Lucia Olavintytär: heinäkuuta 2011\nLähettänyt Anna Amnell klo sunnuntaina, heinäkuuta 31, 2011 0 kommenttia Linkit tähän tekstiin\nKatosvuode, a photo by Anna Amnell on Flickr.\nRenessanssin tunnelmaa Louhisaaren makuuhuoneessa.\nTunnisteet: bed, furniture, huonekalut, Louhisaari, vuode\nLouhisaaren keittiö, a photo by Anna Amnell on Flickr.\nSäilytystilaa saatiin mahtavista arkuista.\nTunnisteet: arkku, furniture, huonekalut, keittiö, kirstu, Louhisaari\nMatto pöydällä, a photo by Anna Amnell on Flickr.\nLouhisaaren kartanolinna. Kuva: Anna Amnell\nItämainen matto pöytäliinana niin kuin renessanssin maalauksissa.\nTunnisteet: capet, furniture, itämaat, Louhisaari, Orient, rug\nLouhisaari -door, a photo by Anna Amnell on Flickr.\nAikamatka menneisyyteen, keskiaikaan, renessanssiin ja myöhempien vuosisatojen tunnelmaan. Ainakin ovessa on keskiajan tunnelmaa. Linna on rakennettu 1600-luvulla.\nHuom! Tutkija Kari Hintsalan blogissa on myös kuvia Louhisaaresta, ja seillä kerrotaan enemmän talon historiasta.\nTunnisteet: Louhisaari, ovi\nLähettänyt Anna Amnell klo lauantaina, heinäkuuta 23, 2011 0 kommenttia Linkit tähän tekstiin\nIMG_1816, a photo by Anna Amnell on Flickr.\nKeskiaikana käytettiin monenlaisia häpeärangaistuksia. Jonkin rikoksen tehnyt laitettiin jalkapuuhun tai häpeäpaaluun.\nJonkun onnettoman täytyi istua aasin selässä kasvot häntään päin, ja häntä heiteltiin mädäntyneillä vihanneksilla tai muulla roskalla. Ihmisen mielikuvitus on hyvin vilkas silloinkin, kun hän haluaa kiusata tai häväistä toista ihmistä.\nLähettänyt Anna Amnell klo perjantaina, heinäkuuta 22, 2011 0 kommenttia Linkit tähän tekstiin\nTunnisteet: punishments, rangaistukset\nIMG_1742, a photo by Anna Amnell on Flickr.\nKuvassa tuulimyllyjä Tammisaaressa\n1500-luvulla oli esimerkiksi Turussa satoja tuulimyllyjä. Kuvittele niiden siipien ääntä tuulisella säällä, niiden lonkutusta myrskyllä, niiden tummia hahmoja syksyllä, niiden alastomuutta lumisen kaupungin kukkuloilla.\nSiihen aikaan tuulimyllytkin olivat harmaan sävyjä. Punaista maalia ei vielä käytetty.\nTunnisteet: Turku, tuulimylly, windmill\nIMG_1484, a photo by Anna Amnell on Flickr.\nLouhisaaren kartano on sisustettu 1600-luvun puolivälin tyyliin, mutta sieltä löytää renessanssin, joka oli vallalla Ruotsi-Suomessa siihen aikaan. Vertaa esimerkiksi Lutherin kodin maalattuihin kattohirsiin.\nKlikkaa kuva aja katso Louhisaari-kansio.\nTunnisteet: ceiling, katto, koristemaalaus\nIMG_2839, a photo by Pink Lady on the Loose! on Flickr.\nSamanlaisia kauniita maisemia näkivät myös esivanhempamme.\nLähettänyt Anna Amnell klo maanantaina, heinäkuuta 18, 2011 0 kommenttia Linkit tähän tekstiin\nTunnisteet: kesä, luonto, maisema, nature\nIMG_2828, a photo by Pink Lady on the Loose! on Flickr.\nMillaista olisi ollut asua tynnyrissä? Keskiajalla tammitynnyrit olivat hyvin suuria. Kylllä niistä olisi saanut mökin itselleen.\nTunnisteet: barrel, koti, tynnyri\nLjubljana-dragons, a photo by Anna Amnell on Flickr.\nLjubljana on lohikäärmeiden kaupunki. Niitä näkee kaikkialla.\nLähettänyt Anna Amnell klo tiistaina, heinäkuuta 12, 2011 0 kommenttia Linkit tähän tekstiin\nTunnisteet: dragon, Ljubljjana, lohikäärme\nTutkija Kari Hintsala kertoo blogissaan Kaponieeri keskiajan Yorkista. Täällä uusi linkki virtuaalimatkasta.\nTämä kaupunki on tullut minulle tutuksi Candace Robbin historiallisista romaaneista, Owen Archer -salapoliisiromaaneista. Ensimmäinen Robbin kirja, jonka luin oli The Apothecary Rose. Sen päähenkilö oli keskiaikaisen apteekkarin vaimo, joka sai apteekkarinoikeudet miehensä kuoltua. Candace Robbin haastattelu.\nLähettänyt Anna Amnell klo maanantaina, heinäkuuta 04, 2011 0 kommenttia Linkit tähän tekstiin\nTunnisteet: Candace Robb, historialliset romaanit, keskiaika, York\nTurku Castle -herbs, a photo by Anna Amnell on Flickr.\nHeinäkuun 29, 2010.\nKlikkaa kuvaa ja katso kuvat suurempina. Mene kansioon ja katso yksityisiä yrttejä.\nTunnisteet: herbs, Turku, Turku Castle, Turun linna, Turun linnan yrttitarha, yrttitarha\nThe Turku Castle in May, a photo by Anna Amnell on Flickr.\nToukokuun 27. päivänä oli jo kuin kesä.\nThe Turku Castle in May\nKeskiajalla meri ulottui linnaan asti. Linna oli rakennettu kallioluodolle.\nThe castle was built on an island. There was water around the castle, where the crab apple is blooming now.\nTunnisteet: castle, Hämeen linna, kevät, Turku, Turku Castle, Turun linna\nLähettänyt Anna Amnell klo lauantaina, heinäkuuta 02, 2011 0 kommenttia Linkit tähän tekstiin\nIMG_0045, a photo by Anna Amnell on Flickr.\nNäistä käytetään nimitystä 'tapetit' (tapestries)\nTunnisteet: medieval, tapestries, tapetit\nIMG_0046, a photo by Anna Amnell on Flickr.\nTunnisteet: astiat, houses, medieval, rakennukset\nIMG_0049, a photo by Anna Amnell on Flickr.\nTallinnan talo ja keskiajan rouvat\nTunnisteet: miniatyyrit, muoti, talo, vaatteet


Suomi | Djurens Rätt\nDjurens Rätt on Ruotsin suurin eläinten oikeuksia puolustava eläinsuojeluyhdistys. Pyrimme toiminnallamme luomaan maailman, jossa eläimiä kunnioitetaan tuntevina yksilöinä ja jossa niillä on oikeus omaan elämäänsä.\nDJURENS RÄTT (ELÄINTEN OIKEUDET)\nEläinten oikeuksien väsymätön puolustaminen on ollut Djurens Rätt -yhdistyksen toiminnan perustana aina yhdistyksen perustamisvuodesta 1882 lähtien. Djurens Rätt pyrkii päivittäin vaikuttamaan eduskunnan ja kuntien poliitikoihin, viranomaisiin, EU:n poliitikoihin ja laitoksiin sekä yrityksiin. Pyrimme vaikuttamaan mielipiteisiin päivittäin debattiartikkeleissa, sosiaalisessa mediassa, laajalla kesäkiertueellamme ja järjestämiemme kampanjoiden kautta. Haluamme toiminnallamme parantaa mahdollisimman monien eläinten oloja mahdollisimman paljon.\nVoidakseen auttaa eläimiä Djurens Rätt on riippuvainen vapaaehtoisista avustuksista. Djurens Rätt -yhdistyksen jäsenet ja lahjoittajat muodostavat yhdessä vahvan ja kasvavan järjestön, joka ajaa niiden etuja, joilla ei ole omaa ääntä.\nToimimme kaikkien niiden eläinten hyväksi, jotka kärsivät eläinkokeissa, elintarviketeollisuuden eläintehtaissa ja turkistarhojen häkeissä tai joita ihmiset muulla tavalla käyttävät hyväkseen estäen niiden lajityypillistä käyttäytymistä.\nDjurens Rätt pyrkii saamaan aikaan asenne- ja lakimuutoksia, joilla voidaan parantaa muiden eläinten asemaa perusnäkemyksemme mukaisesti. Haluamme poistaa yhteiskunnasta ne toiminnat, jotka sotivat vahvasti eläinten etuja vastaan. Niin kauan kuin niitä on, eläinten oloja on parannettava. Djurens Rätt -yhdistyksen tärkeimpiä toiminta-alueita ovat: eläinkokeet, eläimet elintarviketeollisuudessa, turkistuotanto sekä veganismi ja kuluttajat.\nDjurens Rätt vastustaa väkivaltaa, koska meidän mielestämme väkivaltaa ei tulisi kohdistaa ihmisiin eikä eläimiin. Haluamme demokraattisen mielipidevaikutuksen, poliittisen vaikuttamisen ja asennemuutosten avulla saavuttaa päämäärämme: yhteiskunnan, jossa eläimiä ei sorreta. Toimimme etupäässä Ruotsissa, mutta teemme yhteistyötä myös muiden järjestöjen ja verkostojen kanssa kansainvälisesti ja EU:n alueella.\nOlemme perinteisen kansalaisjärjestömallin mukaan rakennettu puoluepoliittisesti sitoutumaton järjestö, jonka perustana ovat paikallisjärjestöt ja jonka korkein päättävä elin on valtakunnallinen kokous. Joka toinen vuosi pidettävä valtakunnallinen kokous valitsee liittohallituksen, jonka apuna toimivat valtakunnallisen keskusjärjestön palkatut työntekijät ja valtakunnalliset työryhmät.\nIhmisten ja eläinten väliset suhteet ovat sekä hyvästä että pahasta. Koska valta on ihmisillä, suhde on enimmäkseen ihmisten ehdoilla. Valta ei kuitenkaan anna yksinoikeutta.\nEläimet ovat ihmisten tavoin eläviä ja tuntevia olentoja, joiden etujen ja tarpeiden täyttäminen on tärkeää. Biologisesti ihminenkin on eläin, minkä vuoksi pitäisikin oikeastaan puhua ”ihmisistä ja muista eläimistä”. Ihmiset voivat kuitenkin valita, tekevätkö he hyvää vai pahaa, ja heillä on siksi erityinen vastuu muista eläimistä.\nKaikki eläimet pystyvät kokemaan sekä kipua että iloa. Tämän kyvyn vuoksi elävillä olennoilla on tiettyjä intressejä, joista yksi on se, etteivät ne halua joutua kokemaan kärsimystä. Kärsimys voi olla sekä fyysistä että henkistä. Elävän olennon moraalista asemaa ei ratkaise olennon älykkyys vaan sen elämyskyky.\nTavallisen käsityksen mukaan muut eläimet tulisi ottaa huomioon vain kokonaisina lajeina tai populaatioina. Mutta koska kärsimystä kokevat yksittäiset olennot eivätkä lajit, huomio tulisi kohdistaa yksilöön. Kärsimystä aiheuttavat seikat voivat vaihdella paitsi lajeittain myös yksilöittäin.\nEläinten pitäisi pystyä elämään siten, että ne voivat toteuttaa lajityypillistä käyttäytymistään omien erityistarpeidensa mukaisesti. Ihmisten ei tulisi käyttää eläimiä hyväkseen siten ja sellaisiin tarkoituksiin, jotka ovat ristiriidassa eläinten omien yksilöllisten etujen kanssa.\nIhmisten luoman yhteiskunnan ja vallitsevan moraalikäsityksen tulisi laajentaa solidaarisuuttaan ja osoittaa huomiota, myötätuntoa ja kunnioitusta myös muita eläimiä kohtaan.\nTämä näkemys kiteytyy tunnuslauseessamme: Toimimme sellaisen yhteiskunnan puolesta, joka ei sorra eläimiä!\nKampanja- ja tiedotustyötämme tekevät pääasiassa paikallisorganisaatiot sekä yhdistyksemme yksittäiset jäsenet ja kannattajat. Kampanjoiden suunnittelusta ja koordinoinnista sekä tieteellisesti tuettujen raporttien laatimisesta huolehtii ennen kaikkea valtakunnallinen keskusjärjestö.\nToimimme myös Ruotsin rajojen ulkopuolella. Tärkeä osa työtämme on pyrkiä vaikuttamaan EU-poliitikoihin eläinsuojelun parantamiseksi. Teemme tätä työtä järjestämällä yhteisiä kampanjoita Euroopassa ja lobbaamalla mm. Eurogroup for Animals -järjestön kautta, jonka jäseniä me olemme. Djurens Rätt on jäsenenä myös mm. European Coalition to End Animal Experiments- ja Fur Free Alliance -järjestöissä. Lue lisää kansainvälisestä yhteistyöstämme.\nVoidakseen auttaa eläimiä Djurens Rätt on riippuvainen vapaaehtoisista avustuksista. Djurens Rätt -yhdistyksen jäsenet ja lahjoittajat muodostavat yhdessä järjestömme ja mahdollistavat sen toiminnan. Jäsenmaksujen, perintöjen ja muiden lahjoitusten avulla Djurens Rätt voi toimia eläinten vahvana äänitorvena.\nDjurens Rätt -yhdistyksellä on 90-alkuinen postisiirtotili, mikä merkitsee sitä, että Ruotsin hyväntekeväisyysjärjestöjä valvova Svensk Insamlingskontroll valvoo yhdistyksen toimintaa. 90-tili edellyttää, että vähintään 75 % vuosittain kerätyistä varoista käytetään yhdistyksen toimintaan saman vuoden aikana. Djurens Rätt on jäsenenä myös vapaaehtoisjärjestöjen keräysneuvostossa (Giva Sverige) monien muiden Ruotsin suurten vapaaehtoisten avustusjärjestöjen tavoin.