,\nsaab vajaliku info oma töö tegemiseks,\nraporteerib vigu, koostab testimise raporteid ja annab ülevaadet oma tööst,\nkasutab tarkvara testija töös vajaminevaid töövahendeid,\norienteerub tarkvaraarenduse protsessis tarkvara testijana,\norienteerub tarkvaraarenduse meeskonnas tarkvara testijana,\ntunneb tarkvara arendamise aluseid.\nettevõtte töötajad, kes soovivad ümber õppida tarkvara testijaks,\nettevõtte tarkvara testijad, kes soovivad ennast tarkvara testimise alal täiendada.\nÕppe alustamise tingimused: töötamine või tööle asumine tarkvaraarendusettevõttes.\nMaht: 150 tundi, millest 20 tundi on auditoorset tööd, 10 tundi praktikat koolikeskkonnas, 70 tundi praktikat töökeskkonnas, 50 tundi iseseisvat tööd. Õppekava eesmärk saavutatakse kuni aasta aja jooksul.\nÕpikeskkond: loengud, praktiline töö ja diskussioon toimuvad peamiselt veebis kasutades eelistatud suhtlemise rakendust, näiteks Slack, Skype, Fleep, Discord jms. Mõned loengud ja praktiline töö toimuvad koolituse tellija ruumides, kus on piisav arv istekohti.\nÕppevahendid: õppija enda sülearvuti, nutitelefon ja vabal valikul vahendid märkmete tegemiseks. Kui õppijal puuduvad need õppevahendid, siis võimaldab õppevahendid talle tema tööandja.\nTarkvara arendamisest: komponendid, tehnoloogiad, protsess, rollid ja nende ülesanded, tarkvara nõuded.\nTarkvara testimisest: testija ülesanded ja vastutusala, testimise liigid, meetodid ja tehnikad, töövahendid.\nKriitilise mõtlemise teooria.\nKaasõpilaste ettekanded läbitöötatud materjalidest.\nTarkvara testimine: info kogumine testimiseks, testimine, märkmete tegemine, raportite koostamine, tööst ülevaate andmine.\nNipid testimise tõhusamaks muutmiseks.\nHarjutused kriitilise mõtlemise arendamiseks.\nPraktiline testimine õpetaja juhendamisel.\nDiskussioon õpetaja ja kaasõpilastega.\nHarjutuste tegemine õpetaja juhendamisel.\nTarkvara testimine: info kogumine testimiseks, testimine, märkmete tegemine, raportite koostamine, tööst ülevaate andmine. Praktiline testimine õpetaja ja arendusmeeskonna abiga.\nDiskussioon õpetaja, kaasõpilaste ja arendusmeeskonna liikmetega.\nIseseisev tarkvara testimine.\nÕppematerjalide läbitöötamine ja nendest kaasõpilastele kokkuvõtlike ettekannete koostamine.\nIseseisev praktiline testimine arendusmeeskonnad.\nÕpetaja iseseisev õppematerjalide läbitöötamine.\nÕppija demonstreerib iseseisvalt tarkvara testimist kasutades õpitud meetodeid ja töövõtteid ning arvestades testimiseks oleva tarkvara vajadusi ja arendusmeeskonna soove ning võimalusi.\nÕppija leiab tarkvara testimise tulemusena tarkvarast vigu, raporteerib need aredusmeeskonnale arusaadavalt ja nõuetekohaselt etteantud veahaldussüsteemis ning põhjendab vigade olulisust.\nÕppija põhjendab arusaadavalt õpetajale ja arendusmeeskonnale testimisel sooritatud tegevusi ning meetodite ja töövahendite valikuid.\nArendusmeeskonna rahulolu õppija tarkvara testimisega. Aredusmeeskond, kellega koostöös ja kelle abiga õppija sooritab praktika töökeskkonnas ning iseseisva töö on õppija w tarkvara testimise tulemustega rahul.\nKoolitaja nimi: Oliver Vilson(Linkedin profiil)\non töötanud tarkvara testijana ja pakkunud erinevatele ettevõtetele tarkvara testimise, testijuhtimise, testimisalaste konsultatsioonide ja koolitamise teenust alates aastast 2007,\non läbinud mitmeid erialaseid täiendkoolitusi,\non juhtinud oma tarkvara testimist pakkuvat ettevõtet Celeg Hannas alates aastast 2010,\non koolitanud, juhtinud ja aidanud luua erineva suurusega testijate tiime nii oma ettevõttes kui partneritele,\non pidanud testimisalaseid loenguid ja viinud läbi testimise praktikume üliõpilastele ja täiskasvanutele,\non aidanud korraldada mitmeid tarkvara testimise konverentse ja esinenud nendel ettekannetega.


31. Marje Ernits “Tundmatuks jääda sooviva tuntud tegelase eluloo raamat” | SEHKENDAMINE\n← fotoreportaaž maalt\n31. Marje Ernits “Tundmatuks jääda sooviva tuntud tegelase eluloo raamat”\nPosted on 15. august, 2013\tby sehkendaja\nSee raamat sattus täiesti kogemata mu lugemisvarasse ja kuna paljud planeeritud raamatud ootavad oma järjekorda, siis lugesin eile õhtul kiiresti läbi. (Õigupoolest mõtlesin, et teen algust ja siis saan aru, kas loen või mitte, aga lugesin siiski ühe jutiga läbi).\nMind paelus tsitaat raamatu tagaküljel:\nSiis meenusid mulle minu keskkooliaegsed päevikud. Need olid mul Tähtvere maja pööningul pappkastides. Kõik muud dokumendid sai ükskord, siis kui me niikuinii võitsime, ära hävitatud, aga päevikud jätsin alles. Tundusid süütud – ikkagi minu elu „Kevade”.\nTeiseks on huvitav (seda loen nüüd tagantjärele), et Marje Ernitsa näol olla tegemist “produktiivseima eesti naiskirjanikuga, nagu Kaugver” – mina ei olnud midagi kuulnud ega lugenud.\nRaamatu kokkuvõtte võiks ka siia kopeerida:\nAastakümneid ja erinevate riigikordade ajal tipp–poliitikas tegutsenud Marina Marismaa otsustab enne pensionile jäämist raamatu tarbeks diktofonile lugeda oma pikantsetest seikadest tulvil eluloo, teadmata sealjuures, et kaotab peatselt kõnevõime. Karjääri ja partei nimel on ta valmis olnud manipuleerima, petma, kuus korda abielluma, käima läbi nii meeste kui naiste vooditest, uskudes sealjuures alati, et eesmärk pühitseb abinõu. Tragikoomiline monoloog on tema pärandus oma täiskasvanud tütrele.\nKuidagi kummaline raamat on. Kokkuvõttes kirjeldatu (“erinevate riigikordade ajal tipp-poliitikas tegutsenud”) tundub minu arvates liialdatult. Vahepeal sattus kuskile peaökonomistiks, aga lapse sündides kolis üldse Luunja kanti mingisse kolhoosi pearaamatupidajaks/peaökonomistiks. Eesliinil tegutses ikka pigem ainult noorena, kooli ajal. Mõnes mõttes (läbivalt) ikka huvitav. Nendes tekstilõikudes (ja need on ülekaalus), kus minategelane räägib oma elust (sündis 1950 ja kasvas üles Tartus), ei häiri justkui miski. Tekst voolab, tegemist on elulooraamatuga, mis kajastab jällegi elu suurel Nõukogudemaal. Samas on teksti ülesehitus selline, et vahepeal oleks justkui lindistus minategelase diktofonilt selle kohta, mis parajasti toimub (töötab noore pensionärina ühe erakonna kontoris ja teeb raamatupidamist, hoiab end tagalasse n.ö.) ja need osad… oleks justkui keegi teine kirjutanud. Kuivõrd peategelase sünniaasta on sama mis minu emal, siis tundub mulle, et 62-aastase inimese kõnepruugile ei ole pihtagi saadud. Ma ei tea ühtegi selles vanuses inimest, kes kasutaks selliseid väljendeid ja sellist tooni. Lõpupoole läks asi õige pisut paremaks, aga mitte väga. Kusjuures – kirjanik ise on sündinud 1948. Mis tekitab tunde, et need vaheosad käskis keegi noortele söödavaks kirjutada, aga mõjub vastupidiselt. Iseenesest on raamatu ülesehitus ju teoreetiliselt põnev – inimene leiab, et ei oska ise oma elulugu kirja panna, mistõttu ta jutustab sellest diktofoni ja siis peab üks noor kirjaneitsi selle raamatuks vormima. Tegelikkuses tundub, et on juhtunud vastupidi :).\nIgatahes ei ole peategelane sugugi läbivalt kalk ja kalkuleeriv, nagu kokkuvõttes lubatakse. Pigem on tegemist siiski inimesega, kellele suudad kaasa elada. Lisaks on siin liiga palju suht täpset infot, mis tekitab tunde, et tegelikult ongi tegemist kellegi elulooga. Kirjutamisstiil aga pole sugugi naiselik soigumine, see oli kokkuvõtteks sümpaatne (kui need otsekõnelised vahepalad välja arvata). See raamat on täitsa korralik lisa nõukogudeaja elulugude kirjeldustele, annab toonase elu absurdsust edasi – aga ka seda, et tegelikult ei erine ajad üksteisest nii väga ja aktiivsed/ettevõtlikud inimesed said hakkama ja vedasid toona, veavad nüüdki. Muutunud on muu. Suhtumine.\nKõige rohkem ärritas mind, et raamatul on kirjade järgi nii toimetaja kui korrektor, aga nii palju hooletusvigu oli sisse jäetud – sõnakordusi lauses, kahes järjestikuses lauses, augustiputši nimetamine 1990ndal jne. (Mitte nüüd nii palju, et tekiks mulje, et kirjanik on kirjaoskamatu – pigem, et abiväe töö oleks olnud need ebatäpsused üles leida ja maha rookida, kui juba oma nimed toimetaja ja korrektorina üles antakse). Konkurentsitult jubedaim osa on raamatu kaanepilt, kogu väljanägemine (pehmed läikivad kaaned). Kaanepilt ei vasta mitte mingis osas sisule ja ma ei oleks seda raamatut muidu kättegi võtnud, kui poleks just laenutuslaual minu ees seisnud ja ma ei oleks tagakaanelt seda lõiku lugenud (PS! sama tekst leidub ju raamatus ka, aga on erinev! Näiteks “seifi” asemel, mis on tagakaanel ja minu arvates ka sisuliselt, on romaanis kirjutatud “sehvt”. Kas see on siis toimetaja töö?)\nRubriigid: raamat, sildid: eesti kirjandus, Ernits. Salvesta püsiviide oma järjehoidjasse.


