KÄRSÄMÄEN KUNTAINFO 5/2014 toukokuu - PDF\nDownload "KÄRSÄMÄEN KUNTAINFO 5/2014 toukokuu"\n1 KÄRSÄMÄEN KUNTAINFO 5/2014 toukokuu SISÄLLYSLUETTELO HALLINTOPALVELUT PPKY SELÄNNE OPETUSTOIMEN- JA VAPAA-AJAN PALVELUT JÄRJESTÖT JA YHDISTYKSET MAASEUTUTOIMISTO KYLÄASIAT PUHELINLUETTELO TAPAHTUMAKALENTERI 24 Julkaisija: Kärsämäen kunta Vastaava toimittaja: kunnansihteeri,\n2 1. HALLINTOPALVELUT Keskuskatu 14, KÄRSÄMÄKI Puh , fax. (08) Viraston aukioloaika: ma - pe KUNNANVIRASTO JA YHTEISPALVELUPISTE SULJETTU Pikainen katsaus sosiaali- ja terveyspalvelujen ulkoistamista koskevaan tilanteeseen Valtioneuvosto on päättänyt 8. toukokuuta, että se velvoittaa kunnan järjestämään perusterveydenhuollon palvelut yhteistoiminnassa Haapajärven, Pyhäjärven ja Reisjärven kuntien kanssa ajalla kuten kuntien kesken yhteistoiminnasta on sovittu. Perusteluissa todetaan muun muassa, että valtioneuvostolla on puitelain mukainen toimivalta velvoittaa kunta pysymään yhteistoiminnassa perusterveydenhuollonosalta saakka, mutta valtioneuvostolla ei ole oikeutta velvoittaa kuntaa jatkamaan yhteistoimintaansa sosiaalihuollon palvelujen järjestämisessä. Lisäksi, että heti täytäntöönpano perustuu kunnan päätökseen irtaantua Selänteestä Kunta ja ppky Selänne sekä Attendo Oy ovat neuvotelleet viikolla 20 tilanteesta hyvässä yhteishengessä tarkoituksenaan olla eriyttämättä sosiaali- ja terveyspalvelujen tuotantoa toisistaan ja pysyttää Kärsämäki ppky Selänteen jäsenenä. Neuvottelujen kompromissi oli, että Kärsämäen kunnan ja Attendo Oy:n välinen hankintasopimus siirtyisi Selänteelle alkaen sellaisenaan. Kärsämäen kunta pysyisi Selänteen jäsenkuntana myös jälkeenkin. Valtioneuvoston päätös on viivästyttänyt asian etenemistä. Selänteessä asia on käsittelyssä. Neuvotteluissa sovittiin lisäksi osapuolien vievän kompromissiehdotusta toimielimilleen ja että kukin osapuoli selvittää juridista taustaa hankintasopimuksen siirrolle Kärsämäeltä Selänteelle ja informoi asiasta osapuolia. Kunnassa asian käsittely on viikolla 21 ja 22. Kunnan valtuusto on iltakoulussaan viikolla 20 keskustellut kompromissiehdotuksesta. Kiitän teitä kaikkia. Tulitte ja teitte osallistumisellanne Kärsämäki-sinfonian kantaesityksestä mieliinpainuvan tilaisuuden. Pieni muistutus! Keskiviikkona on Konttilan pihassa kesäkauden avajaiset. Tervetuloa! Onnen toivotukset uusille ylioppilaille! Hyvää kesäkuuta Riitta Hokkanen kunnanjohtaja YRITTÄJÄILTA TIISTAINA klo 18:30 Neste-Paanulinnan kabinetissa. Tervetuloa! Kunnanviraston neuvonnassa toimii Kelan yhteispalvelupiste, joka on avoinna viraston aukioloaikoina. Palvelupistee stä saat Kelan lomakkeita ja neuvoja etuuksien hakemiseen sekä eri palvelukanavien käytön ohjausta. Muistathan ottaa henkilöllisyystodistuksen mukaan asioimaan tullessasi. 2\n3 Neuvonnassa toimii myös Työ- ja elinkeinotoimiston yhteispalvelupiste. Palvelupisteestä on yksi asiakaspääte, jolla voit asioida sivuilla. Muista varata aika etukäteen kunnan neuvonnasta! Palvelupisteeltä löydät myös työ- ja elinkeinohallinnon julkaisuja, esitteitä ja lomakkeita sekä pystyt palauttamaan lomakkeita ja tarvittaessa kopiomaan. Työvoimatoimiston sivuilla voit ilmoittautua työnhakijaksi, etsiä avoimet työpaikat ja työvoimakoulutukset sekä etsiä tietoa ammateista ja koulutuksista. Paikalliset TE-palvelut, Pohjois-Pohjanmaa -sivulta löydät ohjeet asioimiseen, ajankohtaisen tapahtumakalenterin, josta näet tulevia valmennuksia kuten Työhakuvalmennus ja Uravalmennus sekä erilaisia infotilaisuuksia ja kursseja esim. Tuunaa CV-nettiprofiilisi kuntoon! YRITYSPALVELUT Seudulliset yrityspalvelut tuottaa Nivala-Haapajärven seutu NIHAK ry, jonka palveluksessa on kaikkiaan n.10 asiantuntijaa. Palvelut ovat osa valtakunnallista YRITYS-SUOMI -palvelukonseptia, joka käsittää yhteistyötahoineen mm. tutkimukseen ja kehittämiseen, rahoitukseen, työvoimaan, verotukseen ja osaamiseen liittyvät julkiset palvelut. Kärsämäellä tehtävää hoitaa NIHAKin kehitysjohtaja Matti Puranen, jonka toimisto sijaitsee kunnantalolla. Asiakkaiden käytettävissä on myös NIHAKin muu henkilöstö osaamistarpeen mukaan. Kansainvälistymisessä auttaa vientiasiantuntija