\nDjurens Rätt toimii monella eri tasolla. Pyrimme vaikuttamaan ihmisten mielipiteisiin ja pidämme yhteyttä moniin eri yrityksiin saadaksemme heidät toimimaan eläinystävällisemmin. Haluamme tehdä eläinystävällisten vaihtoehtojen valitsemisen kuluttajille helpommaksi. Suuri osa työstämme on poliittista vaikuttamista – sekä suorassa yhteydessä poliitikoihin että viranomaisten erilaisten viiteryhmien kautta.\nEri puolilla maata toimivat vapaaehtoiset tekevät suuren osan Djurens Rätt -yhdistyksen työstä, mutta meillä on myös palkattuja työntekijöitä. Yhdistyksen keräämät varat käytetään yhdistyksen koko toimintaan. Varoilla rahoitetaan kaikki: painotuotteista ja mielipidekyselyistä kampanjoihin ja työntekijöiden palkkoihin. Keräämiemme varojen turvin voimme kiertää eri tapahtumissa puhumassa kymmenille tuhansille ihmisille, toimia aktiivisesti sosiaalisessa mediassa, järjestää poliitikoille ja muille päättäjille suunnattuja seminaareja, osallistua suuriin kansainvälisiin yhteistyöhankkeisiin sekä paljon muuta. Jäsenmaksut, perinnöt ja muut lahjoitukset yksinkertaisesti mahdollistavat Djurens Rätt -yhdistyksen toiminnan.\nNordiska samfundet till bekämpande af det vetenskapliga djurplågeriet (pohjoismainen yhdistys tieteellisen eläinrääkkäyksen torjumiseksi) perustettiin 7. lokakuuta 1882 Tukholman linnassa silloisen kauppaneuvoksen (myöhemmin valtioneuvos) Johan Christopher Lembcken toimesta prinsessa Eugénien kutsumana. Muutamaa päivää myöhemmin, 11. lokakuuta, pidettiin uuden järjestön perustava kokous perinteikkäässä Hotell Rydbergissä Tukholman Gustav Adolfs torgilla.\nPrinsessa Eugénie oli järjestön ensimmäinen jäsen ja Adolf Leonard Nordwall Strängnäsistä sen ensimmäinen puheenjohtaja. Nordwall kuoli vuonna 1892, minkä jälkeen Nordiska samfundet eli hiljaiseloa vuoteen 1900 saakka. Silloin Nordiska samfundet sai uudet johtajat, avioparin Elna ja Christian L. Tenow, jotka Nordwallista poiketen olivat kasvisravinnon puolestapuhujia – niin eläinten vuoksi kuin myös ihmisten terveyden kannalta.\nElna Tenow käynnisti vuonna 1902 ”Medlemsbladet”-julkaisun, jonka nimeksi vaihdettiin vuonna 1909 ”Djurens Rätt” ja joka on edelleenkin yhdistyksen äänitorvi. Nordiska samfundetin jäsenmäärä kasvoi nopeasti, ja vuonna 1904 yhdistyksellä oli jopa 10 000 jäsentä!\nTenowien jälkeen Nordiska samfundetin johtoon ei siirtynyt uutta sukupolvea, vaan yhdistyksessä 1900-alusta lähtien aktiivisesti toimineet henkilöt muodostivat sen hallituksen 1940-luvulle saakka.\nSen jälkeen Nordiska samfundetia ryhtyi johtamaan uusi aviopari: Johan ja Ellen Börtz. Johan valittiin puheenjohtajaksi vuonna 1951, ja hän luopui tehtävästä vasta vuonna 1976 ollessaan 77-vuotias. Ellen oli hallituksen sihteeri, huolehti yhdistyksen hallinnosta, toimitti lehteä ja kirjoitti aktiivisesti lehtien yleisönosastoille.\nIhmisille kerrottiin tuskallisista eläinkokeista esitteiden avulla. Tämän työn tuloksena jäsenmäärä alkoi uudelleen kasvaa oltuaan 1950-luvun alussa ennätysmäisen alhaiset 700 jäsentä. Vuonna 1959 perustettiin ensimmäinen paikallisjärjestö Motalaan, ja silloin jäsenmäärä oli jo ylittänyt 3 000 rajan.\nKun Nordiska samfundetin nimeä vuonna 1970 lyhennettiin toisen kerran ja nimeksi vaihdettiin Nordiska samfundet mot plågsamma djurförsök (tuskallisia eläinkokeita vastustava pohjoismainen yhdistys), alkoi yhdistyksen läpimurtokausi. Jäsenmäärä oli tuolloin jo yli 7 000. Uusi sukupolvi ei pelkästään taistellut eläinkokeita vastaan vaan kyseenalaisti kaikenlaisen eläinten sortamisen.\n1980-luku oli menestyksekäs vuosikymmen yhdistyksen historiassa. Vuonna 1985 Djurens Rätt sai enemmän uusia jäseniä kuin koskaan aikaisemmin: 15 000 henkilöä. Vuonna 1990 Nordiska samfundetin jäsenmäärä oli ennätysmäiset 64 817 henkeä. Järjestön puheenjohtajana toimi koko 80-luvun Birgitta Carlsson (1977–1993).\n1990-luvulla Djurens Rätt otti yhä enemmän kantaa myös muihin kysymyksiin kuin eläinkokeisiin. Eläinten oikeuksien käsite löi läpi, kun Djurens Rättin työntekijä Lisa Gålmark otti sen käyttöön. Uusi sukupolvi otti kantaa eläinten puolesta ryhtymällä kasvissyöjiksi tai vegaaneiksi.\nJärjestön ylimmässä päättävässä elimessä, eli valtakunnallisessa kokouksessa 1999 päätettiin, että nimen Nordiska samfundet mot plågsamma djurförsök tilalle vaihdettaisiin Djurens Rätt (eläinten oikeuksien liitto).\nDjurens Rätt on sitä mieltä, että kaikkien tuntevien olentojen on saatava elää elämänsä ilman sortoa, pakottamista tai hyväksikäyttöä. Nämä itsestään selviltä kuulostavat oikeudet eivät kuitenkaan koske kaikkia yksilöitä. Esimerkiksi nelijalkaisten tai munivien olentojen edellytykset näyttävät aivan toisenlaisilta.\nKeskustelemme usein siitä, että on väärin syrjiä ihmisiä ihonvärin tai sukupuolen perusteella, mutta siitä huolimatta tämä ongelma on edelleen ratkaisematta. Systemaattista lajisortoa (spesismiä) puolestaan ei kyseenalaisteta juuri koskaan. Tarkastelemme sitä nyt hieman lähemmin. Ihminen on maailmassa erityisasemassa. Voimme valita, teemmekö hyvää vai pahaa. Suunnittelu- ja analysointikykymme vuoksi olemme vastuussa muista elävistä olennoista. Kaikki, joilla on ollut läheinen suhde toiseen eläimeen, tietävät, että eläimet tuntevat ihmisten lailla iloa ja surua. On aivan kohtuullista ajatella, että eläimet haluavat mieluiten tuntea iloa ja välttyä surulta ja kärsimykseltä. Eikö niillä sitten pitäisi olla siihen oikeus?\nMiksi eläimillä tulee olla oikeudet\nEläinten oikeuksia vastustavat ihmiset perustelevat usein kantaansa sillä, että ihmiset ovat eläimiä älykkäämpiä. Se ei kuitenkaan pidä paikkaansa. Kaikki ihmiset eivät ole älykkäämpiä kuin kaikki eläimet. Entä miksi pelkällä älykkyydellä tulisi olla merkitystä? Millaiset oikeudet tulisi olla vähemmän älykkäillä ihmisillä, esimerkiksi vauvoilla tai dementikoilla? Totta kai kaikilla pitää olla yhtäläiset oikeudet älykkyystasoon katsomatta!\nToinen argumentti on se, että olemme aina käyttäneet eläimiä hyväksi. Mikään asia ei kuitenkaan ole moraalisesti hyväksyttävä vain sen vuoksi, että sitä on tehty kauan tai että se on muodostunut perinteeksi. Miten olisi siinä tapauksessa sodan ja rasismin laita? Ovatko ne hyväksyttäviä vain, koska niitä on esiintynyt kauan?\nKolmannen argumentin mukaan me kuulumme eri lajeihin. Laji on kuitenkin biologinen käsite. Lajijako kertoo yhtä vähän siitä, miten yksilöitä tulee kohdella, kuin etnisen taustan tai sukupuolen mukaan tehty jako.\nDjurens Rätt -yhdistyksen tavoitteena on yhteiskunta, jossa eläimiä ei sorreta; yhteiskunta, joka ajaa kaikkien yksilöiden etuja lajiin katsomatta. Eläimillä on oikeudet!\nELÄINTEN HENKISET KYVYT\nMonille ihmisille on itsestään selvää, että eläimillä on tunteet ja kyky kokea asioita. Mutta vaikka olemmekin siitä samaa mieltä, useimmat ihmiset tuntevat eläinten sielunelämää hyvin huonosti. Lukuisten eri tutkimusten mukaan eläimet pystyvät ajattelemaan, ratkaisemaan ongelmia, viestimään keskenään ja osoittamaan myötätuntoa.\nMaailmassa on kymmeniä tuhansia lajeja selkärankaisia, ja vain harvoja niistä on tutkittu niin tarkkaan, että niiden henkisistä kyvyistä pystytään sanomaan kovinkaan paljon. Tutkittuja lajeja ovat etupäässä apinat, rotat, kyyhkyset ja hiiret sekä viime aikoina myös koirat ja varikset, kun taas elintarviketeollisuudessa usein käytettäviä eläinlajeja on tutkittu paljon vähemmän. On uskomattoman paljon lajeja, joista emme tiedä juuri mitään. Meidän on sen vuoksi oltava erittäin varovaisia tehdessämme oletuksia eläinten eri kyvyistä ja siitä, missä asioissa ihminen mahdollisesti on ainutlaatuinen.\nDjurens Rätt -yhdistyksen työ perustuu siihen, että eläimet ovat tietoisia olentoja. Eläimet pystyvät tuntemaan iloa ja kipua. Niiden elämällä ja kuolemalla on sen vuoksi merkitystä ja niiden vahingoittaminen tai tappaminen on siksi väärin.\nOn aivan eri asia vahingoittaa sellaista, jolla ei ole tunteita, kuten puuta, kuin vahingoittaa tai tappaa tietoinen olento. Eläinten kyky kokea positiivisia ja/tai negatiivisia tunteita, kuten kipua, pelkoa, iloa tai uteliaisuutta, on asia, jonka vuoksi eläinten kohtelulla on merkitystä. Sen vuoksi myös eläimillä on oikeus elämäänsä.\nDjurens Rätt -yhdistyksen toiminnan itsestään selvänä lähtökohtana on se, että eläimet ovat ihmisten tavoin tietoisia ja tuntevia olioita. Henkisiä ominaisuuksia, kuten älykkyyttä, käytetään joskus argumenttina väitettäessä, että ihmisille pitäisi antaa enemmän arvoa ja suuremmat oikeudet kuin muille eläimille. Älykkyys on huonosti määritelty käsite, jonka perustana käytetään tietyntyyppistä inhimillistä ajattelua. Älykkyys ei myöskään vaikuta siihen, että joku pystyy kärsimään tai kokemaan onnea. Henkiset kyvyt voivat sen sijaan vaikuttaa yksilön erityisiin tarpeisiin ja intresseihin.\nTietoisuus muiden eläinten henkisistä kyvyistä saa toivottavasti meidät kunnioittamaan ja ymmärtämään paremmin kanssaeläjiämme maapallolla. Meidän on usein helpompi samastua ja tuntea myötätuntoa meitä muistuttavia olentoja kohtaan. Tuomme sen vuoksi tässä esille sellaisia ominaisuuksia, jotka ovat ihmisillä ja muilla lajeilla yhteisiä – on kuitenkin tärkeää muistaa, että muilla eläimillä voi olla kykyjä, joita ihmisiltä puuttuu ja jotka saattavat olla niille hyvin merkittäviä.\nEniten eläimiä käytetään elintarviketeollisuudessa, joko tuottamaan ruokaa tai ihmisten ravinnoksi. Ruotsin elintarviketeollisuudessa tapetaan vuosittain noin 100 miljoonaa eläintä.\nYllä mainittu jako on oikeastaan tarpeeton, koska myös kananmunien ja maidon tuotantoon käytettävät eläimet tapetaan, kun ne ovat palvelleet aikansa. Ankaran siitoksen ja suuren tuotannon vuoksi tämä tapahtuu yleensä jo muutaman vuoden ikäisenä tai jopa nopeammin. Muutamia Ruotsissa ravinnoksi tapettavia eläimiä ovat kalat, kanat ja porsaat. Yhteistä niille kaikille on se, että ne tuntevat kipua ja kärsimystä. Kalat eivät kilju samalla tavalla kuin porsaat, mutta se ei merkitse sitä, etteivät ne kärsi tukehtuessaan ilmassa.\nUseimmat ihmiset pahoittavat mielensä nähdessään uutisen eläimistä, jotka kärsivät kuljetuksen aikana tai joita pahoinpidellään teurastamossa. Näistä uutisista seuraa usein vilkasta keskustelua ja tuohtuneita kirjoituksia yleisönosastoon. Ihmiset vaativat valvonnan lisäämistä ja sääntöjen tiukentamista. Djurens Rätt pyrkii parantamaan eläinten olosuhteita, mutta pelkästään se ei riitä meille. Me emme hyväksy minkäänlaista eläinten kasvatusta elintarviketeollisuuden tarpeisiin, koska se riistää eläimiltä niiden elämän. Eläimet eivät ole ruokaa!\nEläinkokeita käytetään monilla eri tutkimusalueilla, opetustarkoitukseen sekä lääke- ja muussa teollisuudessa. Eläimiä käytetään, kun ihmiskokeita ei pidetä eettisesti puolusteltavina. Se tarkoittaa, että kokeet saattavat aiheuttaa ihmisille liian suuria riskejä, vahinkoa tai kärsimystä. Ei kuitenkaan ole puolusteltua tehdä näitä kokeita muillakaan eläimillä, koska nekin tuntevat kipua ja kärsimystä.