KES ÜTLES ET KINDAMUSTER MUUKS EI KÕLBA EHK SELLE-TALVE-VIIMASED\n...SOKID. Kolmeteistkümnendad. Ja ikka jälle meestekad, jalale nr.43-44. Neid ikka läheb...\nmetsamaku posted @ 10:22 - Link - kommentaarid (4)\nmetsamaku posted @ 07:13 - Link - kommentaarid (1)\nPALMIKUMUSTRIGA KAMPSUN SÜNNIPÄEVALAPSELE\n- kelleks on meie pesamuna. Alles see ju oli, kui sündis ja eile tähistasime tema esimest juubelit. Kuidas küll aeg lendab! Paari aasta pärast kooli ja pea seegi läbi ei ole... Suuremad hakkavadki juba mõne aasta pärast pesast välja lendama. Eks seegi ole elu loomulik käik, aga ometigi on kurb mõelda, et mingil hetkel jäävad kännud kahekesi (mitte, et alles äsja poleks lapsevanemad sellestsamast kahekesiolemise ajast puudust tundnud...) Arvestades meie esimeste ja viimase suurt vanusevahet, võib siis ehk lapselastest unistama hakata..\nAga kui kampsunist enesest rääkida, mis nagu käsitööblogile rohkem kohane, siis sai see valmis just õigeks ajaks - tõsine talveilma kampsun, kahe lõngaga, nr 5 varrastega. Õigeks ajaks selles mõttes, et meie temperatuurinäit kisub siin praegu juba kahekümne miinuskraadi ligi. Ega tali (külm) ükski aasta tulemata jää, eksju. Inspiratsiooni sain Robin Hoodi kampsunist, aga sealt võtsin ainult palmiku põhimustri, edasi aretasin ise. Põhjuseks sulaselge laiskus, ausalt. No ei meeldi mulle see regivärss, ei meeldi.\nJuhataks soovijad Robini põhimustri juurde, aga kahjuks olin endale seda kopides natuke hooletu ja jätsin raamatu nime ja autori lisamata. Kapuutsi tegin ainult põhilõngaga (poolvillane - "ainult üle minu vaiba"), sest teine sai lihtsalt otsa ja kuna oli pärit kaltsukast, siis polnud lootustki kusagilt juurde leida (Asmera, 63% akrüüli, 37 villa).\nKampsun omaniku seljas:\nja muster koos heegeldatud lillega pisut lähemalt:\nmetsamaku posted @ 16:08 - Link - kommentaarid (4)\n...järjekordselt... Järgmisesse käsitöisesse tegemisse. Seda - pildiülekannet fimole/cernitile - õpetas meile täna Heleene.Veelkord aitäh talle! Jõudsin õhtupoolikul omavalmistatu ka juba eheteks vormistada, ainult roosid ootavad veel täiendust. Siin nad on:\nmetsamaku posted @ 18:27 - Link - kommentaarid (3)\nJuba ammugi tundsin puudust korralikust vardakotist. Plaane, kuidas seda teha oli lausa mitu, aga miskipärast ei saanud ükski neist teoks - koguaeg tuli ette midagi tähtsamat\nSiis, ühel heal päeval sattusin Kuressaares ühte teise ringi poodi - ja seal ta mind ootas.\nAlguses selline - hoolikalt ristpistes tikitud, alusriidelegi õmmeldud, aga oma perenaise kaotanud linik\nTõin koju, keerutasin paelad, võtsin ära narmad ja õmblesin küljed kokku. Sangad said tehtud näpunööri-tehnikas (paremini ei oska seda nimetada). Jälle on üks väike lõngatutsakas vähem ja jälle sai üks asi uue elu\nmetsamaku posted @ 18:54 - Link - kommentaarid (5)


Autojuhtide suhtumisest jalgratturisse. - Leht 19 - velo.clubbers.ee\nPostitus Postitas erikr » 11. 01. 2015. 18:48\nraikzz kirjutas: No ei saa aru nendest troppidest kel on vaja talvel kusagil autoteedel sõita , milleks oma ja teiste tervisega riskida , tõesti ostke pukk ja sõitke kodus , kannatage see 1-2kuud eesti talve ära\nTule, sõidame koos. Ja mitte pukki toas. Äkki hakkad aru saama.\nEile 40 km, täna 20 km, sellest kummalgi päeval kõvasti üle poole "autoteedel".\nÜldiselt on eelnevalt oluline öeldud.\n1. Rattur on käpard\n2. Autojuht sooritab ohtliku möödasõidu.\nPostitus Postitas raikzz » 11. 01. 2015. 19:11\nEi tule,ei meeldi, olen sõitnud ja rohkem ei soovi, milleks ? Mingit naudingut pole seal sopa sees sõita, üleni sitane, munad külmunud, sõidan oma tund-kaks pukki see 2 kuud parem\nPostitus Postitas Rivo » 11. 01. 2015. 19:57\nTalvel on samuti tore sõita, kui on pehme ja tuulevaikne. Tegin laupäeval ca. 1,5h tiiru. Aga, talvisel ajal sõidan ALATI kruusateedel või kergliiklusteedel. Kuhugi põhimaanteele ronimise mõte ei tule ausalt öelda pähegi. Et a'la LE järgi on ju lubatud ja poogen, kes tulen trennist elusa ja tervena tagasi!? Niimoodi need vanasõnad tekivadki : Sellel ajal kui mõistust jagati, olid...\nPostitus Postitas clx » 11. 01. 2015. 20:08\nKlipis osalenud ratturite mõistuse puudumises pole põhjust kahelda, samas autojuhi poolt klassikaline "napikas", mis oleks võinud õnnetuse puhul lõppeda autojuhi põhjendatud süüga. Loodan, et järeldusi suudavad teha mõlemad pooled.\nPostitus Postitas KaupoR » 11. 01. 2015. 20:28\nMulle tundus, et ratturitel puudusid ka tagumised tuled.\nPostitus Postitas wagner » 11. 01. 2015. 20:50\nPostitus Postitas rai66 » 11. 01. 2015. 21:02\nSaatsin tädi Lagle Porovardja `le meili, kus juhtisin tähelepanu, et nõrgematest tuleks kaugemalt mööduda. Oma vastuses teatas, et öö läbi oli lund sadanud ja kahe ratta vahelisest sopavallist ümberreastumine oleks talle ohtlik olnud. Ehk tädi ise tunnistas, et kavatseski mööduda ratturitest mööda samu sooni. Täiesti haige suhtumine. Teab, et tee on libe ja teeme napika. Nii on mulle turvalisem. Siin on tädi vastus:\nTere Rainer, kes iganes sa oled....\nOleksin vôinud vabalt video pealkirjaks panna Lgp ratturid, kes Te selliste oludega maanteele tükite, arvestage et tee on täis selliseid troppe nagu antud videos autojuht. Minu sônum on kutsuda need ratturid üles enne teele asumist järele môtlema. Neid oodatakse koju!\nKui Te nüüd näeksite originaalvideot (hetkel on tegu sülearvutist telefoniga salvestatuga-isikliku info mitte avaldamise eesmärgil) siis seal on näha kiirus ja kuidas see langeb enne ratturiteni jôudmist. Samuti jääb videos nähtamatuks see lopavall, mis oli kahe ratta vahel ja kiirem reastumine oleks vôinud meile saatuslikuks saada. Terve eelmine öö oli paksu lund seal kandis sadanud. 0,5m my ass!\nLugupidamisega Mina ja maailm\nViimati muutis rai66, 11. 01. 2015. 21:14, kokku muudetud 2 korda .\nPostitus Postitas MK777 » 11. 01. 2015. 21:03\nMa isiklikult pooldan talvesõitu kuid siis peab enda turvalisuse latt olema tunduvalt kõrgemal.