ja yrityshautomoasiakkaita palvelee hautomoasiamies. Palveluja tuotetaan niin aloittaville yrittäjille kuin pidempäänkin toimineille yrityksille. Kehittämistilanteessa olevien yritysten rahoitus-, tila-, kehittämisavustus- ja muut ratkaisut räätälöidään yhdessä verkoston asiantuntijoiden kanssa. YHTEYSTIEDOT: sähköposti GSM ; fax. (08) KÄRSÄMÄEN KIRJASTO Kirjaston kesäaukioloajat Ma Ti Ke 9 16 To Pe 9-16 P Ohjelmistopäivityksen vuoksi kirjasto suljettu toukokuun loppuun saakka. Avaamme jälleen maanantaina 2.6. kesäaukioloaikojen mukaisesti. Verkkokirjasto suljettu 7.6. saakka. Tämän jälkeen uusittu verkkokirjasto osoitteessa: Juhannusaaton aattona to kirjasto avoinna klo KÄRSÄMÄEN ASUNNOT OY Kärsämäen asunnot Oy:n tehtävänä on turvata määrällisesti ja laadullisesti riittävä sekä monipuolinen vuokraasuntokanta kuntalaisille ja kuntaan muuttaville, yhteistyössä Kärsämäen kunnan kanssa. Kärsämäen Asunnot Oy omistaa 36 rivitaloa sekä 17 osakehuoneistoa. Huoneistot sijaitsevat pääosin Kärsämäen keskustassa. Vapaita asuntoja voi tiedustella p Asuntohakemuksen saa Kärsämäen kunnan nettisivujen kautta osoitteesta 3\n4 2. PPKY SELÄNNE katso uusin tiedote Selänne-lehdestä SELÄNTEEN PÄIVYSTYSTIEDOTE MA - PE KLO 8-16 OMISSA TERVEYSKESKUKSISSA puh MA - PE KLO Kärsämäkisten ja pyhäjärvisten päivystys Pyhäjärven tk:ssa Toukokuun viikonloppupäivystykset ovat kaikilla Selänteen kuntien päivystysasiakkailla: klo 8-18, lauantaina Haapajärven ja sunnuntaina Pyhäjärven terveyskeskuksessa Huomio! Poikkeuspäivystys TO klo 8-18 Haapajärven tk Ilta- ja yöpäivystys HÄTÄTAPAUKSILLE OULASKANKAAN SAIRAALASSA puh IISALMEN SAIRAALASSA puh KESKI-POHJANMAAN KESKUSSAIRAALASSA puh SELÄNTEEN HAMMASHOIDON AJANVARAUS MA-TO 8-15 JA PE 8-13 puh HAMMASHOIDON VIIKONLOPUN SÄRKYPÄIVYSTYSTIEDUSTELUT puh SELÄNTEEN KIIREETÖN AJANVARAUS JA LAB.VASTAUKSET JA KYYTITOD. YMS. TIEDUSTELUT MA - PE 9-14 puh Ps. Päivystyksen ja kiireettömän ajanvarauksen puhelinpalvelussa takaisinsoittomahdollisuus. Entiset Selänteen matkapuhelimet (ei tekstiviestien eikä vastaajan viestien vastaanottoa) TOIMINTAKESKUS RANTAPÄÄSKY TIEDOTTAA TULE KÄYMÄÄN TORSTAINA KLO TARJOLLA MEHUA JA KAHVIA SEKÄ MUSIIKKIA, OSTETTAVAA, ARVONTAA TERVETULOA! 3. OPETUSTOIMEN- JA VAPAA-AJAN PALVELUT LIIKUNTA- JA NUORISOTOIMI TIEDOTTAA UKK-kävelytesti urheilukentällä tiistaina klo Ilmoittautumiset klo alkaen Rekolassa. Tiedustelut Uimakoulut uimahallilla uimataidottomille ja heikosti uiville. Mukaan pääsevät vuonna 2008 ja sitä ennen syntyneet lapset ja nuoret. Osanottomaksu 30 euroa. Ilmoittautuminen on päättynyt. Voit silti tiedustella vieläkö mahtuisi mukaan numerosta Retki Tampereelle SÄRKÄNNIEMEEN Sitovat ilmoittautumiset Poppelissa olevaan listaan toukokuun aikana. Paikat täytetään ilmoittautumisjärjestyksessä. Paikkoja on vielä. Tarkemmin retkestä ilmoituksissa. Tied Pyhäjokimelonta Kuntaosuutta melotaan Haluaisitko melomaan? Tied Avoimet yleisurheilun pitäjänmestaruuskisat urheilukentällä maanantaina klo Ilmoittautuminen alkaa klo Kisat kuuluvat kunta 145-vuotta vuoden juhlatapahtumiin. Tarkemmin ilmoituksissa mm. urheilukentän ilmoitustaululla. TERVETULOA KOKOPERHEEN TAPAHTUMAAN! 4\n5 Liikunta-nuorisotoimen kanoottien vuokrausta voi tiedustella numerosta Vuokraushinnat 10 e päivä, 50 e viikonloppu (pe-su) ja 70 e viikko. Kanootit ovat kookkaita avokanootteja soutuveneen kokoisia kahden melottavia. Tule tutustumaan ja liikkumaan urheilukenttäalueen liikuntapaikkoihin. Kentän portit avoinna kesäkuu ma-pe 8-21 ja la ja su Välinevarastot avoinna ma-to klo 8-21, pe klo 8-20, la ja su Muutoksista ilmoitamme kentän portin ilmoitustaululla. Alueelta löytyvät hiekkatekonurmipintainen jalkapallokenttä, yleisurheilun suorituspaikat, pesäpallokenttä, 3 tenniskenttää ja skeittipaikka. Pesäpallokentän läheinen purupintainen lenkkipolku pituudeltaan n.400 m ja vaijerirata pesäpallokentän läheisessä rinteessä. Urheilukentän alueelle on sijoitettu myös frisbeekoreja. Purupintainen hiihtoladunpohjaa ns. Patterimäenlenkkillä. Lähiliikuntapaikan rakentaminen vielä kesken. Kaiken ikäisille kohdistetulla lähiliikuntapaikalle on jo sijoitettu