\nMonet nykyään tehtävät tutkimukset ovat tuskallisia ja aiheuttavat eläimille paljon kärsimystä, mikä ei ole hyväksyttävää. Kärsimystä eivät kuitenkaan aiheuta pelkät kokeet. Koe-eläinten elinympäristö on usein ankea ja tilat ovat ahtaat ja virikkeettömät. Yhä suurempi osa eläimistä on geenimuunneltu käytettäväksi mallina ihmisten eri sairauksissa. Nämä eläimet on toisin sanoen luotu kehittämään sairauksia. Djurens Rätt pyrkii siihen, että kaikki eläinkokeet, joista ei ole etua eläimille itselleen, lakkautetaan.\nSe ei kuitenkaan merkitse sitä, että vastustaisimme tieteellistä ja lääketieteellistä tutkimusta. Nykyään on olemassa edistyksellisiä vaihtoehtoja, joilla on pystytty korvaamaan tietyt eläinkokeet. Nämä menetelmät perustuvat usein ihmissoluihin tai niiden perustana käytetään ihmisiin perustuvia malleja tai tietoja. Siksi niillä pystytään erittäin hyvin ennakoimaan ihmisille koituvia vaikutuksia. Kaikkia eläinkokeita ei pystytä kuitenkaan valitettavasti vielä korvaamaan muilla vaihtoehdoilla. Yksi tärkeä syy on se, ettei eläimettömiin menetelmiin panosteta tarpeeksi. Vaihtoehtojen puuttuminen ei kuitenkaan merkitse sitä, että ihmisillä on oikeus tehdä kokeita eläimillä. Eläimet eivät ole koe-esineitä!\nTurkisteollisuudessa eläimiä kasvatetaan ja tapetaan vain sen vuoksi, että ihmiset haluavat pukeutua niiden turkkeihin. Ruotsissa tapetaan joka vuosi noin miljoona minkkiä pelkästään turkisten vuoksi. Lisäksi kasvatetaan pientä määrää kaneja vain turkistuotantoa varten. Eläimiä pidetään pienissä häkeissä, ja niiden elinolot eroavat melkoisesti niiden luonnonvaraisista elinoloista. Kettujen kasvatus lakkautettiin vuonna 2001, kun sääntöjä tiukennettiin, ja chinchillatarhaus lopetettiin vuonna 2014.\nRuotsista viedään vuosittain ulkomaille turkiksia noin 270 miljoonan Ruotsin kruunun arvosta (1). Suurin osa täällä tuotettavista turkiksista viedään ulkomaille, kun taas Ruotsissa myytävät turkikset tuodaan meille ulkomailta. Maailmalla myydään myös monien villieläinten turkiksia. Nämä eläimet on ensin vangittu ansoihin, ja ne ovat kuolleet erittäin tuskallisen kuoleman.\nKokopitkiä turkkeja ei käytetä nykyään yhtä paljon kuin aikaisemmin, mikä on tietenkin askel oikeaan suuntaan. Vastineeksi on valitettavasti kuitenkin alettu käyttää yhä enemmän turkissomisteita takeissa, hatuissa, saappaissa, leluissa ja muissa tuotteissa. Tässäkin on kyse eläinten elämästä. Djurens Rätt pyrkii toiminnallaan varmistamaan, että eläimet saavat pitää turkkinsa ja että turkistarhaus ja muu turkistuotanto kielletään. Eläimet eivät ole vaatteita!\nEläinten oikeudet on tuotava esille maailman kaikissa maissa. Djurens Rätt tekee sen vuoksi yhteistyötä eri puolilla maailmaa toimivien eläinoikeusyhdistysten kanssa.\nMuun maailman tapahtumat vaikuttavat eläinten olosuhteisiin Ruotsissa, ja päinvastoin. Ruotsin EU-jäsenyyden vuoksi Djurens Rätt pyrkii kaikin keinoin vaikuttamaan EU:n tekemiin eläimiä koskeviin päätöksiin. Teemme sen järjestämällä yhteisiä kampanjoita muiden eurooppalaisten järjestöjen kanssa sekä lobbaamalla. Djurens Rätt on myös jäsenenä useissa kansainvälisissä kattojärjestöissä sekä yksittäisiin kysymyksiin panostavissa järjestöissä.\nEläimillä on oltava oikeudet kaikkialla maailmassa! Sen vuoksi Djurens Rätt tekee kansainvälistä työtä.\nToimimme sellaisen yhteiskunnan puolesta, jossa eläimiä ei nähdä tuotteina.\nEläimiä käytetään hyväksi, koska markkinoilla on kysyntää eläinperäisistä tuotteista. Eläinteollisuus myös ylläpitää tätä kysyntää jatkuvalla markkinoinnilla. Kuluttamalla eläinystävällisesti voit vaikuttaa tilanteeseen. Jokainen eläinystävällinen valinta pelastaa eläimiä kärsimykseltä ja sorrolta.\nKuluttajana voit tehdä tärkeän panoksen kysymällä eläimettömiä tuotteita. Mitä useammat kysyvät eläineettisiä tuotteita, sitä suurempi on eläimettömien tuotteiden tarjonta. Uskalla asettaa yrityksille vaatimuksia, jotta ne kantavat eettisen vastuunsa eläinten hyväksi.\nRuoka on yksi arjen tärkeimmistä valinnoista, koska suurin osa eläimistä käytetään elintarviketeollisuudessa. Tällä hetkellä yksi kymmenestä ruotsalaisesta syö kasvisruokaa, ja vegaaniravinnon osuus on kasvanut voimakkaasti viime vuosina. Nauttimalla vegaaniruokaa voit pelastaa useita tuhansia eläimiä elämäsi aikana. Vegaaniravinto on lisäksi terveellistä, ravinteikasta, vaihtelevaa ja herkullista.\nEläinperäiset materiaalit arjessamme\nEläimiä käytetään myös monien muiden tuotteiden, kuten vaatteiden, kosmetiikan, hygieniatuotteiden, huonekalujen ja kynttilöiden, valmistuksessa. Myös monet kosmetiikka- ja kotitaloustuotteet testataan eläimillä. Onneksi on kuitenkin olemassa runsaasti materiaaleja, joissa ei tarvitse käyttää eläimiä. Djurens Rätt haluaa lisätä kuluttajien mahdollisuuksia valita tuotteita, jotka eivät sisällä eläinperäisiä osia tai joiden valmistus ei ole aiheuttanut eläimille kärsimystä.\nEläimet eivät ole tuotteita!\nToimimme sellaisen yhteiskunnan puolesta, jossa eläimiä ei nähdä viihteenä.\nEläimiä käytetään viihdetarkoitukseen monissa eri yhteyksissä. Niitä esitellään eläintarhoissa, niille opetetaan sirkusnumeroita tai ne kidutetaan kuoliaaksi härkätaisteluareenoilla. Joissakin tapauksissa, kuten raveissa ja muissa hevoskilpailuissa, pelissä on paljon rahaa. Eläimiä käytetään usein myös elokuvissa ja mainosfilmeissä. Myös matkailuteollisuus ansaitsee rahaa eläimillä, esimerkiksi käyttämällä niitä valokuvaukseen tai ratsastukseen. Muissa tapauksissa tavoitellaan mainetta ja kunniaa, esimerkiksi näyttelyissä, kilpailuissa ja urheilussa. Yhteistä näille kaikille toiminnoille on se, että eläimiä käytetään niissä hyväksi ihmisen huvittamiseen. Ei ole eläinten etujen mukaista tulla kuljetetuksi paikasta toiseen tai tehdä temppuja.\nEläimet ovat tuntevia yksilöitä, joilla on omat tarpeet ja intressit. Djurens Rätt haluaa, että eläimet ja niiden edut otetaan vakavasti, ja pyrimme sen vuoksi ehkäisemään eläinten kaikenlaista käyttöä viihdetarkoitukseen. Eläimet eivät ole viihdettä!\nEläimiä voidaan nykyään ostaa samalla tavalla kuin autoja tai televisioita. Eläimestä tulee omaisuutta, joka voidaan myydä tai jopa tappaa, jos ihminen ei enää halua pitää sitä. Monia eläimiä laiminlyödään, tai ihmiset, joiden pitäisi pitää niistä huolta, jättävät ne hoitamatta tai heitteille. Eläimen ostamista ei ehkä harkittu tarpeeksi, suloinen pentu kasvoi isoksi, omistaja kyllästyi hoitamaan eläintä tai totesi jonkin perheessä eläimelle allergiseksi.\nEläinten salakuljetus on toinen suuri ongelma. Salakuljetus merkitsee usein suurta kärsimystä sen kohteeksi joutuville eläimille ja lisäksi tartuntavaaraa muille eläimille ja ihmisille. Salakuljetus kohdistuu usein eksoottisiin eläimiin (kaukomaiden eläimet) ja koiriin. Kaukomaiden eläimet eivät kuulu Ruotsiin, koska ne eivät pärjää ilmastossamme.\nDjurens Rätt on sitä mieltä, että ihmisten kanssa elävillä eläimillä tulee olla perheenjäsenen asema. Vastustamme eläinten kaupallista kasvatusta ja siitosta, joka sotii eläinten etuja vastaan. Emme harjoita eläinten uudelleensijoittamista, mutta kehotamme kaikkia lemmikkieläimen hankkimista harkitsevia mieluummin ottamaan huostaansa uuden kodin tarvitsevan eläimen kuin hankkimaan uuden eläimen kasvattajalta. Eläintä hankittaessa on myös varmistuttava siitä, että eläimelle voidaan tarjota sen tarvitsema aika, hoito ja huolenpito. Eläimet eivät ole omaisuutta!\nToimimme sellaisen yhteiskunnan puolesta, jossa eläimiä ei nähdä maalitauluina.\nRuotsissa metsästäjät tappavat vuosittain yli miljoona eläintä ja tuntematon määrä haavoittuu. Ruotsissa metsästetään etupäässä metsäkauriita, hirviä ja jäniksiä, mutta myös petoeläimiä, kuten susia ja kettuja. Metsästystä harjoitetaan myös merellä, etupäässä metsästetään hylkeitä ja joissakin maissa myös valaita ja delfiinejä. Eläimet eivät saa olla rauhassa edes rauhoitusalueilla tai hoitaessaan poikasiaan. Metsästystä harjoitetaan luonnonpuistoissa ja luonnonsuojelualueilla, ja monien lajien suojametsästys on sallittua myös silloin, kun eläimillä on poikasia.\nEläinten metsästykseen käytetään monenlaisia aseita. Tavallisimpia ovat luoti- tai haulikiväärit, mutta käytössä on myös muita menetelmiä, kuten ansat, harppuunat ja muiden eläinten hyväksikäyttö. Metsästyksessä vahingoittuu ja kuolee myös muita eläimiä kuin niitä, joita varsinaisesti metsästetään. Myös metsästysvälineinä käytettäviä eläimiä tapetaan. Sellaisia ovat mm. metsästäjien luodista kuolevat tai muiden eläinten saaliiksi joutuvat koirat tai liikenteessä kuolevat koirat.\nTavoitteenamme on yhteiskunta, jossa eläimillä on juridiset oikeudet.\nKun eläin joutuu rikoksen kohteeksi, kukaan ei saa edustaa eläintä tai puhua sen puolesta oikeudessa. Djurens Rätt haluaa tähän asiaan muutoksen. Tuomioistuimissa pitäisi soveltaa kaksiasianosaisjärjestelmää myös eläimiä koskevissa asioissa. Nykyään eläimet eivät voi käytännössä olla asianosaisia, koska kenelläkään ei ole puheoikeutta eläimiä koskevissa asioissa. Jonkun on saatava edustaa eläimiä tuomioistuimissa, ja tällainen taho voisi olla esimerkiksi demokraattinen eläinoikeus- tai eläinsuojelujärjestö. Lisäksi oikeuslaitoksessa tarvitaan henkilöitä, jotka tuntevat eläinten tilanteen ja eläimiin kohdistuvat rikokset, esimerkiksi erityiskoulutettuja syyttäjiä.\nEläimet ovat erityisen alttiissa asemassa joutuessaan rikoksen uhreiksi, koska ne ovat riippuvuusasemassa ja niillä on vain pienet mahdollisuudet protestoida. Tilannetta pahentaa se, että eläinrääkkäykseen suhtaudutaan oikeuslaitoksessa lempeästi ja että eläinrääkkäyksestä ja eläinten kaltoinkohtelusta määrättävät rangaistukset ovat useimmiten lieviä tai olemattomia. Djurens Rätt on sitä mieltä, että rangaistuksia päätettäessä tulisi ottaa huomioon se, miten eläin rikoksen kokee. Eläimillä on oikeus oikeudenmukaiseen kohteluun!\nYHTEISKUNTARAKENTAMINEN JA YMPÄRISTÖ\nIhmisen rakentama yhteiskunta on sovitettu ihmisen tarpeisiin. Se ei ole kovinkaan yllättävää, mutta mitä enemmän maailman väestö kasvaa, sitä enemmän me viemme tilaa maapallon eläimiltä ja loukkaamme niiden elinehtoja.\nUusia teitä tai teollisuuslaitoksia suunniteltaessa arvioidaan toisinaan niiden vaikutusta lähialueen eläimiin. Ilmastonmuutos ja ympäristön turmeleminen vaikuttavat usein ensimmäisenä juuri eläimiin. Yleensä keskustelut koskevat eläinpopulaatiota ja jonkin tietyn lajin uhanalaisuutta. Se ei ole kuitenkaan sama asia kuin eläinyksilöiden huomioon ottaminen. Eläimen vahingoittuminen, sairastuminen tai kuoleminen koskee tuntevaa yksilöä ja tekee yhtä kipeää, olipa koko laji uhattuna vai ei. Tämä on lähtökohtana Djurens Rätt -yhdistyksen työssä. Tarkastelemme tässä lähemmin sitä, miten ihmisen yhteiskuntarakentaminen vaikuttaa eläimiin.\nTekstin on kääntänyt Swesteng Översättningar AB.