\nMaanteele ma näiteks ronida ei julgeks, sest teeolud kordades kehvemad ja täis üllatusi. Pigem kasutaks alternatiivseid marsruute.\nAutojuhtidel on talvel samuti keerulisem (teekate, nähtavus, lühem päevavalgus).\nPostitus Postitas raikzz » 12. 01. 2015. 02:32\nväljendasin natuke tormakalt ennast, talvel sõit ilusa talvise ilmaga kergteel või metsas on tõesti mõnus vaheldus, mida aga kindlasti pole maanteel sõit,kus on isegi suvel ohtlik\nPostitus Postitas T6nu » 12. 01. 2015. 08:16\nMasendav on see, et Eesti ühiskond on sellisesse staadiumisse jõudnud, kus napika tegemine ratturile on nii aktsepteeritav, et antud video põhjal tormasid inimesed autojuhti kaitsma.\nJuba ammu enne Pikkuusi aega sõideti talvel jalgrattaga ja ka autoteedel- inimesed on ilusti teele ära mahtunud. Nüüd on autod nii suureks läinud ilmselt, et möödasõidud pea võimatud.\nPostitus Postitas KaupoR » 12. 01. 2015. 08:33\nT6nu kirjutas: Juba ammu enne Pikkuusi aega sõideti talvel jalgrattaga ja ka autoteedel\nAutoteesid on Eestis päris vähe. Vaid talviseid jääteid võiks vist nimetada puhtalt autodeedeks (võibolla eksin ka, võibolla on ka sinna lubatud rattaga peale minna). Kohustusmärkide all ühtegi neljarattalise mootorsõidukiga edasi sõitmist kohustavat märki ei ole (ainus mootorsõiduk seal on mootorsaan). Kui keelumärkidega kõik muud liiklejad ära keelata, siis võib teha sõidutee autodeeks.\nKui ma enne kirjutasin, et juht peab valima oludele vastava kiiruse ja juhtimisvõtted, siis ma pidasin silmas ka jalgratturit, kes siin videos teepeenral pudrus sõites seda ilmselt ei teinud.\nPostitus Postitas rai66 » 12. 01. 2015. 08:46\nTänaseks on video omaniku poolt suletud ja vähemalt võõrad seda teemat faces ei näe. Kui keegi faces vähegi kaitses rattureid või mainis , et tädi sõitis liiga lähedalt, siis tädi abikaasa Kaupo Porovardja ründas personaalselt ja jõuliselt igaüht. Kuigi paljude kiirendusvõistluste peakorraldajana peaks ta eriti pöörama ohutusele tähelepanu\nMitte, et ma kutsuks kõiki talvel trassile. Aga mitte kõik ei liigu punktist A punkti B autoga.\nPostitus Postitas erikr » 12. 01. 2015. 09:08\nHambapasta on tuubist väljas.\nEks see viidik nüüd elab oma sotsiaalelu sotsiaalmeedias, tõenäoliselt korjab mõni kollane portaal ka selle kusagilt üles.\nSuur tänu muidugi sinise kuhvti ja musta mütsiga ratturile negatiivse PR ürituse eest.\nPostitus Postitas rajko » 12. 01. 2015. 11:43\ntäitsa pädev õppevideo.\njalgratturid kes talvel sõidavad, ärge tehke nii nagu need 2 seal tegid ja autojuhid ärge tehke nii nagu autojuht videos tegi.\nPostitus Postitas T6nu » 12. 01. 2015. 14:30\nEestis puuduvad kiirteed, seega kõik teed peaksid ikka sõiduteed olema. Praegu oli lihtsalt vale sõnastus, aga mõte jääb samaks. Õnnetused ongi just sellepärast õnnetused, et need on ettearvamatud- täpselt sama moodi oleks võinud vasakpoolse ratturi ratta alla jääklomp sattuda ja sellisel juhul poleks enam midagi päästa andnud. Ei taha selle peale mõeldagi.\nVõime küll siin omavahel arutada, kui nõme see on, kuidas ratturitega ei arvestata, kuid ega siin midagi muuta ei saa- need, kes pole kunagi rattaga maanteel sõitnud, ei saa sellest kunagi aru. Ja nende maailm ongi täpselt nii kitsas, et kui nemad ei sõida rattaga maanteel, siis keegi teine ei peaks seda samuti tegema- vähemalt need, kellega olen sellest rääkinud, on sellisel seisukohal.\nPostitus Postitas suslik83 » 12. 01. 2015. 21:39\nSõidan olenemata ilmast rattaga tööle ning ei teki ka suvel vajadust mõne kolleegiga kõrvuti ratastel kulgemiseks teel, mille laius ei luba autol ilma vastasuunda kasutamata meist möödumiseks. Ka üksi sõites on see 1m ratturiga vahe hoidmine vahest keeruline. Arvestades valle ja sodi teel...krt elu peab ikka igav olema, et nõnda rattaga maanteele surma otsima minna.\nPostitus Postitas TairKibal » 12. 01. 2015. 21:43\nEi saa aru mis on see, mis hulle talvel maanteele ajab. Minge suusatama lollakad!!!\nPostitus Postitas T6nu » 12. 01. 2015. 21:58\nTairKibal kirjutas: Ei saa aru mis on see, mis hulle talvel maanteele ajab. Minge suusatama lollakad!!!\nMis kiiruskaitseid Sa korraldad, et ratturitest möödumine liiga kaua aega võtab? Kui ratturitest möödumine nii möödapääsmatu takistusena tundub, tuleks pigem autojuht hulluks tembeldada ja load kiirkorras eemaldada.\nPostitus Postitas rivos » 13. 01. 2015. 09:58\nMitte konkreetsest videost ajendatuna, aga üldine küsimus - mille poolest on sõidutee servas (või siis teeserval) liikuvast ratturist möödasõit nii eriline sündmus, et see autojuhtide tähelepanu, vahel ka filmimise ning näpuganäitamise pälvib?\nOleks samas olukorras ratturi asemel auto (või aeglaselt sõitev traktor, hobune vms), siis ei hiilitaks möödasõidul külje alt, teist ripsates, mööda, vaid lähenetakse mõistlikult ja saab küll. Jutuainetki poleks sellest.\nPostitus Postitas metslane » 13. 01. 2015. 11:41\nKuule :lollakas:tule siia lääne Eestisse ja lähme suusatama.\nPostitus Postitas KaupoR » 15. 01. 2015. 11:32\nEi ole Eestis see asi üldse nii palju hullem kui "läänes" (kuigi Austraalia asub meist tinglikul teljel idas): http://www.stuff.co.nz/entertainment/tv ... -australia\nPostitus Postitas Mati » 15. 01. 2015. 14:30\nKaupoR kirjutas: Ei ole Eestis see asi üldse nii palju hullem kui "läänes" (kuigi Austraalia asub meist tinglikul teljel idas): http://www.stuff.co.nz/entertainment/tv ... -australia\nVõi Ameerikamaal http://velonews.competitor.com/2015/01/ ... ill_358177\nPostitus Postitas T6nu » 15. 01. 2015. 19:10\nLugu sellest, kuidas Hollandis rattasõit nii populaarseks sai.\nPoint ongi selles, et enamus autojuhte sõidavad ise, või on sõitnud kunagi rattaga ja sellepärast oskavadki ratturitega arvestada.\nVäga uhke on ennast muidugi USA, Austraalia või Inglismaaga võrrelda, kuid kas me peame just nendest nii väga eeskuju võtma, kui meil on riigi väiksuse tõttu kõike palju kiiremini võimalik ellu viia ja suhtumist/kurssi muuta. Kuigi enne teist maailmasõda oli Eestis päris aktiivne rataste tootmine ja rahvastik oleks võinud teistmoodi areneda, siis see rong on ilmselgelt läinud. Kuid sellegipoolest võiks sallivust natuke kasvatada.