mm. tasapainolaitteita, jotka soveltuvat myös varttuneemmalle väelle ulkoilulenkkiä monipuolistamaan. Käykääpä testaamassa! Kuntalaisille suorituspaikkojen käyttö on ilmaista. Kaikilta urheilukentän liikuntapaikkojen käyttäjiltä edellytetään yhteisvastuullista käyttöä ja epäasialliseen toimintaan puuttumista, jotta suorituspaikat pysyisivät viihtyisinä ja hyvässä kunnossa. Urheilukentän ja Rekolan alueet ovat savuttomia alueita. Ulkopaikkakuntalaisille suorituspaikkoja vuokrataan seuraavilla hinnoilla: tekonurmikenttä 25e/h kokokenttä, juniorikenttä (1/2kenttää) 15e/h, hintoihin lisätään alv 10 % ja pesäpallokenttä- ja tenniskentän vuokrauksesta ei peritä maksua. Varaukset puh Kuntalaisten varaamat vakiovuorot: Hiekkatekonurmi Katja/jalkapallo ti ja to klo 16-21, su 12-14, lisäksi jos pelejä klo asti. Hiekkatekonurmi Kataja/veteraaniurheilu to klo Urheilukenttä/hiekkatekonurmi ja pesäpallokenttä Kataja/yleisurheilu ma klo 16-21, Pesäpallokenttä Kataja/pesäpallo klo ke klo 17-19, ti ja to Etsivä nuorisotyö Kärsämäen kunta on mukana Jokilaaksojen Nuorten Tuki ry:n toteuttamassa etsivän nuorisotyön hankkeessa. Opetus- ja kulttuuriministeriön rahoittaman toiminnan tarkoituksena on tavoittaa alle 29-vuotiaita nuoria, jotka ovat jäämässä koulutuksen ja työelämän ulkopuolelle ja jotka tarvitsevat tukea saavuttaakseen julkisen sektorin palvelut. Toiminta Kärsämäellä on alkanut Yhteyshenkilönä Kärsämäen kunnan taholta toimii liikunta- ja nuorisosihteeri Riitta Manninen ja Jokilaaksojen Nuorten Tuki ry:stä Anne-Mari Teppo puh Lisätietoja toiminnasta Nuorisotila Poppelin avoimet ovet toimintaillat toukokuun ma-to klo ja pe klo KESÄN AJAN AUKIOLOAJAT varmentuvat lähiaikoina, joista tarkemmin ilmoitamme lähiaikoina. Nuorisotilassa voi mm. harrastaa ja viettää aikaa, pelaamalla biljardia, ilmakiekkoa, jalkapallo-, video- ja erilaisia lautapelejä. Kuunnella musiikkia, katsella tv:tä, lukea lehtiä, lauleskella karaokea, viettää aikaa kavereiden seurassa. Muutoksista ilmoitetaan Poppelin ikkunassa. Huom! paljon uusia aktiviteetteja harrastamiseen, tule testaamaa vaikka nopeuspeliä, joka vaatii mm. keskittymiskykyä, tarkkaavaisuutta, näppäryyttä jne. (Tämän hetkiset ennätyspisteet ovat jo varsin korkeat). Aukioloaikoja on lisätty, joten hyödynnä niitä. Myös nuorten Setti -tiedotuspiste sijaitsee Nuorisotilassa ja on avoinna Poppelin aukioloaikoina. Settinetti toivoo tapahtumien järjestäjien ilmoittavan tapahtumistaan aktiivisesti maksuttomaan Settinetin tapahtumakalenteriin (tapahtuman nimi, päivämäärä ja yhteystiedot). Kuntokeskus avoinna Ma-Pe klo10-18, La sopimuksen mukaan, su suljettu. Kulkukortilla klo Lisätietoja: Uimahalli avoinna: vesijumppien lisäksi keskiviikkoisin N+M. Puh: uimahalli/talonmies. KKI-kortteja ja vihkoja eripuolilla kunnan liikuntapaikkoja kuntoilusuoritusten merkkausta varten. Kuntokortteja myös kunnantoimiston esitteiden jakopisteestä, Poppelista ja Konttilasta. 5\n6 Liikuntavinkkejä päivittäiseen liikuntaan Liikkumiskykyä voidaan säilyttää ja parantaa voima- ja tasapainoharjoittelulla sekä ulkoilulla. Harjoittelu vaatii myös kunnon ruokaa. Liha, kala, kananmunat ja pavut ovat lihasten rakennusaineita. Marjat ja kasvikset piristävät mieltä ja kehoa. Juothan päivässä 5-8 lasillista vettä, maitoa tai piimää. Esitteitä tilattavissa MUKAVAA PÄIVÄÄ! 6\n7 KULTTUURITOIMI KULTTUURITOIMEN TERVEISIÄ KÄRSÄMÄKIPÄIVÄT LÄHESTYVÄT! VARATKAA/ILMOITTAKAA KYLIEN TAPAHTUMAT Jaanalle / ELOKUVAILLAT Elokuvaesitykset jatkuvat Auditoriossa syksyllä. Kesän tapahtumien yhteydessä voi olla esityksiä, joista tiedotetaan erikseen. SIIVOUSPÄIVÄ TAIDETALO NAHKURILLA 5.6. klo 10 alkaen Tervetuloa mukaan EVS-nuorten järjestämiin talkoisiin. Taidetalo ja ympäristö näyttelykuntoon! KÄRSÄMÄEN KESÄ 2014 KESÄN AVAJAISET KONTTILASSA ke klo Konttilassa Ohjelmassa mm. soppatykkitarjoilu klo 12 alkaen, musiikkia, myyjiä ja tuote-esittelijöitä. PAANUKIRKON KESÄKAHVILA Avoinna ke-pe 11-18, la ja su KÄRSÄMÄEN MARKKINAT 6.6. karsamaenmarkkinat.wordpress.com Liikekeskus Paanulinnassa pe 6.6. klo 9-17 ARS KÄRSÄMÄKI arskarsamaki2014.wordpress.com Taidetalo Nahkurilla la su 3.8. Näyttely on avoinna