Tietosuojakäytäntö - PremSpotin verkkosivuston luominen PremSpot-potti\nMeille antamiasi henkilökohtaisia tietoja, kuten nimeäsi, osoitettasi, puhelinnumeroasi ja sähköpostiosoitettasi, ei koskaan julkaista, myydä tai vuokrata millekään organisaatiolle tai henkilölle premSpot Apps Corp:n ulkopuolella. Kun rekisteröidyt, olet automaattisesti rekisteröitynyt uutiskirjeeemme: jos et halua saada sähköposteja uutisista, kampanjoista/muista, ota meihin yhteyttä [email protected]\nMobiililaitteesi tiedot on suojattu turvallisin saatavilla olevalla Premium SSL -varmenteella. Kaikki tiedot toimitetaan vain SSL Premium -sertifikaatin kautta.\nSSL:n käytön ensisijainen syy on pitää Internetin kautta lähetetyt arkaluontoiset tiedot koodattuna, jotta vain niiden valitsema vastaanottaja ymmärtää ne. Tämä on tärkeää, koska Internetiin lisätyt tiedot ovat menneet tietokoneesta toiseen päästäksesi kohdepalvelimeen. Mikä tahansa tietokone sinun ja palvelimen välillä voi nähdä luottokorttisi numeron, kirjautumistunnuksesi ja salasanasi sekä muut arkaluontoiset tiedot, joita ei ole koodattu SSL-varmenteella. Kun käytetään SSL-varmennetta, tiedot ovat lukemattomia kaikille muille paitsi palvelimelle, johon lähetät tiedot. Tämä suojaa sitä hakkereilta ja identiteettivarkailta.\nPremSpot Apps Corp ei ole vastuussa ulkopuolisten verkkosivustojen sisällöstä. Sinua kehotetaan lukemaan ulkoisia sivustoja koskeva tietosuojakäytäntö ennen henkilötietojen paljastamista.\n"Eväste" on pieni tiedosto tietotekstistä, joka sijoitetaan selaimeesi ja jonka avulla PremSpot.com tunnistaa sinut joka kerta, kun vierailet tällä sivustolla (mukauttaminen jne.). Evästeet eivät sisällä henkilökohtaisia tietoja yksinään, eikä PremSpot Apps Corp. käytä evästeitä henkilökohtaisten tietojen keräämiseen. Kolmannen osapuolen sisällöntuottajat, kuten tietosyötteet, voivat käyttää evästeitä.\nMuista internetiin liittyviä riskejä\nVaikka teemme parhaamme suojataksemme tietojasi, emme voi taata mitään PremSpot.com:lle välittämäsi tiedon turvallisuutta ja olet yksin vastuussa salasanojesi ja muiden tilitietojesi luottamuksellisuuden säilyttämisestä. Lisäksi muilla Internet-sivustoilla tai -palveluilla, joihin PremSpot.com pääsy, on erilliset tietosuojakäytännöt, jotka ovat riippumattomia omistamme, minkä vuoksi emme ota vastuuta tai osallistumista heidän toimistaan ja käytännöistään. Ota suoraan yhteyttä näihin myyjiin ja muihin, jos sinulla on kysyttävää heidän tietosuojakäytännöistään.


Uname linux www030 intervision co il 2.6 32 673.8 1 lve1 4.3 el6 x86 64 1 smp wed feb 10 työt ja työpaikat | Freelancer\nUname linux www030 intervision co il 2.6 32 673.8 1 lve1 4.3 el6 x86 64 1 smp wed feb 10 työt\n1,199,481 uname linux www030 intervision co il 2.6 32 673.8 1 lve1 4.3 el6 x86 64 1 smp wed feb 10 työtä löytyi, hinnoittelu EUR\n...Clarine Oy, Y-tunnus 3103352-6, Espoo Apunimenä: Teemajuhlat Taustaa: Teemajuhlat on suomalainen lasten syntymäpäiväjuhliin ja polttareihin erikoistunut juhlatavarakauppa. Tarve: Ensin pitäisi saada aikaan yksisivuinen A4-kokoinen esite, jota voimme näin alkuun jakaa alueemme postilaatikoihin ja ilmoitustauluille (siksi yksipuoleisena) sekä promotilaisuuksiin Espoossa. Annan mielelläni tarkemmat raamit tarjouspyyntömme myötä. Hinnat erikseen A4-esitteelle sekä 8-sivuiselle kuvastolle. Seuraavaksi tarve on 8-sivuiselle esitteelle, jossa esittelemme tarkemmin lasten teemapaketit. Mikä on se juttu: Tärkeimpänä Disneyn lisenssoidut valmispaketit & ilmapallokaaret. Myynniss&...\nLeppoisaa kesätyötä kirjoitellen yleiskuvatekstejä suomalaisista yrityksistä. Sopii hyvin opiskelijalle jolla kokemusta akateemisesta kirjoittamisesta. Tekstit otetaan käyttöön kun nettisivumme julkaistaan. Etsi ja kirjoita n. 80 kpl suomalaisen yrityksen/säätiön yleiskuva...omin sanoin säilyttäen viitelähteet. Wikipedian artikkelit hyvänä esimerkkinä. Myös Wikipedia artikkeleita saa käyttää viitelähteenä. Plussaa jos olet aikaisemmin kirjoittanut akateemisia tekstejä joissa viitelähteet mainitaan lauseen perässä. Kaikista tärkeintä on, että osaat etsiä tietoa Googlen avulla ja kirjoittaa niistä omin sanoin yhteenvetoja hyvä...\nNäytetään 1 - 50 / 1,199,481 työstä\nMuita töitä liittyen hakusanaan uname linux www030 intervision co il 2.6 32 673.8 1 lve1 4.3 el6 x86 64 1 smp wed feb 10


Suomen Kellosepp�liitto - J�senyys\nSuomen Kellosepp�liitto ry:hyn kuuluu henkil�j�seni�, liikej�seni�, tukkurij�seni� ja yhteis�j�seni�. Henkil�j�seneksi voidaan ottaa kello- tai jalometallialan ammatillisen tutkinnon hyv�ksytt�v�sti suorittanut henkil� tai jonka ammattitaidosta liittohallitus on saanut vakuuttavat todisteet.Henkil�j�seneksi (harrastajaj�seneksi) voidaan my�s hyv�ksy� erityisist� syist� henkil�, jolla ei ole alan ammattitutkintoa, mutta joka on muuten osoittanut toiminnallaan halunsa edist�� liiton ja alan toimintaa. Harrastajaj�senyys ei oikeuta kellosep�n ammattinimikkeen k�ytt��n.\nOpiskelijaj�senyyden liittohallitus voi my�nt�� alan oppilaitoksissa opiskeleville kellosepp�- tai mikromekanikko-opiskelijoille. Opiskelijaj�sen hyv�ksyt��n henkil�j�seneksi, kun ammattitutkinto on todistettavasti suoritettu.\nLiikej�seneksi voidaan hyv�ksy� kello- ja jalometallialalla v�hitt�ismyynti� harjoittava liike, joka sitoutuu liiton tarkoitukseen. Edellytyksen� on se, ett� t�m� k�ytt�� Suomen Kellosepp�liiton kuuluvan kellosep�n palveluita, ellei itse ole kellosepp�.Tukkuri- ja yhteis�j�seneksi voi p��st� yhteis� (esim. yhdistys) tai yritys, jonka toiminta liittyy kello- ja jalometallialaan. J�senhakemukset l�yd�t kunkin j�senyydest� kertovan sivun alalaidasta.


Ratsastus Argentiinassa - Paula Hiltunen\nRatsastus Argentiinassa on loistava mahdollisuus nähdä maata ratsain ja tutustua ihastuttaviin kyliin, kaupunkeihin, museoihin ja maatiloihin sekä oppia paikallisten tavasta elää nykypäivän Argentiinassa. Matka antaa mahdollisuuden tutustua jokapäiväiseen elämään ja keskustella paikallisten kanssa, johon kiertomatkoilla turistina on harvoin mahdollisuutta. Samalla opimme uutta hevosten käsittelystä.\nValley of Traslasierra, Córdoba\nAsumme Haras Ampascachi, perinteiseen tyyliin rakennetussa maatalossa, joka on muutettu tarjoamaan modernit mukavuudet vieraille, mutta se on samalla säilyttänyt perinteisen leimansa. Tilalla on uima-allas, jossa voimme rentoutua ratsastusretkien jälkeen.Tämän tyyppistä taloa kutsutaan Argentiinassa haciendaksi.\nKokkimme valmistaa meille sekä kansainvälisiä että paikallisia herkkuja. Ratsastus Argentiinassa matkalla otetaan huomioon erikoisruokavaliot, kunhan kerrot niistä meille etukäteen. Ruokajuomat, myös olut ja viini kuuluvat matkan hintaan.\nPäiväohjelmaamme kuuluu elämä Peruvian Paso hevosten kanssa, opimme gachojen elämästä ja työstä hevosten kanssa. Ratsastamme kyliin, kaupunkeihin ja vierailemme paikallisisilla maatiloilla. Päivittäinen ratsastus on 4 -6 tuntia. Ampascachi tila kasvattaa ja kouluttaa omat Peruvian Paso hevosensa. Heillä on noin 150 hevosta. Peruvian Pasoja voisi verrata issikoihin, koska niillä on oma ratsastajaa säästävä ravinsa.\n10-17.11.2019. Hintaan sisältyy lentokenttäkuljetukset Cordovan kentältä meno-paluu (noin 3 tuntia), ratsastus, majoitus täyshoidolla ruokajuomineen ja taustatuki eli sateliittipuhelin ratsastusmatkoilla. Englannin kielinen opas koko matkan ajan mukana.\nLennot eivät sisälly hintaan. Norvegian lentää edullisesti LGW, Buenos Aires, Cordova.\nLisämaksusta Buenos Aires ohjelma, joka on hyva ottaa paluumatkalle kansainväliseen lentoon yhdistettynä.\nPartnerille tai ystävälle, joka ei ratsasta voidaan tehdä oma ohjelma oman oppaan kanssa. Lintujen ystäville alue on paratiisi. Kolibrit ja papukaijat asustavat Apascachin puutarhassa.\nOta yhteys Paulaan ja saat lisätietoja philtunen@ampascachi.com\nJos keräät ryhmän minimi 5 ratsastajaa, minulla on sinulle huippuhieno tarjous.\nTein ryhmän kanssa tämän matkan marraskuussa 2018 ja se oli loistava elämys. Ampascachi teki kaikkensa, että tuntisimme olomme tervetulleeksi ja turvaliseksi. Hevoset oli hyvin koulutettuja ja 6 tunnin ratsastuksen päätteeksi olivat viela valmiita kisaamaan. Lepotauoilla hevoset latasivat patterinsa ja gauchomme piti huolta, että satulat nostettiin irti selästä eikä yhdelläkään hevosista tullut hiertymiä. Voin suositella lämpimästi.


Musiikki | Lily\nMusiikki on tilannekohtaista: toisinaan kaipaa melodista ja lipuvaa musiikkia, joskus taas meneviä ja tanssittavia rytmejä. Täällä voit fiilistellä vapaasti ja selata Spotifyta samalla.\nKesän 2021 ihanimmat häämusiikit! Ammattilainen vinkkaa.\nKesä ja häät häämöttävät jo horisontissa! Hääjärjestelyt nimittäin aloitetaan hyvissä ajoin, ja yleensä juurikin näin alkuvuodesta. Siihen kuuluu tietysti myös esiintyjän buukkaus, sekä oman häämusiikin suunnittelu. Minulta kysytään todella usein suosituksia häämusiikeiksi.\nMusiikki on minulle ehtymätön ilon aihe ja apu milloin minkäkinlaisiin tilanteisiin, rakkauslauluja listasin jo täällä ja nyt on aika esitellä muutama elämäni Voimabiiseistä. Ratsia: Täynnä elämää Mä voin hypätä mukaan elämäänMä voin avata silmät kokonaanVoin päästä eroon\nKäykääs kuulkaas kaikki tänne eksyvät tutustumassa Rosacaninan loistavaan blogiin, mistä tämäkin idea elämän biiseistä on pöllitty. Tästä taitaa tulla ainakin kaksi osainen, ekassa biisejä rakkauteen liittyen ja toiseen taidan kasata Voimabiisejä! Dr Hook: Only 16 ”She was only\nHamilton – kuivasta aiheesta huippumusikaali\nPalataan vuosi taaksepäin. Koiranhoito oli sovittu, miehen lomaviikot varattu, New Yorkin -matka vain odotti varaamistaan. Oli tarkoitus katsoa useampi musikaali, tehdä retki Niagaran putouksille. Olin seurannut Instassa monia newyorkilaisia julkkiksia, joista moni oli hehkuttanut\nDraaman kaari viehättää – Hetkiä elämäni soundtrackilta\nMusiikkimuistoja ei voi koskaan kahlata liikaa läpi, ja olenhan jo nostalgisoinut TV-sarjoja, listannut idoleita ja poiminut biisejä sunnuntain tunnelmiin, niin jatketaan samalla linjalla. Tällä kertaa tarkoituksenani ei ole kirjata ylös lempikappaleita tai mielestäni musiikillisesti\nCareless Memories and my own way - Kahden Duran Duran -fanin elämää Suomessa\nHelmigallup – February DD poll for all readers!\nHei kaikki! – Hello everyone! Ottakaahan osaa helmikuun kyselyyn. Pyrimme tästä lähin joka kuukausi esittämään jonkin DD-aiheisen tai muuhun kasarimusiikkiin liittyvän kysymyksen, johon toivomme teidän ottavan kantaa. Ensimmäisen kyselymme kunniaksi meillä on myös yhdelle vastaajista\nKeikkahaaveita osa 4 – Päivi\nTällä kirjoituksella päätän keikkahaaveita -jatkokertomukseni ja samalla haluan juhlistaa Duran Duranin suurta juhlapäivää – tänään tulee kuluneeksi 40 vuotta Duran Duranin ensi singlen Planet Earthin julkaisusta! Paljon onnea koko bändille! Hieno ura ja hieno saavutus olla yhä\nMusiikkiassosiaatio-jukeboxissa seuraava biisi valitaan edellisestä kappaleesta heränneiden mielikuvien pohjalta. Päädyimme viettämään lauantai-illan vapaasti assosioiden seuraavaa kuunneltavaa biisiä. Suosittelen lämpimästi illanvieton ohjelmaksi! Assosiaatiojukeboxi piristää\nTälläisen työhuoneen tein itselleni keittiöön asuessani Raumalla. Hei, Tein iltapäivällä postauksen, jossa kerroin yhdestä harrastuksestani. Toinen rakas harrastukseni on laulaminen ja kitaran soitto. Olen ennenkin täällä blogissani maininnut, että halusin lapsena laulajaksi.