\nDoesnt matter anyway...\nLiitunud: 21. 03. 2013. 23:31\nPostitus Postitas Huvituja » 17. 01. 2015. 18:38\nT6nu kirjutas: Kuigi enne teist maailmasõda oli Eestis päris aktiivne rataste tootmine ja rahvastik oleks võinud teistmoodi areneda, siis see rong on ilmselgelt läinud. Kuid sellegipoolest võiks sallivust natuke kasvatada.\nPoliitikud võiks ka valimislubadustega tulla,et jalgrattateid arendada bussiradade kõrvale.\nSoojemate ilmadega linnas, tipptunnil sõites, jõuab sihtkohta ka rahulikult vändates kiiremini kui neljarattalisega.\nTour'd öö (kuigi liikluskultuuri vaatenurgast ei tasu neid rattaelu edendamiseks kasutada) ning põhja-tallinnas asuvates hipsterirajoonides elluviidavad ratturite kogunemised on tänuväärt üritused, mis aitavad rattureid linnapildis nähtavamaks muuta. Vaikselt areneb pealinnas rattakultuur - ja mina olen uhke selle üle, mis meil ette on näidata. Kuigi on murekohti ja asume kaugel idüllist/ideaalsusest/nirvanast/valhallast, siis ei tasu kõike maapõhja heitida.\nPanustades parema rattaliikluse tuleviku suunas, et areng ei peatuks .\nPostitus Postitas baruto » 26. 01. 2015. 09:42\nhttp://www.cyclingweekly.co.uk/news/lat ... deo-153013\nPostitus Postitas BHratas » 03. 02. 2015. 22:36\nMidagi võiks ka meie liiklusseadus üle võtta, et lõppeksid vaidlused selle üle kuidas jalgratturitest mööduda ning oleks tagatud suurem ohutus kõigile. On täiesti loogiline, et jalgratturi ja mõõduva sõiduki vahele jääb 1,5m, mitte nagu meil, kus kohati riivatakse jalgratturit. Jalgratturitest möödumiseks tuleb väljuda oma sõidureast nagu tavalisel möödasõidul.\nPostitus Postitas T6nu » 05. 02. 2015. 19:19\nMis suhtumisest siin üldse võimalik rääkida, kui inimesed ongi reaalselt sellised ossid: http://sport.postimees.ee/3081697/mis-t ... otorsaanid\nPostitus Postitas Road 2 » 05. 02. 2015. 20:17\nJa mida sa tahad? Eestlased ju. Tähtsad pole mitte need üheksa, kes 1,5 m. külgvahet hoiavad, vaid see kümnes,\nkes sust üle sõidab. Ja see "kümnes" ei muuda end kunagi sest tal on alati õigus. jMina arvan nii.\nPostitus Postitas Ants_M » 08. 02. 2015. 16:48\nMa raputaks veidi tuhka ka ratturite kraesse. Palun jälgige ikka seda ka kes teil seljataga sõidavad kui sireene kuulete. Eriti kitsastes kohtades nagu viaduktid, viadukti peale ja veaduktilt maha sõitmisel, operatiivsõidukile võiks ikka ruumi teha.\nSelline asi on karistatav päris karmilt.\nPostitus Postitas rai66 » 08. 02. 2015. 17:07\nOperatiivsõidukile teen ma nii autoga kui rattaga ruumi, aga minu teada pole üldse karistust, kui kõrvale ei tõmba. Tekkis lihtsalt huvi, et kas on kuskil selline punkt.\nPostitus Postitas urmo » 08. 02. 2015. 17:58\nKui teed ei anna, rikud liiklusseadust saab vajaduse/tahtmise korral karistada\nPostitus Postitas mart » 08. 02. 2015. 23:52\nAnts_M kirjutas: Ma raputaks veidi tuhka ka ratturite kraesse. Palun jälgige ikka seda ka kes teil seljataga sõidavad kui sireene kuulete. Eriti kitsastes kohtades nagu viaduktid, viadukti peale ja veaduktilt maha sõitmisel, operatiivsõidukile võiks ikka ruumi teha.\nRattur võtab ruumi ca 70 cm teeäärest (eriti, kui kõrval äärekivi). Sinine vilkur taga, siis mis moodi ta tegutsema peab - jääb seisma lenks õieli, viskub kleepekaks vastu viaduktiposti koos rattaga või mis valemiga see aeglaselt liikuv objekt operatiivsõiduki sireeni kuuldes reageerima peaks?\nPostitus Postitas indrek56 » 09. 02. 2015. 08:07\nKui vähegi aju veel "punases pannes" toimib ja raatsid pilgu rattakompuutri näitudest korraks eemaldada siis saab ju teha kõike seda, mida antud juhul olud võimaldavad. Kui vaja ja võimalik ning sellest on kasu - miks mitte sealhulgas seisma jääda? Aga eks paljude jaoks on temal oma 70 cm õigus ja kõik muud on pohlad. üsna tüüpiline paraku.\nPostitus Postitas Prommar » 09. 02. 2015. 10:33\nindrek56 kirjutas: Aga eks paljude jaoks on temal oma 70 cm õigus ja kõik muud on pohlad. üsna tüüpiline paraku.\nEga ikka ei ole küll tüüpiline.\nMa ei tea kas Ants_M postitus oli ajendatud mingist konkreetsest juhtumist, aga ma ei kujuta ette, et mõni rattur tuimalt pea lenksu all edasi kühveldaks, kui seljataga sireene kuuleb.\nSelliste lahmivate üldistuste ainuke positiivne mõju on mõningane enesehinnangu tõus.\nPostitus Postitas Ants_M » 09. 02. 2015. 10:46\nPrommar kirjutas: Ega ikka ei ole küll tüüpiline.\nMinu postitus on ajendatud mitmest juhusest, kus just ratturitega on probleeme olnud väljakutsele sõites, Ääsmäe-Haapsalu maanteel,Tallinna ringteel, Tln-Rannamõisa teel just nyyd talvel.\nPostituse eesmärk polnud kedagi otse syydistada aga kutsuda ylesse hoidma maanteel oma silmad kõrvad lahti trenni tehes.\nVõibolla algne sõnastus oli liiga syydistav, seda ma tunnistan.\nPostitus Postitas Prommar » 09. 02. 2015. 10:57\nMinu kriitika käis pigem tolle väite kohta mis mu eelmises postituses tsiteeritud on.\nKahtlemata leidub selliseid rattureid, kes arvavad, et teed peavad andma ainult autod, aga kindlasti ei ole see tüüpiline.\nPostitus Postitas veloson » 09. 02. 2015. 12:04\nAnts_M kirjutas: kitsastes kohtades nagu viaduktid, viadukti peale ja veaduktilt maha sõitmisel, operatiivsõidukile võiks ikka ruumi teha /../\nmitmest juhusest, kus just ratturitega on probleeme olnud väljakutsele sõites, Ääsmäe-Haapsalu maanteel,Tallinna ringteel, Tln-Rannamõisa teel just nyyd talvel.\nindrek56 viis jutu konkreetsetest olukordadest natuke vägisi mingile "punases panemisele", aga minu meelest küsis mart kasuliku küsimuse. Äkki selgitaks täpsemalt nendes näidetes mida rattur(id) tegi(d) ja mida oleks hoopis teha võinud; kuidas operatiivsõiduk lähenes ja mis võimalused liiklejatel olid. Silmad-kõrvad olid osapooltel ilmselt lahti, aga "puust" ja "punaselt" suunamine võib kõrvade vahel toimuvat parandada.