ti-pe klo ja la-su klo KÄRSÄMÄKI PÄIVÄT kulttuurikarsamaki.wordpress.com Kylien tapahtumia, Akselin Soitto, Elämäntarinafestivaali ja Reino Rock Kotiseutumuseo avoinna Kärsämäki Päivien aikana ma-pe klo vapaa pääsy! AKSELIN SOITTO Kirkkokonsertti lauantaina 5.7. klo Kärsämäen Engelin kirkossa, vapaa sisäänpääsy, ohjelmamaksu 5. Viihdekonsertti sunnuntaina 6.7. klo Frosteruksenkoulun salissa. Pääsylippu 10 ovelta. ELÄMÄNTARINAFESTIVAALI Kirjoitusvalmennus Sydänmaan Sykkeessä 2. Tarinatorni Konttilan pihapiirissä 3. Vierailu Pentti Haanpään museossa Piippolassa ja kesäasunnossa Korpelaisessa Ison Lamujärven rannalla klo 14 (yhteistyössä Kulttuuritontut-hankkeen kanssa) 7\n8 4. Seminaari: Pentti Haanpään tarina Frosteruksen koululla klo Kärsämäen nuorten teatteriryhmä Kipinän esitys: Elämän keinot, Pentti Haanpään novelleja Konttilan pihapiirissä klo 18 (yhteistyössä Kulttuuritontut-hankkeen kanssa) 6. Tarinaniskennän SM-kilpailu Frosteruksen koululla klo Nojatuolimatka pula-aikaan ja aikuisten teatteriryhmä Hehku esittää Haanpään tekstejä (yhteistyössä Kulttuuritontut-hankkeen kanssa) Pappilassa klo Sattuipa kerran, lasten tarinakatselmus Frosteruksen koululla (yhteistyössä Kulttuuritontuthankkeen kanssa) klo Kärsämäen nuorten teatteriryhmä Kipinän esitys Elämän keinot, Pentti Haanpään novelleja Konttilan pihapiirissä klo 16 (yhteistyössä Kulttuuritontut-hankkeen kanssa) REINO ROCK Valkamon tilalla Välikylällä la MUSIIKKIA PAANUKIRKOSSA musiikkiapaanukirkossa.wordpress.com Tapahtuma juhlii kymmenvuotista taivaltaan\n10 4. JÄRJESTÖT JA YHDISTYKSET Kärsämäen Sydänyhdistys ry. Järjestämme su (varapäivä ti 22.7.) retken kesäteatteriin yhdessä diabetesyhdistyksen kanssa. Kannuksen lähellä Eskolan kesäteatterissa eri sukupolvet kohtaavat hauskassa maaseudun idylliä kuvaavassa Se on normaalijauhatus - näytelmässä. Lisätiedot ja ilmoittautumiset Diabetesyhdistys/Raili Pirttisalo p ja Sydänyhdistys/Jaana Ranto Voit tulla retkelle myös kerhon/yhdistyksen ulkopuolelta. Varaathan oman paikkasi ajoissa! 10\n11 Kärsämäen 4H-yhdistys tiedottaa METALLIROMUT KASAAN JA KIERRÄTYKSEEN! Kärsämäen 4H-yhdistys järjestää METALLINKERÄYS-KAMPANJAN. Keräysaika on Keräyksen loputtua metalliromua ei saa enää jättää keräyspaikalle! Tuotto keräyksestä menee paikalliseen nuorisotyöhön. Keräyspaikka on Kirkonkylän teollisuusalueella teollisuustien ja varastotien risteyksessä sijaitsevaa pelletti tehdasta vastapäätä olevan vihreän teollisuushallin pihamaan vasenlaita. Keräyspaikka viitoitetaan ja alue mihin metalliromun voi jättää rajataan, täyttäkää aluetta perältä päin. Kaikenlainen metalliromu on tervetullutta, kunhan se ei sisällä minkäänlaisia ongelmajätteitä esim. pakastimia ei oteta vastaan. Keräykseen kelpaavat mm. kiukaat, ruohonleikkurit, pesukoneet, hellat, vanhat maatalousromut ja suuret metalliromut. Autonromuista pitää ehdottomasti poistaa akut, renkaat sekä kaikki nesteet ja auto ei myöskään saa olla rekisterissä oleva. Paikalle laitetaan isot metalli tynnyrit pientä metalliromua varten, laitathan naulat yms. tynnyreihin. Ja muistattehan, että keräyspaikoilla oleva metalli romu on annettu 4H-yhdistykselle ja se on silloin yhdistyksen omaisuutta. Metalliromun vieminen keräyspaikalta omaan käyttöön ei ole sallittua! LANNOITE- JA SIEMENSÄKIT HYÖTYKÄYTTÖÖN. Kerää tilalta kertyvä jätemuovi kierrätykseen. Keräysaika on Keräyspisteenä toimii ns. sipulivarasto Kokkolantien varressa. Sipulivaraston piha-alueella on opastettu paikka mihin säkit voi jättää. Lannoite- ja siemensäkkikeräyksen järjestävät yhteistyössä Kärsämäen 4H-yhdistys, Yara ja Suomen 4H-liitto. Keräykseen kelpaavat Yaran 40 kg lannoitesäkit ja niiden lavahuput sekä Yaran, Agrimarketin, K-maatalouden ja tilasiemen suursäkit. Mitään muuta muovia, muita suursäkkejä tai muuta jätettä ei keräykseen saa tuoda. Säkit otetaan vastaan pakattuina. 