Mitä lämpö maksaa? - Asuminen - Ilta-Sanomat\nMitä lämpö maksaa?\nErkki ja Marja Kiukaan perheessä lämmitetään pelleteillä, vaikkei se ole edullisinta. - Kotimaisuus on meille tärkeä asia. Haluamme, että raha pyörii omassa maassa ja töitä riittää suomalaisille, Erkki Kiukas huomauttaa.\nÖljylämmitys on pientalossa kallein vaihtoehto, jos hintoja lasketaan pitkällä tähtäimellä. 30 vuoden käytössä halvimmaksi tulee poistoilmalämpöpumppu. Väliin jäävät kalleusjärjestyksessä pellettilämmitys, suora sähkölämmitys, kaukolämpö, osittain varaava sähkölämmitys ja maalämpö.\n- En sinänsä ole kovin innokas vertailemaan lämmitysjärjestelmien kustannuksia. Energia kaikissa muodoissaan tulee todennäköisesti kallistumaan. - Rakentajien kannattaa ennemmin satsata eristämiseen ja rakentaa matalaenergitaloja, sanoo Motivan asiantuntija Kimmo Rautiainen.Matalaenergiataloissa lämmitysenergian kulutus puolittuu normaaliin verrattuna.- Eristetään hyvin, hankitaan hyvät ikkunat, tehdään talosta ilmatiivis sekä hankitaan hyvä koneellinen ilmanvaihto. Tämä on jo ihan tätä päivää, Rautiainen selittää.Matalaenergitalon lisäkustannukset vaihtelevat kolmesta tuhannesta kymmeneen tuhanteen euroon. Takaisin kustannukset saa viidestä kymmeneen vuoden aikana jo nykyisillä energian hinnoilla.Öljyn kalleus on huomattu. Uusissa pientaloissa sen markkina8osuus on tippunut yhteen prosenttiin.- Öljylämmitys on kyllä haasteiden edessä. Sähkölämmitys on yhä yleisin valinta, mutta sen suosio on tulossa myös alas. Kaukolämpö on suosittua siellä, missä sitä on saatavilla, Rautiainen sanoo.Puulämmityksen osuus on pysynyt aika vakiona, klapien rinnalle ovat vain viime vuosina tulleet pelletit. Eniten suosiotaan on lisännyt maalämpö.Kaikilla tarjolla olevilla järjestelmillä on hyviä ja huonoja puolia.- Tietysti jotkut tavat ovat vähän vaivattomampia. Esimerkiksi pellettilämmityksessä joutuu välillä tyhjentämään tuhka-astioita. Mutta kaikki tavat ovat joka tapauksessa hyvin helppokäyttöisiä.Oheinen laskelma on tehty Motivan laskimella, jossa talon suuruudeksi on oletettu 131 neliötä. Isommissa taloissa energiankulutus on suurempi ja laskelmien tulos erilainen.Rautiainen korostaa, että arviot on tehty nykyisten energianhintojen perusteella. Tulevien hintojen muutoksia ei voida ennakoida.\nTakka auttaa sähkökatkossa\nLämmityskustannuksia voidaan alentaa täydentämällä lämmitysjärjestelmää lämpöpumppuratkaisuilla. Muita lisälämmön lähteitä voivat olla aurinkopaneelit tai varaavat takat.Hyvän ilmalämpöpumpun asennuksineen saa reilulla 2 500 eurolla. Aurinkolämpöjärjestelmän hinta on 3 000 eurosta ylöspäin samoin kuin varaavan takan.- Takka on kyllä hyvä ratkaisu siinäkin mielessä, että se lämmittää sähkökatkoksenkin aikana, Motivan asiantuntija Kimmo Rautiainen huomauttaa.- Sähkökatkos ei ole ongelma vain sähkölämmitystaloissa vaan kaikissa taloissa, joissa on vesikiertoinen lämmönjakojärjestelmä. Ilman sähköä mm. kiertovesipumppu pysähtyy, Rautiainen kertoo. Jos vanhan talon lämmitysjärjestelmä vaihdetaan uusiutuvaa energiaa hyödyntävään, investointeihin voi saada yhteiskunnan avustusta 1015 prosenttia. Lisäksi kannattaa selvittää, voiko talon energian tarvetta vähentää lisäeristämällä. Tätä kannattaa harkita erityisesti remonttien yhteydessä.


Seefeld matkailu: Seefeld matkakohteena ja nähtävyydet | Aurinkomatkat\nSeefeld – tietoa matkakohteesta\nSeefeld lähiympäristöineen tarjoaa erinomaiset harrastusmahdollisuudet. Voit patikoida ja pyöräillä monipuolisilla ja vaihtelevilla reiteillä oman kuntosi mukaan. Lisäksi tarjolla on tennistä, golfia, minigolfia, ratsastusta, kiipeilyä, riippuliitoa, keilailua ja kuntoilua.\nSeefeldin keskustan läheisyydessä on urheilu- ja kongressikeskus Olympia, missä voi mm. saunoa sekä uida sisä- ja ulkoaltaissa.\nHotellista saatavalla Seefeld Gästekarte-kortilla saat pieniä alennuksia ja tarjouksia mm. aktiviteeteista.\nSeefeldin ja lähialueiden hissit ovat maksullisia.\nVoit golfata Golfclub Seefeld-Wildmoosin 18-reikäisellä kentällä noin 7 km:n päässä Seefeldistä.\nSeefeldin keskustassa sijaitsee Golf Academy Seefeldin 9-reikäinen golfkenttä harjoittelualueineen.\nBodypoint Seefeld -kuntosali on keskustan läheisyydessä, os. Möserer Strasse 632.\nKeskustassa voit minigolfata 18-reikäisellä kentällä, joka sijaitseee rautatieaseman lähellä.\nSeefeldissä ja lähialueella on erinomaiset patikointimahdollisuudet ja monipuoliset reittivaihtoehdot, merkittyjä reittejä on yli 650 km. Useimpien reittien varrella on viehättäviä alppimajoja, joissa voit levähtää ja nauttia välipalaa ja lounasta. Alku- ja loppukesästä osa taukopaikoista voi olla kiinni. Patikkareittien alussa on kyltti, johon on merkitty määränpää ja arvioitu patikointiaika. Paikallisbussilla pääset kätevästi lähikylien kuten Leutaschin tai Mösernin patikkareiteille. Paikallisen oppaan vetämiä maksuttomia patikkaretkiä järjestetään useita kertoja viikossa, mahdolliset hissi- ja bussimatkat jokainen maksaa itse. Reittikarttoja myydään mm. matkailutoimistoissa.\nKesäaikaan Seefeldin alueella toimii osa hisseistä. Rosshütte Seilbahn -hissillä pääset väliasemalle 1 760 metriin. Gschwandtkopf-tuolihissi on toiminnassa kesäkuun puolivälistä alkaen. Seefeldin kylä sijaitsee 1 200 metrin korkeudella merenpinnasta.\nLisätietoa hisseistä ja aukioloajoista www.rosshuette.at\nMatkailutoimistosta voit halutessasi noutaa Seefeldin vaelluspassin, johon on merkitty mukavia vaellus- ja retkikohteita. Reittien taukopaikoilta saa tietyn määrän pisteitä: pronssiseen pinssiin tarvitset 20 pistettä, hopeiseen 40 ja kultaiseen 100 pistettä.\nSeefeldissä ja ympäristössä on mukavia pyöräily- ja maastopyöräilyreittejä vaihtelevassa maastossa yli 570 km. Voit pyöräillä myös Saksan puolelle Mittenwaldiin (20 km) tai Garmisch-Partenkircheniin (40 km). Pääset halutessasi molemmista paikoista junalla takaisin Seefeldiin. Pyöräilykarttoja on saatavana matkailutoimistosta. Pyöriä ja sähköpyöriä vuokrataan useissa paikoissa, mm. urheiluliikkeissä.\nReitclub Seefeld - ja Reithalle Nairz -talleilla voit ratsastaa maastossa ja maneesissa, tarjolla on myös yksityis- ja ryhmätunteja aloittelijoille ja kokeneemmille ratsastajille. Perheen pienimmille on tarjolla poniratsastusta.\nParashuttle Seefeld järjestää tandemriippuliitoa, liitämään lähdetään 2 040 metrin korkeudelta Härmelekopfilta.\nTennistä voit pelata mm. WM-Hallen, Tennisclub Seefeldin ja Tennishalle Casinon kentillä.\nApteekki sijaitsee keskustassa, os. Münchener Strasse 445.\nTarvitessasi lääkäriä ota yhteys hotellin vastaanottoon.\nKeskustassa ja hotellien ympäristössä sekä jalkakäytävillä pystyy liikkumaan pyörätuolilla.\nLuottokortit käyvät maksuvälineinä useissa ravintoloissa ja liikkeissä. Korteilla voit nostaa rahaa automaateista. Rinneravintoloissa on hyvä olla mukana käteistä, sillä kortti käy vain joissain paikoissa.\nSää voi olla vaihteleva ja sadekuurot ovat tavallisia keskikesälläkin. Varaa mukaasi veden- ja tuulenpitäviä vaatteita sekä joitakin lämpimiä vaatteita viileitä päiviä ja iltoja varten. Pakkaa mukaan mukavat jalkineet patikointia varten.\nRavintoloissa on tapana pyöristää laskua 5–10 % ylöspäin. Sopiva palveluraha hotellin huonesiivoojalle on 3–5 €/vk ja retkibussinkuljettajalle 1 €..\nLataa Seefeld kohdeopas\nSeefeldin keskustassa on kätevä liikkua kävellen. Lähikyliin ja kaupunkeihin on hyvät paikallisbussi- ja junayhteydet.\nIlmainen kyläbussi Dorfbus liikennöi päivittäin n. klo 9–18 jopa 45 minuutin välein. Kylän alueella on useita pysäkkejä.\nPaikallisbusseilla pääset lähikyliin, mm. Leutaschiin, Möserniin ja Innjoen laaksoon Telfsiin. Voit ostaa turistitoimistosta 12 euron bussilipun, jolla voit matkustaa rajattomasti paikallisbusseilla lähikyliin. Bussit liikennöivät noin tunnin välein klo 6–18. Alkukesästä vuoroja on harvemmin. Bussit lähtevät Seefeldin rautatieaseman vierestä. Keskustasta on lisäksi maksullinen bussiyhteys Wildmoosalmille, jonka läheisyydessä on mukavia kävelyreittejä.\nKylässä on useita takseja.\nKeskusaukiolla on hevosvaunuja. Voit lähteä ajelulle mm. Wildmoosseelle ja Wildsee-järven ympäri.\nSeefeldistä on hyvät junayhteydet lähikaupunkeihin. Matka Innsbruckiin kestää n. 35 min. Innsbruckissa pääset junaa vaihtamalla muualle Itävaltaan sekä Italiaan. Saksan puolelle kauniiseen Mittenwaldin kylään matka kestää n. 25 min, Garmisch-Partenkircheniin n. 45 min ja Müncheniin n. 2,5 t.\nKuljetuksen kesto n. 30 min\nSeefeld lasten kanssa\nSeelfeldin ja lähikylien alueella on myös koko perheelle sopivia kävelyreittejä. Wildsee-järven rannalla on maksullinen uimaranta lastenaltaineen ja rantapalveluineen.\nOlympia Bad -uimalan nurmikkopihalla on uima-altaan lisäksi useita liukumäkiä, mm. 140 m pitkä liuku, katettu liukumäki ja pienille lapsille sopiva liukumäki ja lastenallas. Ulkona on lisäksi lasten leikkipaikka ja tilaa auringonottoon.\nLeutaschin kylässä, 6 km:n päässä Seefeldistä on kesäkelkkarata ja leikkipuisto.\nWildsee-järvi luonnonsuojelualueineen tarjoaa oivan maaston kävelyretkille. Järven itäpuolella esiintyy harvinaisia kasvi- ja eläinlajeja.\nSeefeldin keskustassa on renessassityylinen pyhiinvaelluskirkko St. Oswald, joka valmistui nykyiseen kokoonsa 1470-luvulla. Kylän laidalla sijaitsevaa, vuonna 1666 valmistunutta pientä Seekirchl-kirkkoa pidetään kylän maamerkkinä.\nLäheinen Innsbruck ja sen viehättävä Vanhakaupunki nähtävyyksineen tarjoavat hyvät puitteet kulttuuripäivään. Pääset Innsbruckiin kätevästi junalla puolessa tunnissa.\nMukavia päiväretkikohteita ovat myös Saksan puolella sijaitseva kaunis Mittenwaldin kylä ja talviurheilukeskus Garmisch-Partenkirchen.\nOstosmahdollisuudet ovat varsin hyvät. Seefeldin keskustassa on kenkäkauppoja, tasokkaita putiikkeja, kultasepänliikkeitä, matkamuisto- ja urheiluvälinemyymälöitä. Ostoksille voit lähteä myös läheiseen Innsbruckiin sekä Saksan puolelle Mittenwaldiin, molempiin pääset kätevästi junalla.\nLiikkeet ovat avoinna maanantaista lauantaihin. Elokuussa suurin osa liikkeistä on avoinna myöhempään, monet liikkeet ovat auki myös sunnuntaisin.\nSeefeldissä on useita hyviä, paikallista ja kansainvälistä ruokaa tarjoavia ravintoloita ja muutamia pizzerioita. Myös useissa hotelleissa on ravintola. Kahvilat ovat erinomaisia levähdyspaikkoja jäätelöllä ja leivonnaisilla herkutteluun.\nIltaa vietetään keskustan baareissa ja muutamissa diskoissa. Monissa hotelleissa ja ravintoloissa soitetaan iltaisin elävää musiikkia, osassa myös tanssimusiikkia. Kasino sijaitsee rautatieaseman lähellä.\nKesäaikaan on usein konsertteja sekä Kurparkin ulkoilmalavalla että Seefeldin kirkossa.\nStrandbad-uimala sijaitsee ihastuttavalla paikalla Wildseen rannalla, noin 10 minuutin kävelymatkan päässä Seefeldin keskustasta. Nurmikkoalueella on lämmitetyt uima- ja lastenaltaat, suihkut, pukukopit ja leikkipaikka lapsille. Rannalla voit pelata rantalentistä, vuokrata suplautoja, polku- ja soutuveneitä sekä aurinkotuoleja ja -varjoja. Raikkaaseen järviveteen voit pulahtaa laiturilta. Pääsymaksu uimalaan on n. 5.50 €, 3 € / 4–14-vuotiaat. Strandperle-ravintola tarjoilee juomia, välipalaa ja ruoka-annoksia.\nOlympia Sport und Kongresszentrum on lyhyen kävelymatkan päässä keskustasta. Maksullisessa uimalassa on sisä- ja ulkoaltaat, vesiliukumäkiä, saunoja ja auringonottotilaa.\nSeefeld n. 3 200 as.\nInnsbruck 20 km\nSerfaus n. 90 km\nSöll n. 90 km\nZell am See n. 165 km\nSalzburg n. 190 km\nMittenwald 18 km\nGarmisch-Partenkirchen n. 40 km\nOberammergau n. 55 km\nMünchen n. 130 km