\nPostitus Postitas Ants_M » 09. 02. 2015. 12:25\nKui Pärnu mnt- alla Haapsalu mnt peale soita voi vastupidi Ääsmäelt ülesse Pärnu mnt le sõita suunaga Tallinna poole, oleks voinud haneritta votta, sealt mahub ka mööda soitma kui kahekesi korvuti ei soidaks, kui sireene seljatagant kosta on.\nOnneks soit oli valjakutsele, mitte mone surmakutsari taga ajamine ......\nPostitus Postitas T6nu » 09. 02. 2015. 13:05\nOperatiivsõidukite osas on tegelikult arusaadav, et hanereas saab kiiremini mööda lasta, teistel juhtudel on see aga pigem halb kui hea. Mida rohkem tee äärde võtta, seda rohkem arvavad autojuhid, et on täiesti ok ratturist lähedalt mööduda. Operatiivsõidukite juhid peaksid kogenumad olema ja oht kedagi alla ajada väiksem.\nPostitus Postitas rai66 » 09. 02. 2015. 15:35\nAnts_M kirjutas: Ma raputaks veidi tuhka ka ratturite kraesse. .........................\nMa raputaks tuhka ka võimuesindajate kraesse: maksu- ja tolliametnikud, politseinikud.... 9 juhul 10st on neil komme valetada ja hirmutada Kui ma oma kogemustest sellest rääkima hakkaks, läheks päike enne looja.\nArvestades seda, et ratturid olid kained, siis maksimaalne trahv oleks juhul, kui tõesti TAHTLIKULT takistati, KUNI 40 Eurot, mis ei ole karmilt, vaid trahvidest madalaim, mis olla saab.\n(1) Jalakäija, tasakaaluliikuri juhi, jalgratturi, pisimopeedijuhi, loomveoki juhi või sõitja poolt liiklusnõuete muu rikkumise eest, kui puudub käesoleva seaduse §-s 226, 234, 236, 237, 239 või 241 sätestatud väärteokoosseis, –\nPostitus Postitas Ants_M » 09. 02. 2015. 19:42\nSeadustes punkte on veel peale nende mis valja tõid.\nPostitus Postitas rai66 » 09. 02. 2015. 19:58\nAnts_M kirjutas: Seadustes punkte on veel peale nende mis valja tõid.\nJah on küll. Lisan:\nJa ma ei pannud §-i , mida nad rikkusid. Kõike ei pea ka ette ütlema.\nNagu ma mainisin, ma eeldasin, et nad olid kained. Aga võibolla olid nad tõesti maani täis Samuti ei tekitanud nad tervisekahjustust, ega varalist kahju , ega liiklusohtu.\nJa kui hakata norima, nagu 9 10st ,siis äkki neil polnud rattakella, äkki polnud helkurit. Äkki on paha poiss.\nRäägime siiski konkreetsest olukorrast.\nOn mind nii mõnigi omaarust tark liikluspolitseinik püüdnud edutult lolliks teha.\nKui nüüd päris täpne olla, siis olen siinset foorumlast Rihot näinud mõned aastad tagasi Pirital ja isegi Tartu RM, korv Rocki purke täis. Ta on korralik,prahti maha ei loobi. Pani tühja taara ilusti korvi\nPostitus Postitas Ants_M » 09. 02. 2015. 20:14\nLoodan teie moistlikule suhtumisele. Ei taha "omadele" hakata trahve määrama. Mu mote oli juhtida tahelepanu. Karistamine pole eesmark.\nPostitus Postitas rai66 » 09. 02. 2015. 20:16\nMulle pole võimalikki trahvi millegi eest määrata. Ja ma väntan kiiresti\nAga tähelepanu juhtimine viisakas toonis on alati teretulnud\nPostitus Postitas rivos » 25. 02. 2015. 10:14\nPostitus Postitas BHratas » 31. 03. 2015. 20:47\nKas on kellegagi Eestis midagi taolist juhtunud?\nhttp://road.cc/content/news/147349-vide ... clist-bike\nPostitus Postitas j6ukur » 01. 04. 2015. 20:06\nOT: Volvo LifePaint aitab liiklusturvalisusele kaasa. Esialgu müüakse UK-s.\nPostitus Postitas j6ukur » 14. 04. 2015. 22:18\nrekka teeb ratturist paremalt möödumist:\nViimati muutis j6ukur, 15. 04. 2015. 20:48, muudetud 1 kord.\nPostitus Postitas rivos » 15. 04. 2015. 08:55\nNjaa. Ilmekas ja kõhe meeldetuletus, et pöördemanöövrit tehes tasub alati vaadata, mis selja taga toimub. Isegi siis, kui sealt ei tohiks midagi läheneda. Killereid küll ei väldi, aga võibolla õnnestub rataste alla keeramist vältida. Seda liigutust paljud, näiteks ka linnaliikluses, ei harrasta, vahel ignoreerimiseks klapidki peas.\nPostitus Postitas Miki-Hiir » 15. 04. 2015. 10:37\nMa ei roni isiklikult kunagi rattaga teise (või kaugemasse) ritta, isegi kui esimene rida keerab ära. Sõidan kuni rea päris ära keeramiseni siiski paremas servas ning kui kedagi tagant ei tule, reastun üle maha keerava rea õigesse ritta.\nSellisel juhul autod sõidavad siiski ainult vasakult poolt mööda, mitte ma ei jää kuhugi kahe sõidurea vahele. On ohutum.


Uudo Sepp: saan lavale minna iseendana - saaremaa.org - #1 infoportaal Saaremaal\nUudo Sepp: saan lavale minna iseendana\nVarem Universali plaadifirma alt muusikat avaldanud Uudo Sepp alustas koostööd muusikaprodutsendi Andrei Zevakiniga, kellega koos sündis Eesti Laulu võistluspala "I'm Sorry. I Messed Up". Uudo on Eesti Laulul esimest korda.\n"Valmistumine läheb väga hästi, ma olen tänu sellele laulule nii valmis teiseks poolfinaaliks. Ma tunnen, et ma saan lavale minna iseendana. Ei pea kartma midagi sellist, et peaks esinema või olema keegi teine, kes ma tegelikult ei ole," ütles muusik, et kavatsebki laval esitleda end selle Uudo Sepana, kes ta ongi, vahendas ETV saade "Terevisioon".\nVõistluslaulu "I'm Sorry. I Messed Up" kirjutas Andrei juba eelmise aasta augustis enda isiklikust kogemusest. "Pärast esimesi sõnu ma tundsin, et vau, see kõnetab mind nii palju ja nii hullult, et ma tahaks ise ka sama asja inimestele edasi anda," ütles Sepp, miks ta otsustas just selle lauluga Eesti Laulule proovida.\nZevakini sõnul pole tegemist tüüpilise armastuslooga. Uudo lisas, et laulu sõnum on väga konkreetne. "Kõigil on elus olnud neid hetki, kus nad on nii valesti öelnud ja teinud, et tahaks tagasi võtta, aga midagi muud enam ei aita kui lihtsalt vabandus," ütles Sepp.\nSaaremaalt pärit Uudo tõdes, et maapoisi elu on tema jaoks nüüd läbi. "Praegu võib öelda küll, sest viimasel ajal olen Tallinnas, pärast superstaarisaadet olengi ainult Tallinnas olnud," rääkis Sepp.\nEesti Laul 2020 poolfinaalid toimuvad 13. ja 15. veebruaril Tartu Ülikooli spordihoones, finaalkontsert 29. veebruaril Saku Suurhallis. Poolfinaalide ja finaalkontserdi piletid on müügil Piletilevis.\nVõitja sõidab mais Eestit esindama Rotterdami Eurovisiooni lauluvõistlusele.