40 kg säkkien lajittelu ja pakkaus 50 kappaleen pakkauksiin. Lavahuput pakataan kolmesta kuuteen (3 6) lavahuppua taitellaan siistiksi nipuksi ja pakataan yhteen lyhyeltä sivulta auki leikattuun piensäkkiin. Suursäkit niputetaan viisi suursäkkiä päällekkäin ja kääritään nippu tiukalle rullalle, sidotaan rulla muutamalla narun pätkällä. Tarkemmat ohjeet yhdistykseltä. Kevään 4H-kerhot ovat loppuneet pääsääntöisesti viikolla 21 ja jatkuvat taas syyskuussa. Ajankohtaisia asioita, lisäinfoa, mahdolliset muutokset osoitteessa: 4H-toimisto/Hannele tai yhdistys löytyy myös facebookista. KÄRSÄMÄEN MAA- JA KOTITALOUSSEURA RY TIEDOTTAA Tehdään yhdessä puun halauksen Suomen ennätys Halaamme puuta - arvostamme metsää Näytetään, kuinka tärkeitä metsä ja sen eri arvot meille ovat. Tavoitteena on, että tuhannet ihmiset halaavat puuta samanaikaisesti. Halausennätys tehdään Impin päivänä ke klo 20.00, osallistumme siihen Ruotsalaisen Mervin ja Juhan kesämökillä. Lähtö Nesteen pihasta tasan klo Mennään kimppa kyydeillä, joten ilmoittaudu Tarja Luonualle p tiistaihin mennessä tai myöhempi lähtö (aika sovitaan porukalla) ilmoittaudu Auli Pietikäiselle p Kaikki porukalla mukaan! Vuoden 2014 jäsenmaksu on 5, sen voi maksaa kaikissa yhteisissä tilaisuuksissa tai pyytää tilinumeron Tarja Luonualta p Muistathan, että tarvittaessa meiltä löytyvät: Kahvi- ja ruokakalusto, kahvinkeitin (100 kuppia) sekä teltta 5 x 8m. Tiedustelut Irene Flankkila p\n13 Jokilaaksojen Nuorten Tuki ry Tuki ry Kärsämäen nuorten työpaja on käynnistynyt toukokuussa. Yksilövalmentajana toimii Hannele Halonen, puhelin: Sähköposti: ja kotisivut: K RTTU Etsivä nuorisotyö Peruskoulun jälkeiseen, syksyllä 2014 alkavaan valmistavaan ja ohjaavaan koulutukseen haku HAUSSA OVAT SIIS: Kymppiluokka, ammattistartti, valmentava ja kuntouttava opetus ja ohjaus, maahanmuuttajien ammatilliseen- ja lukiokoulutukseen valmistava koulutus ja vapaan sivistystyön lukuvuoden kestävät linjat. Huomioithan hakujärjestelmän muutokset, joista tietoa Autamme mielellämme koulutus- tai koulutukseen hakeutumisasioissa. Ota yhteyttä tai tule avoimeen hakupäivään, jossa etsivän nuorisotyön työntekijät opastavat tarvittaessa haun tekemisessä. Ohjattu hakupäivä Kärsämäellä nuorisotila Poppelissa, Keskuskatu 21 keskiviikkona klo Koulu- ja työtodistukset mukaan! Lisätietoja Jokilaaksojen Nuorten Tuki ry, etsivä nuorisotyö, Ansku p / HUOMIO! Jokilaaksojen Nuorten Tuki ry:n väki lomailee Kärsämäen Tules ja Reuma ry Yhdistyksen tulevaa ohjelmaa: Ti Suomelassa ulkoilupäivä alkaen klo Jos sää on sateinen pidetään sisätiloissa erilainen kerho (pelejä, makkaranpaistoa ym.) Tervetuloa ja pyydä ystäväsikin mukaan! Kuntosali ryhmää pyöritetään jatkossakin aina torstaisin klo Tule mukaan kuntoilemaan, yhdistys tukee lippujen hinnassa. Yhdistys jää vähän kesätauolle, markkinoilla olemme jälleen entisissä merkeissä, tule hetkeksi istahtamaan ja nauttimaan telttamme antimista. Huomio! Kylpyläloma Pärnuun Viiking-kylpylä A/B talo hinta 498,- ja C/D talo hinta 558,-. Hinta sisältää majoituksen kahden hengen huoneissa, täysihoito, kolme hoitoa päivässä ja kaksi lääkärin tarkistusta. Linja-autokuljetukset alk. Kiuruvesi-Kärsämäki (huom! auto mukana koko matkan ajan), ei tarvitse kantaa matkatavaroita moneen kertaan. Paikkoja on rajoitetusti, soittele ilmoittautumiset ja lisätietoja Hilkalta Lämmin kiitos kaikille jumppalaisille ja Kaikille oikein Hyvää ja tervettä kesää! Tiedolla kipua päin 13\n14 VII Akselin soitto LAUANTAINA Kirkkokonsertti Kärsämäen Engelin kirkossa klo Esiintyjinä: Svalan suvun soittajat ja laulajat Kärsämäen Puhallinorkesteri vahvistettuna Svalan suvun nuorilla soittajilla, joht. dir.mus. P. Svala Ohjelma 5,00 euroa Tuotto lahjoitetaan hyväntekeväisyyteen SUNNUNTAINA Suuri viihdekonsertti Kärsämäen Frosteruksen koulun salissa klo Esiintyjinä: Akselin pelimannit Akseli All Stars, johtajana dir.mus. Pekka Svala Kärsämäen Puhallinorkesteri, johtajana dir.mus. Simo Saastamoinen Kilipukit solisteineen Laulusolisteina : Eero, Eero Juhani, Henna, Kaija, Markku, Essi ja Olavi Svala Liput 10,00 euroa liput ovelta Akselin soiton päättäjäistanssit Katajalla klo Orkesterina Kilipukit ja Eero Juhani Tervetuloa viihtymään ja nauttimaan hyvästä musiikista! Lisätietoja: 14 Olemme mukana ke klo KESÄN AVAJAISISSA KONTTILASSA. Myymme kahvia ja lettuja (sateen sattuessa munkkeja) Myymme myös arpoja! ARVONTAA-YLLÄTYKSIÄ TERVETULOA KESÄN AVAJAISIIN TOIVOTTAA Kärsämäen Silmutoimikunta HUOM! JUHANNUSVIIKOLLA to klo Seurakuntasalilla SILMUN tytöt myy JUUSTOKEITTOA OMIIN ASTIOIHIN 6 /litra.