Tahtoo kuntoon: toukokuuta 2012\nAh... avokki soitti eilen aamulla, että rakennusmiehet olivat tulleet vaihtamaan yläkerran parketin. Tuo työ on sinänsä ollut tiedossa jo muutosta saakka, mutta meille oli luvattu ilmoittaa etukäteen, että koska he tulevat. Olisimme voineet sunnuntaina tyhjentää yläkerran tavaroista ja miehet olisivat päässeet heti aloittamaan työnsä. No, ei ilmoitettu! Nyt meillä on kovin viihtyisää, kun kaikki tavarat on ahdettu alakerran kahteen huoneeseen. Tämä viikko menee sitten sitä sotkua siivotessa, kun lisäksi muitakin menoja on. Voi siis olla, että ennen maanantaita en ehdi täällä tekemisistäni raportoimaan.\nJos viime viikko pitäisi tiivistää yhteen sanaan, niin tiedätte varmaan, että se olisi puolimaraton. :)\nTi: ELC-ulkoilu (jotain oli puhetta portaista)\nLa: lepo (yo-juhlat)\nJalat alkaa tuntua jo palautuneilta, joten paluu liikunnan pariin voi alkaa. Eilen kuljin työmatkat pyörällä ja se vetreytti jalkoja entisestään. Täytyy tarkalla korvalla kuunnella, miten kroppa reagoi ja lisätä lepoa, jos tarvetta ilmenee. Muuten yritän pitää ainakin alkuviikon liikunnat kevyinä ja palauttavina.\nLähettänyt Aku klo 7.29 2 kommenttia:\nLähettänyt Aku klo 17.09 16 kommenttia:\nPuolikas on nyt onnellisesti ohi! Totesin ennen lähtöä, että nyt on niin luottavainen olo, että ihan pelottaa. Ihan turhaan! Ennätys parantui yli kaksikymmentä (20) minuuttia aikaan 2.15.59,1! Olen tosi tyytyväinen. :)\nYritin kertoa tarkemmin juoksun tapahtumista ja tuntemuksista, mutta siitä ei oikein tullut mitään. Ehkä jatkan tuota huomenna tai maanantaina, jos pää toimisi sitten paremmin. ;)\nOlen iloinen omasta tuloksestani, mutta kaiken kaikkiaan on tosi kaksijakoinen olo Hyvinkään tapahtumien vuoksi. Tällaisten tapahtumien äärellä tuntee itsensä kovin pieneksi. Ei minulla ole vastauksia, hirveä määrä kysymyksiä vain... Voin vain toivoa paljon voimia kaikille niille, joita tämä koskettaa henkilökohtaisesti.\nJoka tapauksessa aion tämän illan vain levätä, syödä vielä vähän (paino oli tänä aamuna muuten 70,2 kg!) ja ehkä kuitenkin vilkuilla Euroviisuja, vaikka alunperin aionkin jättää ne täysin väliin. Tai ehkä sittenkin jalkapalloa... :)\nLähettänyt Aku klo 19.18 7 kommenttia:\nHuomenna odotus sitten päättyy... Puolikkaan lähtö on klo 11.30. Tämä viikko on mennyt liikuntamääriä vähentäen ja hyvin syöden. Lähinnä olen pyrkinyt syömään normaalia ruokaa vähän enemmän kuin yleensä. Lisäksi olen tankannut hiilihydraatteja jäätelöstä. ;) Jos vain muistan, niin käyn huomenaamulla vaa'alla katsomassa, mitä se tankkauksen jälkeen näyttää. Lisäksi olen tänään yrittänyt juoda normaalia enemmän. Kun keli on muutenkin lämmin ja juoksun ajaksi on odotettavissa lämpöä, nestetasapainon on syytä olla kunnossa ennen lähtöä.\nTavarat (toivottavasti tarpeelliset ja lisäksi paljon tarpeetonta) on jo pakattu kassiin ja tarkastettu. Silti vähän mietityttää, mitä vielä puuttuu. Kilpailuohjeita kertaan jälleen kerran. Eipä siellä mitään ihmeellistä ole, mutta aina täytyy tarkistaa, ettei niitä ole päivitetty. Yleensä olen tosi kova jännittäjä, mutta nyt on aika tyyni olo. Viikolla on ollut sopivasti kiirettä, joten en ole ehtinytkään jännittämään. Toisaalta tiedän, että olen valmistautunut paremmin kuin koskaan ennen juoksukisaan. Elixia hölkkä nosti vielä sopivasti itseluottamusta. Olen tehnyt valmistautumiseen parhaani, mihin tällä kertaa olen pystynyt. Huomenna käyn vain mittauttamassa, mihin se riittää. Aina voi käydä jotain odottamatonta, mutta ei sitä kannata etukäteen murehtia.\nSäätiedotusta olen seurannut koko viikon hieman huolissani. Kestän kuumaa huonosti, joten mahdollisimman viileä keli ja vaikka pieni vesisadekin sopisi minulle paremmin kuin auringonpaiste. Onneksi huoltopisteitä on tiheään, joten viilennystä saa tarvittaessa. Positiivista on, jos yöllä säätiedotuksen mukaisesti sataa. Ilma puhdistuisi ja olisi huomattavasti helpompi hengittää.\nAi niin, aurinkorasva pitää vielä muistaa sujauttaa laukkuun mukaan! :)\nLähden luottavaisesti juoksemaan ja tiedän, että ruudun sillä puolella on monta ihmistä, jotka toivottavat minulle tsemppiä juoksuun. Kiitokset teille siitä! :)))\nLähettänyt Aku klo 21.29 4 kommenttia:\nMinähän toivoin viime viikolla kutosella alkavaa painolukemaa. Vaaka palkitsi minut ja räväytti näytölle 69,9 kg. Hymyilytti! Vaikka viime viikosta lähti vain 200 grammaa, niin tuollaiset rajapyykit vain tuntuvat tosi hyvältä. Eihän tuo kovin varma seitsemänkympin alitus ole, mutta alitus kuitenkin. :)\nJuoksua, parit soutuharjoitukset ja pyöräilyä. Elixia hölkän tulokset olivat tulleet nettiin ja aikani oli tosiaan yhdeksän sekuntia alle tunnin. Jes! :)\nLauantaina oli vielä ylimääräinen soutuharjoitus. Mökin rantaan on ajautunut ylimääräinen laituri. Vedet ovat järvessä nyt normaalia korkeammalla ja totesimme, että se täytyy käydä vetämässä nyt avoimemmille vesille tai parin viikon päästä se on kuivanmaanlaituri. Iskä seisoi laiturin päällä ja työnsi airolla, äiti istui veneen perässä ja piti laiturin köydestä kiinni ja minä soudin venettä, joka ei tuntunut liikkuvan mihinkään. Toivottavasti kukaan ei nähnyt, koska se näytti varmaan tosi älyvapaalta. :D\nLiikuntasuunnitelma kohti lauantain puolikasta:\nMa: juoksu, kevyt\nTo: juoksu, tosi kevyt + loppuun pari vetoa\nPe: lepoa ja ruokaa\nLa: Puolimaraton Valkeakoskella\nSopivasti herkistelyä puolimaratonia kohti. Täysin ei auta jäädä lepoon, mutta pääasiassa tarkoitus on kuitenkin vain hissutella. Huomenna on tyky-melontakurssi. Kivaa! Äiti ja iskä ovat ostaneet mökille kaksi retkikajakkia. Melonta on kivaa, ja kivaa on myös oppia tekemään se oikein. Onneksi huomiseksi on luvattu lämmintä ja aurinkoista keliä. :)\n Lopuksi masentavia uutisia: Luulen, että suosikkijäätelöni, Ingman creamy lakritsin valmistus on lopetettu, kun se on hävinnyt kaikkien kauppojen hyllystä kuin taikaiskusta. Kyseessä on sama jäätelö, jolla voitin viime kesänä Kanelin arvonnassa. Ajattelin, että tuon voimalla jaksan lauantaina puolikkaan, mutta nyt on pakko keksiä joku muu jäätelö tilalle. Pöh! Saa suositella omia suosikkijäätelöitään tuon tilalle.\nKaikesta huolimatta kesäistä viikon alkua! :)\nLähettänyt Aku klo 15.45 14 kommenttia:\nTunnisteet: juoksu, Kalevan kierros, liikuntasuunnitelma, viikkopunnitus, viikon liikunnat\nLähettänyt Aku klo 10.04 6 kommenttia:\nPikaisten aamutoimien jälkeen pyörän selkään...\nIhan riittävän pitkä työmatka pyöräilijälle.\nNäillä jaksan työpäivän: satulatuoli, vesipullo ja aamun ensimmäinen kahvi.\nKimmo käskee kotiin!\nOkei... on Tampereellakin vihreää! :)\nViimeinen päivä korjata veroilmoitusta.\nKevään juhlijoiden lahjat: check!\nMielen ja hengen ravintoa\nTänään on luvassa Xyclingia.\nMiten paljon ihminen voikaan hiota?!\nPäivän syömiset ja kehonkoostumus.\nVielä vähän Varesta ja odottelemaan sarastuslampun herätystä.\nLähettänyt Aku klo 19.54 7 kommenttia:


Skandinavia Hitlerin otteessa ? - Historia - Suomi24 Keskustelut\nSkandinavia Hitlerin otteessa ?\nTelevisiosta tuli 29.5.2015 ohjelmaa Skandinavia Hitlerin otteessa. Ohjelma oli Tanskalainen jossa selostus Tanskaksi. Tuommoista valetta ei edes Josef Stalin eikä nykyinen Venäjän Putin ole kyennyt esittämään. Historiallisessa ohjelmassa Stalin hyökkäsi Suomeen kesällä 1944. Suomessa heitä oli vastassa Adolf Hitlerin joukot?\nMissä olivat Suomalaiset sotilaat. Eikä siinä kaikki. Stalinin sotilaat dokumentin mukaan ajoivat Suomesta pois Saksalaiset sotilaat Kirkkoniemeen. Kyllä tämä oli niin vahvaa valetta että.\nTämähän on tyypillistä,ei Suomen sotia juuri tunneta ulkomailla muualla kuin\nOliko Ylikangasta ja Sipilää konsultoitu pläjäykseen.\nTämä on mielenkiintoinen sarja. Jaksot saisivat olla hieman pidempiä. Moni dokumentti päättyy siihen kun Josif Stalin hyökkäsi Saksaan. Yhtenä irrallisena asiana, juutalaisten asema ei välttämättä parantanut koska myös Stalin vihasi juutalaisia en tiedä oliko yhtä syvää vihaa kuin hitlerillä mutta kuitenkin. Mutta vaikka suuria määriä juutalaisia menettikin henkensä silti heitä on paljon maailmassa tänäpäivänä hitler ei siis onnistunut tässä.\nhyvin varoen. Mehän olimme toisella puolella kuin Tanska ja Norja.\nToisaalta Talvisotaa ei taidettu edes mainita.\nJatkosota käsitti vain Puna-armeijan hyökkäyksen Ruijaan.\nNorjan ja Tanskan miehityksen aikaan olimme lännen puolella, Amerikka ei koskaan julistanut Suomelle sotaa.\nJa vaikeaa se olisi ollutkin julistaa.Tarkoititko Etelä-,väli- vai Pohjois-Amerikkaa?\nKenties kaikkia yhdessä,,, s.summarum Amerikka ei julistanut koskaan yhtään\nKysy silti homopojaltasi joka pyyhkii perseesi aina vaipan kastuttua.\nSuomelle julisti sodan yli 60 valtiota Britannian ja liittoutuneiden painostuksesta, mukana myös Paraguay.\nUSA ei julistanut sotaa, kun häpesi sitä että jätti meidät pulaan talvisodassa.\nKun rauhansopimuksia allekirjoitettiin 1947 Pariisissa, niin Paraguayn kanssa se on unohdettiin, se rauhansopimus allekirjoitettiin presidentti Halosen kaudella, kun Halonen meni sinne vierailulle ja joku tajusi että maiden välinen sotatila oli vielä voimassa.\nHalonen on allekirjoittanut Suomen ja Paraguayn välisen rauhansopimuksen\nBritannia ei panostanut ketään julistamaan Suomelle sotaa ja esitti jopa pahoittelut sodanjulistuksen johdosta.\nNo kuka se sitten painosti, kun jenkit ei edes julistaneet Suomelle sotaa ja sotatila oli olemassa yli 60 valtion kanssa ????\nN-liitto vai ????\nSaksa ja Suomi hyökkäsi Neuvostoliittoon 1941 jo klo 2 yöllä lentopommituksin ja sekin todistus löytyy sotapoliisin muisteluista.\nMutta pojoismaiden historia väisti sen, että Norja teki aloitteen Neuvostoliitolle Saksalaisten pois-ajamiseksi pohjois Norjasta.\n( Norjassa palveli Saksan rinnalla myös Suomalaisia, teloitusoperaatioissakin, josta ainakin kaksi sodanjälkeen pakeni Prasiliaan. (Yhden ainakin siellä ampi maanviljeliä !)\nJätit sopivasti mainitsematta, että kun Suomi oli irtautunut ja solminut N-liiton kanssa aseleposopimuksen, niin se sen jälkeen tuki aselähetyksin molempien maiden vastarintaryhmiä, Norjan ja Tanskan.\nEi tällä mitään ratkaisevaa merkitystä ollut, mutta jostakin syystä muistit mainita noi Saksan puolelle siirtyneet, mutta et hallituksemme antaman aseellisen tuen Norjan ja Tanskan vastarintataistelijoille.\nNiih missä tehtiin. Ihanko Maiskille kävivät Lontoossa sanomassa. Kerro toki lisää.\nLue kirjasarja suomen historiasta, siellähän se mainitaan.\nOhjelma on tehty länsimarkkinoille, ei ne tiedä pohjoisen tilanteista hevonvittua.\nAltmark, talvisota ja muut ovat tunnettuja. Daladierin joutui eroamaan epäonnistuttuaan Suomen auttamisessa.\nKovin jäi vähälle huomiolle ....\nVenäjän historian opetus ei edes mainitse talvisotaa, katsovat kummissaan kun suomalaiset puhuu siitä.\nPietarissa jokaisella historiantunnilla asia mainitaan. Juri Kilinin on asiaa valaissut Karjalan tasavallan asukkaille.\nKilinin tosin puhui RT:lle vuodesta 1919, mutta tämä oli ilmeisesti poliittisista syistä.\nTotuus on kuitenki se että Suomi oli sijaiskärsijä niinku Puola ja muut pikkumaat.\nShitler ja Stalin ei antanu Suomalaisten elää rauhassa.\nHitlerillä ei ollut mitään tekemistä talvisodan kanssa. Neuvostoliitto hyökkäsi ja on täten vastuussa sodasta pohjolassa.