Tagasimakse - R.O.C.S.\nKlient peab teavitama meid kavatsusest kaup tagastada 14 päeva jooksul pärast kauba kättesaamist, täites alloleva tagastamisvormi.\nTagastatav kaup peab olema kasutamata, kahjustamata ja originaalpakendis.\nTagastamise korral kannab saatmiskulud klient (max 10 €, VÕS §194 lg 4), välja arvatud juhul, kui tagastamise põhjuseks on mittevastavus tellimusele toode või defekt (otsik ei tööta, katkine kork jne).\nUnicosmetic OÜ tagastab kliendile raha 10 kalendripäeva jooksul pärast kauba kättesaamist.\nAvatud pakendis olevaid suuhooldus tooteid ei saa tagastada. Samuti ei kuulu tagastamisele tooted, mille kasutamist (või kasutamata jätmist) ei saa kindlaks teha. Näiteks hambapasta, mille säilivusaeg on suhteliselt lühike ja sõltub otseselt pakendi avamise päevast.\nPalun saatke kõik võimalikud pretensioonid meie e-posti aadressile: info@rocs.eu. Kirjas soovitame kirjeldada oma tekkinud probleemi põhjust ja ärge unustage oma kontaktandmeid märkida. Võtame kaebuse esitajaga ühendust 3 tööpäeva jooksul.\nE-R 9.00 – 17.30


Pangandussektori II kvartali 2019 ülevaade | Finantsinspektsioon\nPangandussektori II kvartali 2019 ülevaade\nPangandussektori laenude aastakasv kerkis teise kvartali lõpuks 7%-ni. (Siin ja edaspidi on kõigist aastastest kasvunäitajatest jäetud välja Luminor Bank AS-i Läti ja Leedu üksustega ühinemise mõju.) Teises kvartalis kiirendasid laenukasvu finantseerimisasutustele ja riigiettevõtetele väljastatud laenud. Eraisikute laenud kasvasid aastaga 6%, sealhulgas eluasemelaenud 6,5%. Laenukasvu hoidis tagasi ettevõtete laenuportfelli jätkuv vähenemine. Mittefinantsettevõtete laenumaht vähenes aastaga 0,7%.\nLaenujäägi aastakasv 6,5% ↑ 7,0%\nHoiuste jäägi aastakasv 5,8% ↔ 5,8%\nLaenude ja hoiuste suhtarv 110% ↓ 106%\nMittetöötavate laenude osakaal laenuportfellis 2,00% ↓ 1,85%\nLikviidsuskattekordaja 135% ↑ 143%\nKasum 45 mln € ↑ 120 mln €\nOmakapitali tootlikkus 9,9% ↔ 9,9%\nVarade tootlikkus 1,29% ↓ 1,21%\nHoiuste aastakasv püsis teise kvartali lõpus 5,8%. Kuna laenukasv oli hoiuste kasvust kiirem, tõusis sektori laenude-hoiuste suhtarv aastaga ühe protsendipunkti võrra 106%-ni.\nMittetöötavate laenude osakaal konsolideeritud tasemel oli 1,85% ning on samuti kvartaliga vähenenud. Kokku oli teise kvartali lõpus sektoris mittetöötavaid laene 630 mln eurot ehk 50 mln eurot vähem kui esimese kvartali lõpus. Allahindluste maht oli teise kvartali lõpus 284 mln eurot ehk enam-vähem samal tasemel kui esimeses kvartalis.\nPankade likviidsus püsib tugev. Kõik pangad täidavad likviidsuskatte nõuet (ingl liquidity coverage ratio – LCR) varuga, sektori keskmine LCR näitaja oli 143% (miinimumnõue: 100%). Lisaks likviidsuskatte nõude täitmiseks mõeldud vahenditele on pankadel ka muid likviidseid vahendeid (hoiused krediidiasutustes) ning kokku moodustab likviidsete varade osakaal ligikaudu viiendiku varadest.\nKlientide hoiused suurenesid kvartaliga 3% ning võrreldes eelmise aasta teise kvartaliga 5,8%. Kõige enam suurenesid keskvalitsuse (612 mln euro võrra) ja kodumajapidamiste (446 mln euro võrra) hoiused ja vähenesid krediidiasutuste hoiused (–144 mln euro võrra). Mitteresidentide hoiuste osakaal oli teise kvartali lõpus 8,9%. Sarnaselt mitteresidentide hoiuste vähenemisega on vähenenud ka mitteresidentidelt saadud tulud. Kui neli aastat tagasi moodustasid mitteresidentidelt saadud teenustasu- ja intressitulu vastavast kogutulust ligikaudu viiendiku, siis praegu on see langenud alla 10%.\nPangandussektor teenis teises kvartalis soolo arvestuses 120 mln eurot kasumit. Kvartalikasv on 75 mln eurot.\nPankade aastane jooksev omakapitali tootlikkus oli teises kvartalis 9,9%, püsides eelmise kvartaliga võrreldes samal tasemel. Pankade varade tootlikkus oli teises kvartalis 1,21%. Võrdluseks oli Euroopa Liidu pangandussektori keskmine omakapitali tootlikkus 2019. aasta esimeses kvartalis 6,8% ning varade tootlikkus 0,45%.\nPankade kogutulud kasvasid kvartaliga 25% ning olid 376 mln eurot. Tulude kasvu põhjuseid võib otsida peamiselt dividenditulust, aga ka suurenenud intressitulust. Aastane jooksev kulude-tulude suhtarv pangandussektoris oli 47,7% (võrdluseks: EL-s keskmiselt on panganduse kulude-tulude suhtarv oli 66,3%).\nOmavahendite usaldusnormatiivid esimeses kvartalis soolo arvestuses langesid: CET1 suhtarv oli esimese kvartali lõpus 24,4%, langedes kvartaliga 0,9 protsendipunkti võrra. Konsolideeritud tasemel oli CET1 suhtarv 26,5% ja pole oluliselt muutunud.\nPangandussektori finantsseisund püsib tugev. Prognooside kohaselt jätkub majanduskasvu aeglustumine ning senisest olulisemaks muutuvad hinnangud pankade toimetulekuvõimele aeglustunud majanduskasvu tingimustes.\nPankade laenukvaliteet on hea ning jätkab paranemist. Mittetöötavate laenude osakaal on 1,85%.\nLaenuportfelli kvaliteedi paranemise taga on osaliselt mittetöötavate laenude müük. Kuigi praegu on mittetöötavate laenude müügitingimused soodsad, peavad pangad arvestama sellise ärimudeliga seotud riskidega ja tegema piisavaid talitluspidevuse plaane.\nMitmes väikepangas jätkub kiire laenukasv. On oluline, et väikepangad pööravad kiire kasvu tingimustes tähelepanu pikaajalisele kapitaliplaneerimisele ning investeerivad piisavalt sisekontrolli.\nPankade kasumlikkus püsib hea, teises kvartalis oli omakapitali tootlikkus 9,9%. Pangad on suutnud säilitada kasumlikkust madalate intresside ning finantsturgude suurenenud heitlikkuse tingimustes.\nMitteresidentide hoiuste osakaal oli teise kvartali lõpus 8,9%. Mitteresidentide teenindamine varasematel perioodidel kätkeb olulist maineriski, mis võib mõjutada hoiustajate käitumist.\nRootsi kinnisvarahinnad teisel kvartalil veidi langesid, jäädes 2017. aasta kõrgtasemele endiselt alla. Viimase pooleteise aasta jooksul on hinnad püsinud suhteliselt stabiilsed. Rootsi kinnisvarasektoriga seonduvad riskid püsivad siiski suured ning nende realiseerumisel võib mõju kanduda ka Eesti pangandusturule. Seetõttu on oluline, et pangad säilitaksid riskide realiseerumise katteks piisavad kapitalipuhvrid, mille olemasolu vähendab piiriüleste riskide ülekandumise mõju.


Puhas Elu: "Väike suur asi", ehk postkast pole prügikast\nTead, meil Express Posti postiljon teatas, et teda mingi kleeps ei huvita ja tema paneb selle reklaami olenemata mingist kleepsust :S\nJa kui siis suure sõjaga meie omasse ei lase panna, paneb kõik naabri omasse! Pole ka harv juhus, kui see hunnik reklaami kuskil aia taga vedeleb. Viimase kohta ma isiklikult pole näinud, et kes pani. Oi, aga tahaks, sest see teeb eriti kurjaks.\nSellise töötaja suhtes soovitan Sul kindlasti Express postiga ühendust võtta ja sellest teavitada. Muu paraku ei aita.\nKahju, et paljud postiljonid ise aru ei saa, et kui nad kõik need reklaamid laiali tassivad või siis neid "aia taha" visates mulje jätavad, et kõik sai jagatud, teevad nad vaid ise enda elu raskemaks. Otsepostitusi tegevad firmad ei saagi selmoel aimu, et tegelikult nende reklaame ei soovita !\nAh jah - nii postiljonile endale kui ka tema tööandjale - Express Postile - tasub lihtsalt ning viisakalt meelde tuletada, et selline tegevus on seadusevastane.\nTarbijakaitseameti ja sideameti otsuse kohaselt tuleb kõigil kojukandefirmadel arvestada postkastil olevat reklaamposti keelavat kleebist ning seda eirates ja siiski reklaami postkasti pannes rikub firma võlaõigusseadust.\nMõtlesin uudistada, et kas siis, kui mina loobun rämpspostist, kas siis pannakse mu nimi kuskile kirja ja jäetakse minu jaos see reklaamleht trükkimata, et ikka minu arvelt säästetakse Tegelikult?\nLiis L. Sa küsisid, "kas siis, kui mina loobun rämpspostist, kas siis pannakse mu nimi kuskile kirja ja jäetakse minu jaos see reklaamleht trükkimata, et ikka minu arvelt säästetakse Tegelikult?"\nSeda ei saa päris nii 1:1 võtta, kui dmida väiksem on nõudlus (või siis, mida suurem on vastuseis), seda vähem hakatakse ajapikku neid rämpsreklaame trükkima ! See kõik võtab aega.\nEesti tarbija ei ole veel (kahjuks9 aru saanud, et "köie jäme ots" o ntegelikult tarbija/kliendi käes !\nMida rohkem inimesi looobub avalikult rämpspostist, seda vähem on mõtet neid trükkida !\nMida rohkem inimesi keeldub teadlikult ostmast teatud firma mingit toodet (olgu see siis keemiat ja transrasvu täis šokolaad või kantserogeene sisaldav kosmeetikatoode), seda rohkem hakkavad need tootjad mõtlema MIKS ei osteta ja MIDA TEHA, et meie toodet jälle ostetaks ja loobuvad seeõttu neist ohtlikest ainetest.\nEnimmüüdud ja enimtoodetud kaubad ontäpselt seda nägu, milline on TARBIJA ! NÕUDLUS on see, mis tekitab PAKKUMISE.