\n15 KÄRSÄMÄEN KATAJAN YLEISURHEILUJAOSTON TOIMINTAA 2014 Huolehdithan seuran jäsenmaksusi kuntoon, jäsenmaksulomakkeen löydät Katajan järjestämään toimintaan osallistuminen edellyttää seuran jäsenmaksun maksamista. Pvm Tapahtuma Lajit Lisätietoa (ma) Maastojuoksu-kisat Maastojuoksu-kisat urheilupuiston maastossa klo Ilmoittautuminen klo 18 paikan (ma) Maastojuoksu-kisat päällä huoltorakennuksen luona. Ei osallistumismaksua. Yhteyshenkilöt: Anttila Pekka p ja Anttila Mariita p (ma) klo (ma) klo (ma) klo (ma) klo (ma) klo Kisat Kisat Kisat Kisat Pitäjänmestaruuskisat (Kahvio auki) 40/60/100 m; pituus tai moukari/pehmomoukari 40/150/200/300 m; keihäs/rakettikeihäs, korkeus 40/60/100/600/800 m; pallo/kuula 40/150/200/300 m; kiekko, korkeus HUOM! Heinä- ja elokuun kisoista ilmoitellaan myöhemmin kesällä Kuntainfossa. 40/60/100/600/1000/2000 m; pallo/ kuula, pituus Kisoihin ilmoittautumiset klo 18 alkaen paikan päällä. Sarja tytöille/n ja pojille/m alk. 5-vuotiaista kahden vuoden välein. Alle 5- vuotiailla ei pituushyppyä. Osallistumismaksu 10 / osallistuja/ kesä 2014 tai 2 /kerta. Vain tuloskortin palauttaneet urheilijat palkitaan kauden päätyttyä. Tuloskortteja saa kisojen aikana urheilukentältä. Osallistujia ei ole vakuutettu urheiluseuran toimesta. Yleisurheilujaosto toivoo vanhempia kisoihin toimitsijoiksi jotta kisat saadaan toteutettua joustavasti. Tervetuloa mukaan toimintaan. Lisätietoja: / Tarja Mäenpää / yu-jaosto pj / Raija Karhu / yu-jaosto siht. Kisojen tulokset Katajan sivulta Suunnistusjaosto järjestää Majakka-rastit Venetpalon hiihtomajalla. Lähtöväli on klo Suunnistusta kaikenikäisille. Paikalla on suunnistusohjausta, tutustutaan karttaan ja karttamerkkeihin. Katajan jäseniltä ei osallistumismaksua. Eläkeliiton Kärsämäen Yhdistys ry Toimintaamme kesäkuussa. Peli-illat Rannan koululla jatkuvat joka tiistai kello Tanssit Katajalla su klo 19 23, Soittaa Guapita ja Timo Herranen (R4) sekä su klo 19 23, Soittaa Tane ja humppafox (R1) 15\n16 KESÄRETKI ITÄ-SUOMEEN SAVONLINNA-IMATRA-LAPPEENRANTA Retkellä käyntikohteita mm. Valamon luostari, Kerimäen kirkko, Lusto. Imatralla yöpyminen Valtionhotellissa, jossa hemmottelukylpylä. Illalla koskinäytös musiikin säestyksellä. Tutustuminen Lappeenrantaan, jossa Karlia Linesin kanava-saaristoristeily (n. kolme tuntia.) Ollinmäen viinitila, Kenkävero, Savutuvan Apaja ym. Savonlinnassa, Imatralla ja Lappeenrannassa opastettu kiertoajelu. Lähtö Konttilasta kello 8.00 Matkan hinta 330 sis. kyydin, aamupalat ja päivälliset joka päivä, kylpylän käytön Imatralla, kanava-saaristoristeilyn Saimaalla, pääsymaksut ja opastukset eri kohteissa. Ilmoittautumiset ja ennakkomaksu mennessä puh tai joista saa myös lisätietoa retkestä. Retken loppumaksu mennessä EL-tilille FI Kaikki ovat tervetulleita mukaan retkelle! SUOMEN ELÄMÄNTARINAYHDISTYS TIEDOTTAA 16\n17 KIRJOITUSVALMENNUS SYDÄNMAAN SYKKEESSÄ ti to Millainen on Sinun tarinasi? Muistatko, millainen oli ensimmäinen koulupäiväsi? Tuliko astia täyteen mustikkametsässä? Jättikö auto tien poskeen, mistä sait apua? Suomen elämäntarinayhdistys järjestää kirjoitusvalmennuskurssin Kärsämäellä Paikkana on Sydänmaan kylän sydän, jossa saat rauhassa sukeltaa muistoihisi. Nautit Sydänmaan Sykkeen maittavaa, kehuttua ruokaa ja saunot lempeissä savusaunan löylyissä. Sinua ohjaa kannustava, palkittu kirjoitusvalmentaja Taija Tuominen. Muistoja jakamassa ovat toiset kirjoittajat, joista voit saada kirjoitustaipaleellesi tärkeitä tukijoita. Tervetuloa kirjoittamaan ja nauttimaan! Sinun tarinasi on arvokas. TARINATORNI KONTTILAN PIHAPIIRISSÄ ke ja to Tarinatorni starttaa jo kolmannen kerran haanpääläisin ja kärsämäkisn tarinoin. Kuuluttajana Janne Ruha. Keskiviikkona Klo Tarinarauhan julistus ja alkufanfaari Klo Vanhaa Kärsämäkeä muistellen Klo Isoisäni oli päräkkä- Laitinen / Heimo Laitinen muistelee vuonna 1978 Klo Kärsämäen ihme 100 traktorin lentokenttätalkoot / vuodelta 1975 Klo Sairaanhoitajana Kärsämäellä / Aune