\nKyllähän ne Shitler ja Stalin kanssa jakoi Suomen,Puolan ja Baltian.\nHitlerillä ei ollut mitään tekemistä Mainilan laukausten, Terijoen hallituksen ja sodan kanssa.\nHitler lähetti Göringin välityksellä Mannerheimille marraskuussa -39 viestin, että NL:N vaatimuksiin oli paras suostua, muuten se aloittaisi sodan. Suomi ei suostunut.\nN-liitto olisi joka tapauksessa aloittanut sodan, joten mitään virhettä ei sinänsä tehty.\nVälitöntä hyökkäystä ei ehkä olisi tullut. Sotaan olisi todennäköisesti jouduttu -41.\nN-liitto käsitteli Suomea yhtenä Balttian maista ja oli sopinut sen liittämisestä osaksi N-liittoa Balttian maiden rinnalla, Suomi ei tähän taipunut ja soti sen verran hyvin, että maata ei saatu vallattua asetetun aikataulun mukaan.\nSe että sota tulee oli kaikille selviö, paitsi Suomen omalle hallitukselle.\nMannerheim oli pakkauttanut kaikki huonekalunsakin jo syyskuussa puulaatikoihin ja vienyt arvoesineet kellariin, suojaan pommituksilta.\nSuomea ei käsitelty Baltian maana, vaan aivan toisin.\nLiittäminen suunniteltiin vasta Suomen kieltäydyttyä aluevaatimuksista.\nSuomi lueteltiin niinä maina, jotka Balttian kanssa luettiin N-liiton etupiriin kuuluvaksi, eli oli yksi ns. reuna-maista, reuna-maat oli Venäjän vallasta irtautuneita valtioita joissa punaiset hävisivät sisällissodan ja jotka Stalin oli päättänyt liittää takaisin valtakuntaansa osaksi N-liittoa.\nMitään erityiskohtelua ei ollut luvassa.\nSuomi oli kokonaan oma kysymyksensä, Baltian maiden kanssa venäläiset eivät vaivautuneet edes neuvottelemaan. Asioihin kannattaisi perehtyä.\nSamanlainen miehitys kuin Baltian mailla olisi ollut varmasti edessä.\nSuomi oli yksi ns. reunavaltioista ja Balttian maat liittyivät ns. "vapaaehtoisesti" osaksi N-liittoa neuvotteluiden jälkeen.\nTässä linkki propagandaohjelmaan.\nMissä olikaan puolueeton Suomi? Puolueeton Tanska, Norja ja Ruotsi kyllä luetellaan puolueettomina Skandinaavian maina...\nFilmin alussa lentää 4-moottoriset pommikoneet... joita Saksalla ei tietenkään ollut olemassakaan!\n"Filmin alussa lentää 4-moottoriset pommikoneet... joita Saksalla ei tietenkään ollut olemassakaan!"\nNe ovat kolmemoottorisia JU-52:ia, joita saatettiin vielä sodan alkuvaiheissa käyttää pommikoneina.\nÄlä nyt jauha joutavia 3 -moottorista Ju-52 koneista vaan asia on kuten sanoin. Jakson alkuosassa kuvataan 4-moottorisia pommikoneita jotka jättää taivaalle selvät vanatkin ja mootorit voit laskea 2 per siipi.\n"... Puolueeton Tanska, Norja ja Ruotsi kyllä luetellaan puolueettomina Skandinaavian maina..."\nSuomi ei kuulu Skandinaviaan, siis ei voi olla myöskään puolueeton Skandinaavinen maa!\nKohdassa 56-57 sekuntia ja noin kohdassa 2.24 sekuntia.\nSaksalaisilla oli kyllä nelimoottorisiakin koneita, joista yleisin FW-200 oli käytössä jo ennen sotaa. Saksalaiset tosin käyttivät nelimoottorisia enimmäkseen meritiedusteluun koska siihen tarvittiin pitkää toimintamatkaa.\nnelimoottorisia, niin sitten ne ovat lännen koneita.\nSaksalla ei ollut nelimoottorisia pommikoneita.\nJoka tapauksessa näytetään Ju-52:ia, jotka taitavat pudottaa pommejakin.\nvielä. On nelimoottorisia, mutta eihän ne ole sakemannien.\nJU-52:t pudottavat laskuvarjomiehiä.\n-- Tanska ei kuulu skandinaviaan ,vaan on jyllannin niemimaataa ja saaristoa.\nTietysti oli FW-200 Condoreita, joka oli alunperin tehty matkustajakoneeksi, mutta nyt oli kyse pommikoneista ja vieläpä sodan alkupuolella keväällä 40. Condoreita kokeiltiin meritiedustelukoneina varustaa pommittamaan saattueitakin mutta hitaana se oli liian helppo maali hävittäjille.\nHupaisa oli myöskin kommentti kevääseen 1940 sijoitettuna kuinka Puola oli jo pääosin vallattu... kun Norjaan hyökättiin!\nFW-200 Condoria käytettiin myös pommitustehtäviin. Norjan operaatiossa mukana oli yksiköitä jotka käyttivät tuolloin FW-200:aa (KG 40), kuljetuslentoryhmä Land käytti myös nelimoottorista JU-90-rahtikonetta tuolloin. Lienevät olleetkin ainoat nelimoottoriset tuohon aikaan saksalaisilla käytössä olleista.\nCondoreihin laitettiin Junkersin Jumo -dieselmoottoreita pitemmän toiminta-säteen saamiseksi. Ne oli 2-tahtisia vastakkaismäntämoottoreita.\nKunnon historian paskanjauhantaa , kuten tämä keskustelukin .\nSkandinavia Hitlerin otteessa, osa 3\n-\tsama PzKw IV ajelee kadunristeyksessä, vieläpä joka jaksossa 1-4\n-\tjuutalaisten tuhoamisesta kohdassa 7.25\n"Saksalla ei ole varaa tuhlata sellaista ammusmäärää, joka kuluisi kaikkien juutalaisten ampumiseen... he kehittivät menetelmän joka oli halvempi ja armeliaampi niille saksalaisille sotilaille, jotka hoitivat tappamisen."\nOsa 4 kohdasta 22.18 eteenpäin:\n"Myös kaukana pohjoisessa vallitsee kaaos. Kesäkuussa 1944 venäläiset panssarit tunkeutuvat Suomen rajan yli ja etenevät kohti pohjoisinta Norjaa, Finnmarkia. Puna-armeija on jo pitkään taistellut Suomessa olevia 200 000 saksalaista vastaan ja aloittaa suurhyökkäyksen."\nnyt tekevät mitä tykkäävät. Aikanaan ne tykkäsivät antautua Hitlerille.\nTanskan dogit antautuivat saksalaisille laukaustakaan ampumatta, aivan kuten virolaiset koirat antautuivat ryssille 1940.\nOlemme Pohjoismaiden naapurivaltio\nTaannoinen RKP:n puoluejohtaja ja ex. puolustusministeri Stefan Wallin laajentaa kunnon rkp-narsistina omakuvansa myös koskemaan koko kansaa:\nLue lisää "yhteispohjoismaisesta" toiminnasta. Lue erityisesti kommenttiosuudet:\nTage Erlander muistelmat 1\nPaljon on Ruotsin suvaitsevaisuus ja monikulttuurin sieto muuttunut viime sotia edeltävästä ajasta. Olikohan tässä kyse uuden vai vanhan ruotsalaisen perinteen vaalimisesta? Näitä juttuja ei Ruotsista juurikaan ole nostettu esiin, vaan maa esitetään aina kovin positiivisessa valossa mm. maahanmuuttajien suhteen. Liekkö huono omatunto syynä? Kuinkahan monta uutta kulttuuria tuovaa pakolaislaivaa Ruotsi käännytti takaisin jo ennen sotia?\nTammi, 1973, 288 s., 1. painos\n"Koko tätä ongelmakimppua valaisivat yleisen mielipiteen ilmentymät käsiteltäessä yhtä sosiaaliministeriön toimialan suurta kysymystä, nimittäin pakolaiskysymystä.\nRuotsii etsiytyvä ennen kaikkea juutalaisten pakolaisten suuri joukko muistutti meitä joka päivä natsien Saksassa ja Itävallassa harjoittamasta hirmuvallasta. Useimmat eivät koskaan päässeet maahan vaan heidät torjuttiin rajoilla.\nGustav Möller pettyi todetessaan, miten vihamielisesti Ruotsin yleisen mielipiteen valtaosa suhtautui ajatukseen ottaa pakolaisia vastaan ja suoda heille turvapaikka. Erityisesti akateemisessa maailmassa harjoitettiin hurjaa agitaatiota. Uskoin mahdollisimman pitkään että nämä virtaukset olivat pinnallisia ja että niillä ei loppujen lopuksi ollut otetta yliopistopiireihin. Jouduin uusiin ajatuksiin. Lundissa, Uppsalassa, Tukholmassa hyväksyttiin suurilla enemmistöillä pakolaispolitiikkaamme vastaan suunnattuja päätöslauselmia. Jos meitä olisi arvosteltu liiallisesta pidättyvyydestä olisi arvostelijoita ollut helppo ymmärtää. Meidän kimppuumme käytiin kuitenkin sen vuoksi että olimme humaaneja, liian hölläkätisiä.\nNatsien pakolaisia vastaan käymä kampanja huipentui vuoden 1939 alussa. Eräät lääketieteen asiantuntijat olivat ehdottaneet että Ruotsi ottaisi vastaan 10 (kymmenen) juutalaista lääkäriä. Sen ehdotuksen johdosta Lundin ylioppilaskunta hyväksyi 724 äänellä 342:ta vastaan päätöslauselman, jonka loppusanat kuuluivat:\n"Tässä yhteydessä haluamme kuitenkin todeta että maahanmuutto, joka tuo vieraita aineksia kansamme keskuuteen, on mielestämme vahingollinen ja että sitä on mahdotonta puolustaa tuleville polville."\nYlioppilaat eivät kuitenkaan olleet yksin. Saimme suuren määrän kannanottoja, joita sävytti sama ajattelutapa.\nSe tuntui nöyryyttävältä ja tuntuu yhä. Kaikki tämä tapahtui ennen sotaa. Ruotsi oli vapaa maa. Saatoimme itse päättää, kuinka kohtelimme pakolaisia. Emme voineet syyttää ketään. Saatoimme katsoa itseämme peilistä. Kuva ei ollut kaunis. On kuitenkin hyödyllistä nähdä millaisia olemme muodostaessamme mielipidettämme ilman ulkopuolista painostusta. Akateemisten nuorten enemmistö teki vapaasta tahdostaan valintansa: rotunäkökohtiin viitaten haluttiin torjua pieni joukko asiantuntijoita sen vuoksi että he olivat juutalaisia. Ruotsin pimeät vuodet eivät toden totta suinkaan alkaneet sodan puhjetessa."\nTage Fritiof Erlander oli Ruotsin pitkäaikainen pääministeri sotien jälkeen. (11. lokakuuta 1946 – 14. lokakuuta 1969)\nParlamentin jäsen hänestä tuli 1932, ja valtiosihteeriksi hänet hyväksyttiin vuonna 1938. Hänestä tuli hallituksen ministeri vuonna 1944 ja opetusministeri 1945. Hänet valittiin Per Albin Hanssonin seuraajaksi pääministeriksi ja sosiaalidemokraattisen puolueen puheenjohtajaksi vuonna 1946.\nRuotsi kuvataan kyseisessä tanskalaispläjäyksessä hyvinkin juutalaisia suojelevana maana vaikka totuus on hieman toisenlainen... ottaako Ruotsi nykypakolaisia yli oman sietokyvyn huonon juutalais-omantunnon takia?\nLaitetaan loputkin eli suoraa jatkoa tuohon edelliseen juttuun Erlanderin muistelmista. Kyseessä on siis yhtenäinen lainaus mitään pois jättämättä.\nGustav Möller palasi monesti siihen että toisinajatteleviin oli suhtauduttava hyvin sovinnollisesti. Hän meni niinkin pitkälle että oli valmis unohtamaan ihmisten natsimenneisyyden. Hän tiesi itse kuinka demokratian puutteet saattoivat johtaa kärsimättömyyteen ja harkitsemattomiin kannanottoihin. Hänellä oli tapana sanoa: Jos ihminen tekee tyhmyyden ennen kuin on täyttänyt 25 vuotta ja sitten katuu, on häneen suhtauduttava hyvin ymmärtäväisesti. On paljon tietämättömiä ihmisiä. Vuonna 1939 monet kiistivät hyvässä uskossa sen että Saksassa olisi keskitysleirejä. Hyvin harvat ruotsalaiset uskoivat Hitlerin vallan merkitsevän ihmisten joukkomurhia. Möllerin suvaitsevaisuudella oli kuitenkin rajansa. Siihen joka Hitlerin hyökättyä Norjaan ja Tanskaan 9. huhtikuuta 1940 oli natsi tai saksalaismielinen oli suhtauduttava valppaasti. Häneen ei voinut luottaa.\nNäin ajateltaessa voi ylioppilaiden esiintyminen keväällä 1939 kylläkin tuntua masentavalta mutta silti siihen on mahdollista suhtautua ymmärtävästi. Sen sijaan on vaikeampaa unohtaa eräiden yliopistonopettajien toimintaa. Yksi esimerkki. Elokuussa 1940 ilmestyi professori Karl Olivecronan pieni kirja England eller Tyskland (suom. Englanti vai Saksa?, 1941).\nHän kirjoittaa näin: "Miettikääpä vielä kerran, eikö ole välttämätönä muodostaa verrattain rajoitetusta, tiheään asutetusta Euroopasta yksi kokonaisuus. Jos vastaus on myöntävä, miettikääpä sitten eikö kokonaisuuden keskuksena pidä olla Saksan, Euroopan suurimman ja voimakkaimman kansakunnan. Jos tähänkin kysymykseen on vastattava myöntävästi, muuttuu näkemyksemme siitä mitä on tapahtumassa. Silloin ymärrämme että Saksan kansa suorittaa eri tavoin raskaasti uhrautuen tehtävää, joka on välttämätön paitsi sen itsensä myös koko Euroopan vuoksi. (...) Saksan mahti herättää nyt suurta levottomuutta. Ehkä levottomuus olisi kuitenkin suurempi ja paremmin perusteltu, jos tuota mahtia ei olisikaan. On syytä miettiä millainen tulisi meidän asemastamme, jos englantilais-amerikkalaisen liittoutuman vastoin olettamuksiamme onnistuisi nälkiinnyttää ja autioittaa Euroopan mannermaa, ennen kaikkea Saksa. Silloin ehkä ymmärrämme kuinka kipeästi tarvitsemme suuren, vahvan, rohkean sukulaiskansamme ystävyyttä ja tukea."