Üks veider unenägu | Para-web\n/ Üks veider unenägu\nÜks veider unenägu\nNägin täna ühte minu jaoks veidrat unenägu ja mõtlesin ehk oskab keegi midagi kommenteerida selle kohta või öelda kas sellel võib olla mingit tähendust.\nUnenägu oli selline:\nOli pilves ja märg ilm, nagu oleks alles vihma sadanud. Olin enda suvilas ja toimus mingi tähistamine. Nagu ma aru sain olin ma kuulus muusik(kitarrist ja laulja) mingis bändis. Mida täpsemalt tähistasime sellest ma aru ei saanud, aga ma arvan, et tegu oli mingi saavutusega muusika karjääris, sest mind ümbritsesid bändiga seotud inimesed. Järgmisena tõi keegi mulle kitarri, et ma mängiks mingit lugu. Siis ma võtsin kitarri kätte ja mängisin ühe väga huvitava loo, mida ma pole varem kuulnud. Kui olin mängimise lõpetanud muutus unenägu veidraks. Ma panin kitarri ära ja läksin õue kõndima. Kõndisin maja nurga taha ja vaatan, et üks mees tuleb minu poole8ta oli riietatud üleni musta, pikka kasvu ja keskmise pikkusega mustade juustega). Ma ei mäletada kuidas täpselt ta bändiga seotud oli, aga kuidagi oli, võibolla oli ta see mees kes otsib bändile kontserte. Ta tuli minu poole ja tahtis mind rünnata. Järgmisena õnnestus mul temast kuidagi kinni saada ja ta maha suruda. Kui olin ta maha surunud, tõmbasin vöö vahelt püstoli välja ja surusin selle talle kaela peale. Niipalju kui mäletan siis lasku ma ei sooritanud. Aga tol mehel hakkas ikkagi selle koha pealt kuhu püstoli surusin ohtralt verd jooksma ja ta oli surnud. Siis ärkasin üles.\nKui olin üles ärganud, oli mul veel osaliselt meeles kuidas ma seda lugu kitarril mängisin. Ning kuna ma ise õpin kitarri mängimist mõtlesin huvipärast proovida seda lugu ka reaalsuses mängida, aga kuna ma täpselt ei mäletanud kuidas seda mängida ei tulnud sellest eriti palju välja.\nSai küll natuke kirjutatud nüüd, aga äkki oskab keegi selle unenäo kohta midagi kommenteerida või öelda.\nRE: Üks veider unenägu\nErinevate alapealkirjadega seotuid unenäo temaatikaid on foorumis oma kolmkümmend. Ehk leiad sealt mingisugusegi vaste või uuri näiteks siit:\nUnenäod on alateadvusest tulevad signaalid, milles antakse Kõiksuse poolt märku, mida on vaja teha, öelda, pooleli jätta jne., et Sinu valitud missioon saaks võimalikult otstarbekalt kehastuses täidetud. See on ainus puhkeviis, kus oleme vaimses maailmas ja ei kellegi mulina ja käsklusteta ning kus viibime materiaalsusest lahus.\nAlati ei pruugi tähendada, näiteks "vee" nägemisel, et sind kallatakse päeval esimesel võimalusel veega üle või segisti puruneb või keegi sootuks upub või talukaev üle ajab või laev jõuab sadamasse või läheb üldse põhja...\nMainisid, et sulle esitleti mingisugust muusikat. Püüa ümiseda see diktofonile, kui pilliga midagi suurt välja ei tulnud. Ehk see oli just sulle antud inspiratsioon, mida tuleks arendada ja mis võib sulle näiteks elus saavutusi ja suurt rahulolu pakkuda.\nKõik nähtu on individuaalne ja mis unenäo raamatus kirjas on ei pruugi absoluutselt sinu teemaga seonduda. Ainus võimalus on sul ise läbi oma tarkuse ja kogemuste otsad kokku viia ning analüüsides, miks see teave sulle esitleti.\nVahel võidakse mitmeid kordi jätkata antud unenägu, kui's filmi. Eeldusel, kui nn. Rajajad arvasid, et olulisemat informatsiooni sa ei näinudki, sest mingisugusel põhjusel ärkasid... . Ole siis tähelepanelik ja ärgates pane kohe kirja, mida nägid ja tee järeldused.\nUnenäod on puha fantaasia ja mütoloogia.\nKirjeldan ka ühte enda veidrat kogemust unenäoga. Taustaks nii palju, et üksvahe pidutsesin päris palju, igal nädalavahetusel ja korralikult. Ja ükskord nägin ööl vastu esmaspäeva unes, et joon. Ikka nagu suur pidu oli ja imesin end täiesti täis seal. Hommikul ärkasin üles ja tundsin, et olen ikka veel purjus. Läksin rõdule suitsetama, no jumala täis, tuikusin ja pea uimane. Mõtlesin, et kuidas ma nüüd tööle lähen ja oli mul vaja öö läbi juua ometi. Järsku taipasin, et see oli ju unes, ja et tegelikult ma olin terve nädalavahetuse kaine olnud. Joove kadus sellest hetkest muidugi nagu tina tuhka.\n2 kummalist unenägu öösel Algavl6pp 4 2,328 01-02-2020 21:46\nUnenägu enne ärkamist teco 8 2,997 09-01-2020 01:06\nUnenägu reaalsusesse voolav 12 2,708 30-12-2019 20:41\nVeider kogemus poolunest Marike 7 1,367 25-11-2018 22:39\nSubtiitritega unenägu contact-embrace-reality 3 2,387 12-08-2018 11:08\nEsilekutsutud unenägu Sinis 44 18,604 09-08-2018 20:12\nMõis - pidev unenägu ? Jinny 3 2,575 12-09-2017 10:43\nUnenägu tundmatus lossis voolav 1 1,681 02-01-2015 12:20\nVeider unenägu-palun abi lahendamisel! Carmel 2 2,016 05-10-2014 08:54\nImelik unenägu...sooviksin tähendust Mimoos 12 3,961 19-05-2014 21:07


Peipsiveere piirkondlikud kultuuriprojektid said toetust - Eesti Rahvakultuuri Keskus\nFoto :Peipsimaa külastuskeskus\nEesti Rahvakultuuri Keskuse direktor Kalle Vister allkirjastas 19. jaanuaril 2021.a käskkirja nr 2, millega eraldatakse toetatust viisteistkümnele Peipsiveere piirkondlikule kultuuriprojektile kogumahus 46 657 eurot.\nPeipsiveere pärimuskultuuri tugimeetme ekspertkomisjoni esimehe Anne-Ly Reimaa sõnul tunnevad piirkonna inimesed kõige enam muret kogukonna pärimuse jätkusuutlikkuse pärast. „Koostöö pärandkultuuri kandjatega, kohalike omavalitsustega ja piirkonna turismiarendajatega annab võimaluse tõsta enam esile nii vene, eesti kui vadja kultuuripärandit, tutvustada eripärast keelekastust ja murdeid, Peipsiveere omanäolist rannikukultuuri, käsitööoskusi ning kohaliku toidu ja köögiviljakasvatusega seotud traditsioone,“ selgitas Reimaa. „Suure tähega Eesti rahvakultuuri omanäolisuse säilitamine ja selle väärtustamine, siinsete erinevate rahvakildude omapära austamine ja esitõstmine on võti meie ajaloo, oleviku ja tuleviku mõistmiseks ka meie noorema põlvkonna jaoks.“\n2021. aastal saab toetust Tartu Ülikool 2014. a alustatud kolmeköitelise “Vanausuliste rahvakultuuri leksikoni” II köite koostamiseks, mille raames täiendatakse Tartu Ülikooli serveris olemasolevat andmebaasi uute materjalidega, mida saadakse nii arhiividest kui välitöödelt- kogumisekspeditsioonidelt Peipsiveere asulatesse. Eesti Kirjandusmuuseumit toetatakse piirkonna jutuvestja Kaarel Jürjensoni rahvaluulepärandi tutvustamiseks ja seelle avaldamiseks portaalis „Kodavere veebivärav“. Peipsiääre Vallavalitsus saab toetust Kodavere filmilaagri korraldamseks lastele ja noortele koostöös kirjanik Vahur Afanasjeviga. Eesti Vanausuliste Kultuuri- ja Arendusühing sai toetust kolmele projektile – vanausuliste noorte suvepäevade läbiviimiseks Kolkja külas Peipsiääre vallas ning lasteraamatu “Rääbu ja Kuri Malmpea” ja vanausuliste kalendri 2022 väljaandmiseks. Mittetulundusühing Piiri Peal sai toetust Vanausuliste käsitöö ja meistrite päeva läbiviimiseks Kolkjas, Peipsimaa Külastuskeskuses kangatrüki õpetamiseks ja kultuuriloo tutvustamiseks, samuti vaimse kultuuripärandi nimistusse sissekande ettevalmistamiseks reservtrükitehnikas indigotekstiilide valmistamise kohta Peipsimaal. Mittetulundusühing VM Fest sai toetust VI Rahvusvahelise vaimuliku muusika festivali VM FEST korraldamiseks Mustvees 3.