Myllykoski muistelee Klo Nälänhätää Kärsämäellä vuonna 1867 ja muita juttuja /Frans Pentikäinen muistelee Klo Juttukierros Saviselässä / vuodelta 1969 Klo Myllyreissuja Kärsämäellä / Heikki Ruha muistelee Klo Kirkkomatkoja Kärsämäen kirkkoon / Heikki Ruha muistelee. Torstaina Klo Kuulumisia Piippolasta / vuodelta 1947 Klo Ylivoimainen hiihtäjä Otto Hepoaho Porissa vuonna 1898 Klo Pentti Haanpään rakastama Saviselkä- Piippolan museotie Klo Tarinaa Artturi Paksupohjasta / Pentti Haanpää Paksupohjan mahdollisena esikuvana Kärsämäkinen Heikki Nurmesniemi klo Pentti Haanpään kodit Piippolassa. Klo Tarinaa Artturi Paksupohjasta / Pentti Haanpää Klo Semmoinen mies oli Pentti Haanpää / Vilho Kyrölän pakina vuodelta 1957 MATKA PENTTI HAANPÄÄN MUSEOON JA KESÄASUNNOLLE to klo 14 Lähdemme linja-autolla torstaina klo 14 tutustumaan Pentti Haanpään tärkeisiin paikkoihin. Menemme ensin bussilla Pentti Haanpään Piippolassa sijaitsevaan museoon, jossa esittelijänä on Pentti Haanpään seuran 17\n18 sihteeri Seija Hankonen. Siikalatvan kunnan kulttuuritoimi tarjoaa kahvit. Piippolasta jatkamme osittain museotietä Haanpään kesäasunnolle Ison Lamujärven rannalle Korpelaiseen, jossa esittelijöinä ovat Seija ja Tapani Hankonen. Jos sää sallii, rannalla on mahdollisuus paistaa makkaraa ja juoda limsaa. Korpelaisesta palaamme osittain museotietä Kärsämäelle. Oppaana ja tarinoijana matkalla on Martti Ojalehto. Matka järjestetään yhteistyössä Kulttuuritontuthankkeen kanssa. Seminaari: PENTTI HAAPÄÄN TARINA Frosteruksen koulun Kärsämäki-salissa pe Avaus Kunnanjohtaja Riitta Hokkanen Suomen Elämäntarinayhdistys ry:n puheenjohtaja Helena Alhosaari Pentti Haanpään seuran puheenjohtaja Erkki Kauranen Elämä ei ole numerollinen laskuesimerkki. Se on elämä (Pentti Haanpää) Pentti Haanpään elämäkerran kirjoittaja, tietokirjailija Matti Salminen, haastattelijana kirjailija Taija Tuominen Pieni tauko Pentti Haanpään haastattelu joulukuussa 1952 Kouluneuvos, KT, YTT,MMT Juhani Lassila Pentti Haanpään perintö Kulttuurineuvos Tuure Holopainen Pentti Haanpään seuran sihteeri Seija Hankonen Haastattelijana Taija Tuominen L o u n a s t a u k o/ n ä y t t e l y i h i n t u t u s t u m i s t a Kuteita ja loimia Teatteriryhmä Hehku esittää Pentti Haanpään tekstejä, ohjaus Ritva Ikola Rohkeutta nähdä metsä puilta Paneelikeskustelu: puheenjohtajana Kari Krapu Kahvitauko Elämänmaljan luovutus Seminaarin päättäminen NUORTEN TEATTERIRYHMÄ KIPINÄ: ELÄMÄN KEINOT KONTTILAN PIHAPIIRISSÄ pe klo 18 ja su klo 16. Tekstit on Pentti Haanpään novelleista dramatisoinut Jussi Niilekselä. Ohjaus Ritva Ikola. Esitys järjestetään yhteistyössä Kulttuuritontut-hankkeen kanssa. TARINANISKENNÄN SM-KILPAILU FROSTERUKSEN KOULULLA la klo 12. Kilpailemassa kymmenen aluemestaruuskilpailun voittajaa eri puolilta Suomea. Tuomariston puheenjohtajana Kari Krapu. 18\n19 NOJATUOLIMATKA PULA-AIKAAN PAPPILASSA la klo 18. Pula-ajan tunnelmiin paneudutaan eri aistien kautta. Esiintymässä mm. Kärsämäen aikuisten teatteriryhmä Hehku, ohjaajana Ritva Ikola. Nojatuolimatka järjestetään yhteistyönä Kulttuuritontut-hankkeen kanssa. SATTUIPA KERRAN LASTEN TARINAKATSELMUS Frosteruksen koululla su klo 12. Tule sinäkin tarinoimaan Veeran ja Vekkulin kanssa. Osallistujien kesken arvotaan kolme 20 euron palkintoa. Kaikki osallistujat saavat diplomin ja pienen yllätyksen. Ennakkoilmoittautumiset numeroon tai paikan päällä klo alkaen. Tapahtumassa on mehutarjoilu. Järjestetään yhteistyössä Kulttuuritontut-hankkeen kanssa. 5. MAASEUTUTOIMISTO Tilatukioikeuksien siirrot Tilatukioikeuksien siirroista lomakkeet on jätettävä kuntaan mennessä. Kylvöalojen muutokset ja viimeinen kylvöpäivä Muutokset mennessä jätettyihin tietoihin on tehtävä mennessä lomakkeella 117. Sekä tarvittaessa lomakkeilla 102A ja 102C (+kartta). Viimeinen kylvöpäivä on Kylvöalamuutosten lomakkeet voi palauttaa myös sähköisesti. Ilmoituksen sähköinen palauttaminen avautuu ja päättyy klo Sähköisessä tukihaussa neuvojana Nivalan yhteistoiminta-alueella toimii Anne Kuronen p , Maanvuokrasopimukset ja tilatukioikeuksien siirrot Vuokrasopimukset on hyvä tarkastaa ovatko ne vielä voimassa