\nTässä kehitelty valtafilosofia on paljon pahempi kuin epäkypsien opiskelijoiden lausunnot asioista, joista he eivät mitään tienneet. Olivecronan mukaan meidän on tyytyväisinä tervehdittävä sitä että Saksa ottaa hoitaakseen Englannin voittonsa jälkeen vuonna 1918 laiminlyömän tehtävän: Euroopan yhdistämisen. Meistä itsestämme riippuu, liitetäänkö meidät yhdistämistyöhön väkivalloin ja verisin uhrein vai voiko se tapahtua ystävyyden ja yhteistyön hengessä. Onko kovinkaan omituista, jos tällainen vaikuttaa 20-vuotiaaseen opiskelijaan? Onko kovinkaan omituista, jos hän käsittää juristiprofessorin neuvot siten, että Ruotsin on luovuttava kaikenlaisesta vastarinnasta jos meitä kehotetaan alistumaan Hitlerin valtaan? Olivecronan kirjalla oli varmaan suuri merkitys sikäli että se tarjosi natsismista tartunnan saaneille nuorille alistumisen filosofisen pohjan. Kuinka nämä nuoret suhtautuisivat, jos Saksa hyökkäisi kimppuumme?"\nGustav Möller oli Ruotsin pitkäaikainen sosiaaliministeri (s.176)\nKemppinen kirjoittaa samasta aiheesta vallan hurjia esimerkkejä:\n"Joku kommentoija sanoi, ettei suomalaisilla maahanmuuttajilla ainakaan ole ollut maineensa kanssa ongelmia Ruotsissa… Täytynee siis kerrata: ”En Finne igen” eli ”taas suomalainen” oli ainakin 1960-1980 Ruotsin lehtien rikosuutisten vakio-otsikko. Kuuluisuutta nauttivat myös esimerkiksi ”Slussenin sissit”, joista hyvin suuri osa oli syväalkoholisoituneita suomalaisia.\nKirjoittelu muuttui ja asenne alkoi unohtua, kun tuli uusia ongelmia, nimittäin uusi Venäjä ja Baltia 1991 alkaen.\nRuotsi kulki pitkän tien. Uppsalan yliopiston ylioppilaskunta järjesti 1939 vastalausekokouksen, jossa oltiin yksimielisiä raivokkaasta hyökkäyksestä Saksasta ja Itävallasta maahan pyrkiviä, akateemisesta koulutettuja pakolaisia vastaan. Myös lehdistö riehaantui seitsemästä wieniläisestä lääkäristä.\nOikeusministeri K.W. Westman, joka istui virassaan vuoteen 1943, kiristi ulkomaalaislainsäädäntöä ja yllytti alaisiaan käyttämään painovapauslain porsaanreikiä. Puolan pakolaishallituksen raportit Saksan (Puolan alueen) tuhoamisleireiltä kiellettiin. Suurta eteläistä naapuria loukkaaviksi arvioidut elokuvat, kuten Chaplinin ”Diktaattori” joutuivat täysikieltoon.\nPäiväkirjassaan Westman kiukutteli juutalaismiehistä, jotka osoittivat rodullisen ala-arvoisuutensa etenkin hysteerisellä käyttäytymisellään ja väitteillään, että juutalaisilla olisi Saksassa 1941-1942 muita ongelmia kuin ”tiettyä epämukavuutta”, josta he saivat syyttää itseään. Ruotsissa kun oltiin, myös Tukholman juutalainen seurakunta piti äärimmäisen pientä ääntä.\nJuutalaiskysymys joutui uuteen valoon, kun saksalaiset ryhtyivät kuljettamaan maasta ja surmaamaan Norjan juutalaisia, joita ruotsalaiset olivat tottuneet kohtelemaan lähes vertaisinaan, monennen sukupolven norjalaisina. Kun Tanskan saksalaisjohto ilmeisesti tieten tahtoen antoi vastaavien suunnitelmien vuotaa, syntyi yksityisten hyväntekijöiden organisoima Tanskan juutalaisten pelastusoperaatio, jonka kustannuksiin Per Albin Hanssonin kaikkien puolueiden (paitsi kommunistien) hallituskin lopulta myönsi hiukan rahaa.\nSotien jälkeen entisen pääministeri Sandlerin komitea totesi, että oikeusministeriön suosikkitemppu oli viivyttää selvissäkin tapauksissa maahantulolupaa, kunnes hakijat oli kaasutettu kuoliaiksi. Näin tehtiin myös eräissä tapauksissa, joissa luvan hakijoiden vuosikymmeniä Ruotsissa asunut lapsi odotti vanhempiaan rahat kourassa – pakolaisten oli tietenkin vastattava elinkustannuksistaan niin että myös Skoonen turnipsipelloilla saaduista tienesteistä osa meni asuinparakkeja vartioineille poliiseille ja ministeriölle.\nSaman selvityksen mukaan norjalaisia ja tanskalaisia vastarintaliikkeen taistelijoita luovutettiin Ruotsin rajalta suoraan Gestapolle – kunnes käytäntö muuttui Stalingradin ja etenkin Kurskin taistelujen jälkeen. Eivätkä Englanti ja USA liioin jääneet aivan tuppisuiksi, vaikka kansanmurha ei niitä sinänsä kiinnostanut sodan kestäessä.\nValtiopäivillä kansanedustaja Wallén jäi historiaan vetoamalla:”… ei pidä ottaa [juutalaisia] tänne oppimaan ammatteja ja kilpailemaan ruotsalaisten virkamiesten kanssa ja sopeutumaan Ruotsin kansaan. Aasialainen kansanaines ei sovellu kunnon ruotsalaisten keskuuteen…”\nAsioilla on puolensa. Ruotsalaiset pitävät täysin aiheellisesti esillä Folke Bernadotten ja Raoul Wallenbergin muistoa. Asiaan eli Saksan vaikutuksiin Ruotsin politiikassa ja elinkeinoissa syvällisimmin perehtynyt Lars Åmark nostaa esiin myös yksittäisiä virkamiehiä, kuten Gösta Engzellin, jotka pelastivat suuren määrän ihmisiä esimiestensä ja hallituksen penseydestä ja pelokkuudesta huolimatta.\nSekin on syytä muistaa, että vaikka poliittinen oikeisto ja kuningashuone olivat hyvin saksalaismielisiä ja eräillä johtavilla natseilla, etenkin Göringillä, oli herttaiset suhteet Ruotsiin, kansallissosialismi aatteena ja puolueena ei menestynyt Ruotsissa. Sekään ei auttanut, että suuret kansallissankarit, kuten tutkimusmatkailija Sven Hedin, ajoivat rajusti Saksan asiaa ja olivat vielä sodan päättymisen jälkeen sitä mieltä, että Hitler oli maailmanhistorian kaikkien aikojen suurin hahmo."


Askarteluja ja muita puuhia: kesäkuuta 2010\nPaperiperjantai -haasteessa oli aiheena masking. Tätä korttia aloittelin jo Koukussa Kortteihin sivuston tekniikka kymppiin, mutta enhän sitä sitten ajoissa saanut valmiiksi. Niin tiivis tahti oli. Maskasin sydämet tämän ihanaisen Lily of the valleyn hääparin taustalle. sydänten päälle töpsöttelin vielä punaista distress inkiä pehmentämään sydänkuvioita jotka mielestäni sellaisenaan näyttivät vähän tylsiltä. Onnea tekstin viereen piti liimata vielä timattisydän koriste, mutta en noita mokomia mistään tähän hätään löytänyt... Lisään sitten kun löydän.\nLähettänyt jasu klo 22.13 4 kommenttia:\nTämän pakettikortiksi tai lahjarasian päälle ajattelemani ruusukortin tein Taitotaivaan mallikortiksi haasteeseen nro.6, joka julkaistaan Koukussa Kortteihin sivustolla. Ruusu on tehty samalla tavalla kuin aiemmin tekemäni pienemmät versiot ( ne jotka muistuttivat pop cornia). Nyt leikkasin kukat cuttiksella ja isolla Qick Kutzin stanssilla. Värjäsin ja kostutin valkoisen akvarellipaperin. Terälehtiin cosmic shimmer suihketta ja stickles kimalletta. Kimalle näkyy kuvassa kummallisina pisteinä. Keskustaan tein pilkut Touch maalilla. Haasteessa oli ohjeena kukan mallinen työ ja jotain lentävää. Minun siivekkääni on Marthan pienempi perhonen.\nLähettänyt jasu klo 21.53 Ei kommentteja:\nThere is Lilians sketch for the Sugar Bowl challenge and also theme: pink, black and white. These are not my favourite colours.\nSugar Bowl haasteessa oli luonnos sekä teema pinkki, musta ja valkoinen. Nämä värit eivät ole alkuunkaan suosikkejani. Tällä kuitenkin mennään.\nLähettänyt jasu klo 23.17 Ei kommentteja:\nP*askartelu haaste #43\n3d oli p*askarteluhaasteen aiheena. tein rippikortin sugar nellien leimasimesta. Kuvassa ei kovin hyvin erotu, mutta nalle ja tytön hiukset on kohotettu. Harjoittelin myös copiceilla värittämistä. Ovat niin oudon tuntuisia kun olen tottunut inktenseillä värittelemään.\nLähettänyt jasu klo 21.20 2 kommenttia:\nKoukussa kortteihin haasteita\nViikonloppuna urakoin Koukussa kortteihin sivuston haasteisiin kortteja.. Tekniikka kymppiin feikkiakvarelli ja kohokuvioitu pohja. Kohokuvio korttiin värittelin Saronilta Raumalla leimaamani Sweet Pea stampsin kuvan. Oli niin mukava värittää, että tulin sitten tilanneeksi muutaman itsellenikin ;) Väritys haasteessa oli väreinä oranssi, vihreä ja valkoinen. Tähän korttiin käytin Lily of the valleyn leimasinta. Ne ovat toinen uusi tuttavuus, johon olen aivan ihastunut.\nLähettänyt jasu klo 22.31 1 kommentti:\nTekniikkakympin puettu lohikäärme\nYritän pysyä mukana Koukussa Kortteihin sivuston tekniikkakympissä. Eka haaste tosin jäi tekemättä ... Toisessa oli aiheena puettu leimakuva. Minulla on ollut ajatuksena tämän lohikäärmeen tekeminen tuosta lisko-paperista jo aiemmin mutta nyt vasta tuli toteutetuksi. Kuva oli aika hankala vaan leimata suomuiselle pinnalle. Viivat jäivät epäselviksi joten embossasin kuvan ja se auttoi asiaa.Silimiä ja masua korostelin glossyllä.Kuivumista odotellessa kortin lataaminen jäi viimemetreille.\nLähettänyt jasu klo 8.55 1 kommentti:


Kuluttajalla on varaa avata lompakkoaan | Kauppalehti\nOMXH 14:14 +0.10%9518.60\nKauppa ei käy. Ennakkotiedot alkuvuoden autokaupasta ovat olleet vaisuja.Kuva: PEKKA KARHUNEN\nSäästäminen lisääntyi viime vuonna selvästi.\nKuluvalla viikolla talousennusteitaan ovat lyöneet pöytään Danske, Etla ja PTT.\nViesti on, että Suomen talouskasvu on hidastumassa.\nEnnustajasta riippuen Suomen talous kasvaa tänä vuonna 1,4–1,7 prosenttia. Ensi vuoden osalta luvut liikkuvat 1,2–1,8 prosentissa.\nViime vuonna talous kasvoi ennakkotietojen mukaan 2,2 prosenttia.\nTalouskasvun vauhdin hiipumisesta huolimatta kuluttajien tilanne on jopa yllättävän hyvä. Ennustajista Etla on varovaisin.\nPTT:n mukaan työllisyyden kasvun ja palkankorotusten myötä kotitalouksien palkkatulot kasvoivat viime vuonna lähes viisi prosenttia. Tänä vuonna työllisyyden kasvu on hitaampaa, mutta palkat nousevat hieman enemmän. Ostovoimaa pitää yllä myös matala inflaatio.\nPalkkojen nopeampi nousu johtuu lähinnä siitä, että julkisen sektorin sopimuskorotukset astuivat voimaan yleistä palkkalinjaa myöhemmin. Ennustelaitoksen mukaan palkkatulot nousevat tänä vuonna edelleen noin neljä prosenttia. Palkkatulojen kasvun lisäksi eläketulot kasvavat nopeammin kuin moneen vuoteen.\n”Kuluttajien tilanne näyttää jopa yllättävän hyvältä. Tosin talousennusteet eivät ole lopullisia totuuksia. Perinteisesti niissä on ennakoitu heikosti talouden jyrkkiä nousu- ja laskukäänteitä. Nyt uhkana on riskien vähättely.”\nPTT:n ennusteen mukaan ensi vuosikaan ei näytä kuluttajan kannalta surkealta.\nVaikka tänä ja varsinkin ensi vuonna kotitalouksien reaalisen ostovoiman kasvu hidastuu, kotitalouksien kulutuksen kasvu pysyy viime vuoden tapaan reaalisesti vajaassa kahdessa prosentissa.\nEnsi vuonna palkkatulojen kasvu on hitaampaa, koska työllisten määrän kasvu hidastuu selvästi. PTT ennakoi, että syksyn palkkaneuvotteluissa korotuslinja säilyy todennäköisesti viime kierroksen tasolla. Vaikka paineita suurempiinkin korotuksiin olisi, hidastunut tuotannon ja työllisyyden kasvu pitävät korotukset maltillisina.\nKotitalouksien kulutus kasvoi viime vuonna vähemmän kuin ostovoima. Säästäminen lisääntyikin viime vuonna selvästi.\nPTT:n mukaan kyse ei luultavasti kuitenkaan ollut siitä, että epävarmuus olisi saanut kotitaloudet varovaisiksi. Kaikkia lisätuloja ei vain laitettu heti kulutukseen.\nSamoilla linjoilla on Danske, jonka mukaan kotitalouksilla on varaa sekä kuluttaa että säästää. Vaisun kansainvälisen toimintaympäristön aikana kotitalouksien rooli korostuu talouskasvun ja työllisyyden ylläpitäjänä.\nBonuksena on se, että työllisyyden kasvu supistaa työttömyysmenoja.\nDanske odottaa ostovoiman kasvun siivittävän yksityisen kulutuksen hieman viime vuotta ripeämpään nousuun, vaikka alkuvuoden ennakkotiedot vähittäiskaupasta ja autokaupasta ovatkin olleet vaisuhkoja.\nTalousennusteet eivät ole lopullisia totuuksia. Perinteisesti ennusteissa on ennakoitu heikosti talouden jyrkkiä nousu- ja laskukäänteitä. Nyt riskinä on se, että luvut ovat edelleen liian positiivisia uhkakuviin verrattuna.