-8.augustini 2021. aastal. Kodavere Pärimuskeskust toetati näituse “Kodavere kiil eelä ja tänä“ ja Kodavere kihelkonna rahvarõivasärkide kudumise korraldamiseks. Assikvere Haridusselts saab toetust folkloorikava “Kodavere rahva kiänulised tiid” läbiviimiseks ja Kodavere põllede valmistamiseks Assikvere tantsurühmale. Kodavere Pärimuskeskus sai toetust Kodavere rahvariidesärkide õmblemiseks ja üritustesarja “Kodavere keel täna ja homme“ ning Kodavere pajatuste jäädvustamiseks, mille tulemusena valmivad videoülesvõtted Kodavere elavast pajatamistraditsioonist, et tutvustada piirkonna pärimuskultuuri tutvustamisel ning selle kultuurinähtuse sissekandmisel Eesti vaimse kultuuripärandi nimistusse. Sihtasutus Eesti Vabaõhumuuseum sai toetust Peipsivene sibula ja kala päeva läbiviimiseks.\nKultuuriministri Peipsiveere pärimuskultuuri toetamise määrus, rakendajaks Eesti Rahvakultuuri Keskus, aitab kaasa Peipsiveersete rannakülade kultuuriruumi elujõulisuse hoidmisele ja UNESCO vaimse kultuuripärandi kaitse konventsiooni eesmärkide täitmisele. Toetuse abil soovitakse kaasa aidata Peipsiveere vaimse ja materiaalse kultuuripärandi säilimisele, taastumisele ning arengule, piirkonna keelemurde ja kultuuripärandi teaduslikule uurimisele. Toetusmeede hõlmab Peipsiäärseid alasid neljas maakonnas: Ida-Virumaal, Jõgevamaal, Tartumaal ja Põlvamaal.\nMeedet rahastatakse Eesti riigieelarvest. Meetme elluviijateks on Kultuuriministeerium ja Eesti Rahvakultuuri Keskus. Lisainfot erinevate toetusmeetmete kohta leiab Eesti Rahvakultuuri Keskuse kodulehelt.


Teisenda ozt mõõtühikuks Ton (short/US) (Troy ounce mõõtühikuks Ton (short/US))\nozt to Ton (short/US)\nTroy ounce to Ton (short/US)\nKui palju on Ton (short/US) ühes Troy ounce?\n1 Troy ounce [ozt] = 0,000 034 285 714 285 714 Ton (short/US) - Mõõtühikute kalkulaator, mida on võimalik muu hulgas kasutada Troy ounce mõõtühikuks Ton (short/US) teisendamiseks.\nTeisenda Troy ounce mõõtühikuks Ton (short/US) (ozt mõõtühikuks Ton (short/US)):\nSelle kalkulaatoriga on võimalik teisendada väärtus koos algse mõõtühikuga, näiteks '830 Troy ounce'. Seda tehes võib kasutada ühiku täielikku nimetust või selle lühenditnäiteks 'Troy ounce' või 'ozt'. Seejärel määrab kalkulaator teisendatava mõõtühiku kategooria, näiteks 'Mass / kaal'. Pärast seda teisendab see sisestatud väärtuse kõikidessee talle teadaolevatesse sobivatesse ühikutesse. Saadud loendist leiate kindlasti ka selle teisenduse, mida te algselt otsisite. Teisendatava väärtuse võib sisestada ka järgmiselt: '59 ozt na Ton (short/US)' või '72 ozt to Ton (short/US)' või '76 Troy ounce -> Ton (short/US)' või '92 ozt = Ton (short/US)' või '17 Troy ounce na Ton (short/US)' või '30 Troy ounce to Ton (short/US)'. Selle alternatiivi puhul arvutab kalkulaator välja kohe, millisesse ühikusse algne väärtus teisendatakse. Sõltumata sellest, millist neist võimalustest kasutatakse, säästab see tülikast nimekirja otsingust paljude kategooriate ja lugematute toetatud ühikute hulgast. Kogu see töö tehakse meie eest kalkulaatori poolt ning see võtab vaid murdosa sekundist.\nLisaks võimaldab kalkulaator kasutada matemaatilisi väljendeid. Selle tulemusena ei saa mitte ainult numbreid üksteisega võrrelda, näiteks '(80 * 41) ozt'. Erinevaid mõõtühikuid võib teisendamisel samuti omavahel otseselt siduda. See võib näiteks välja näha nii: '830 Troy ounce + 2490 Ton (short/US)' või '29mm x 52cm x 57dm = ? cm^3'. Sellisel viisil kombineeritud mõõtühikud peavad mõistagi sobima kokku ja olema vastavas kombinatsioonis mõistlikud.


Nädal turul (07 - 06): positiivsed meeleolud | R ajaveeb - RoboForex\nanalüüs, Forex / 06.07.2020 23.03.2021\nVaadatud: 30 seisukohad\nnädal turul analüüs aud / usd Inglismaa pank eur / usd gbp / usd\nEUR: enesekindel ja tugev\nUSD: jääb stabiilseks sõltumata poliitikast\nInglismaa Pank: üllatusi pole\nAUD näeb hea välja\nSel nädalal avaldab eurotsoon mõned uudishimulikud aruanded. Näiteks, jaemüügi aruanne peaks olema informatiivne: eelmine näitas langust üle 11%, ehkki seekord võib see näidata parandust umbes poole võrra. Kahjuks ei saa eurotsoon kiidelda aktiivsete ja muretute ostjate üle: Euroopa on endiselt pandeemiate pärast mures ja järgib ennetavate sotsiaalsete meetmete soovitusi. Samuti Sentixi investori kindlustunde indeks tasub tähelepanu pöörata: juulis võib see taastada -11-15 punkti. Näitaja on alates märtsist langenud; see kajastab pessimistide protsenti turul; väärtused jäävad negatiivseks. Euro kursi puhul, mida tugevam on indeks, seda parem.\nUSA on valmis jagama teave tarbimislaenude kohta. Tõenäoliselt jäävad uudised alaealisse võtmesse, kuna tarbijal pole tegutsemisruumi. Ka tootjahinnaindeksi aruanded on informatiivsed: nad annavad meile teada, mis toimub ka tarbijahindadega.\nKoronaviiruse seade jätab USA-s toimuva valimisvõistluse meie eest varjatuks. Sellegipoolest tuletas president Donald Trump paar päeva tagasi seda meile meelde. Twitteri kuningas ja volatiilsuse isand teatas, et kolmas veerand on riigi jaoks hämmastav ja annab tema võidu. Tavaliselt reageerib USD sellistele avaldustele positiivselt.\nNeljapäeval, 9. juulil annab Inglismaa Pank välja oma võlakirjad avaldus rahapoliitika kohta ja juunis toimuva istungi protokolli avaldamine. Pealegi teeb pank samal päeval finantsstabiilsuse aruanne. Ma arvan, et seni, kuni Brexiti mõned teravad probleemid ilmnevad või riik takerdub koronaviiruse kriisi, ei tee regulaator mingeid tormilisi liigutusi ega laienda rahamehhanismi veelgi. Intressimäär püsib 0.1% aastas; järgmine sessioon on kavandatud 6. augustil. GBP jaoks on seda ebamäärasem tulevik, seda parem.\nTeisipäeval, 7. juulil toimub Austraalia reservpangas täismahus istungjärk. Intressimäär on siin 0.25% aastas. See on minimaalne väärtus, selle vähendamiseks pole ruumi. Tõenäoliselt mainib regulaator uusi koronaviiruse juhtumeid riigis ja toob välja vastavad riskid. Turule ei tule aga peaaegu midagi uut. AUD näeb hea välja ja RBA neutraalne positsioon võib seda toetada.