ja tarvittaessa uusia. Jos tukioikeuksien omistus on maanomistajalla (vuokranantajalla) ja pelloista on tehty vuokrasopimus viljelijän kanssa, myös tukioikeuksien hallinta on siirretty viljelijälle. Tämän vuokrasopimuksen päättyessä tukioikeudet palautuvat automaattisesti maanomistajalle. Kun pelloista tehdään uusi vuokrasopimus, on muistettava tehdä uudelleen myös tukioikeuksien hallinnan siirto, muuten tukioikeudet jäävät maanomistajan hallintaan ja niiden osalta ei voida tilatukea maksaa. Eläinten hyvinvoinnin tuen asiakirjat ja tärkeitä päivämääriä vuoden 2014 tukeen Tilat jotka ovat sitoutuneet eläinten hyvinvoinnin tukeen on jätettävä välisenä aikana tehdyistä terveydenhuoltokäynneistä ja terveydenhuoltosuunnitelmasta asiakirjat mennessä kunnan maaseututoimistoon. Terveydenhuoltokäynneillä tarkoitetaan terveydenhuoltosopimukseen liittyviä ja siinä sovittuja käyntejä. Nämä asiakirjat ovat vuoden 2014 eläinten hyvinvoinnintuen maksun peruste. Jos tilalla on tehty uusi terveydenhuoltosopimus tai sopimusta on muutettu, on se toimitettava kuntaan 10 työpäivän kuluessa. Kunnassa tulisi olla toimitettuna aina voimassa oleva eläinlääkärin kanssa tehty sopimus. Nämä asiakirjat on hyvä tuoda kuntaan heti silloin kun ne on laadittu. Vipu palvelussa voi myös itse käydä tarkistamassa mitä lomakkeita on jättänyt ja milloin. Tilan olosuhteiden muutokset Ympäristötukeen, luonnonhaittakorvaukseen ja eläinten hyvinvointitukeen sitoutuneen viljelijän on ilmoitettava 10 työpäivän kuluessa kunnan maaseutuelinkeinoviranomaiselle sellaista tuen saajaa, sitoumusta tai maatilaa koskevasta olosuhteiden muutoksesta, joka saattaa vaikuttaa tukien maksuun. Tällaisia muutoksia ovat esimerkiksi koko tilan myynti tai vuokraus ja kotieläintuotannon lopettaminen. 19\n20 6. KYLÄASIAT Venetpalon Kylätoimikunta ja Hautajoen kyläyhdistys järjestävät helatorstaina klo alkaen koko perheen KYLIEN KYMPPI tapahtuman Lähtö tapahtuu Venetpalon uimarannalta, josta opastus. Reitin voit kävellä, juosta tahi pyöräillä. Reitin pituus noin 7 kilometriä. Matkan varrella on mahdollista nauttia mehua. Kaikkien ulkoilureitin kiertäjien kesken arvotaan palkinto. Tapahtumassa on myytävänä: kahvia ja muurinpohjalettuja, mehua Huom! Tilaisuuden järjestäjät eivät ole vakuuttaneet tapahtumaan osallistujia / läsnäolijoita. TERVETULOA LIIKKUMAAN JA TAPAAMAAN TUTTUJA VENETPALON UIMARANNALLE. KIRPPUTORIN AVAJAISET KLO Porkkalan koululla os. Kanaperäntie 200 Kahvitarjoilu! Tervetuloa! Porkkalan kyläseura Seuraava kirpputoripäivä torstaina klo Lisätietoja ja kuvia kotisivuillamme 7. PUHELINLUETTELO HALLINTO-OSASTO, Keskuskatu 14 Neuvonta, palvelusihteeri vs. Partanen Kati Hallintosihteeri Haaga Eila Kunnanjohtaja Hokkanen Riitta Kunnansihteeri vs. Kuisma Tuukka Telefax OPETUS- JA VAPAA-AIKAOSASTO, Keskuskatu 14 Sivistystoimenjohtaja Oikarinen Kari Toimistosihteeri Heikkinen Aune Liikunta- ja nuorisosihteeri Manninen Riitta Kulttuuriasiat, Salo Jaana


Katri Kulmuni HS:lle: Edessä yksi historian pahimmista romahduksista – verkkouutiset.fi\nValtiovarainministeri Katri Kulmuni. LEHTIKUVA / EMMI KORHONEN\nKatri Kulmuni HS:lle: Edessä yksi historian pahimmista romahduksista\nVille Mäkilä | 05.04.2020 | 09:01 - päivitetty 05.04.2020 | 10:51\nValtiovarainministerin mukaan edessä on suunnaton 90-luvun laman jälkeiseen aikaan verrattava jälleenrakennus.\nValtiovarainministeri Katri Kulmuni (kesk.) sanoo Helsingin Sanomien haastattelussa, että koronavirus voi aiheuttaa Suomeen vielä syvemmän kriisin kuin 1990-luvun lama oli.\n– Edessä on suunnaton 90-luvun laman jälkeiseen aikaan verrattava jälleenrakennus, Kulmuni sanoo Helsingin Sanomille.\nElinkeinoelämän tutkimuslaitos arvioi maaliskuussa, että koronaviruspandemian takia Suomen bruttokansantuote voi supistua tänä vuonna jopa viidellä prosentilla. Suomen talous ei ole koskaan ennen romahtanut yhtä nopeasti kuin se nyt romahtaa.\n– Romahdus tulee olemaan joka tapauksessa Suomen historian pahimpia. Valtion (uusi, koronakriisin takia otettava) velka tulee olemaan miljardeissa kaksinumeroinen luku. Jos ensimmäinen numero on kakkonen, ja saamme pidettyä teollisuuden käynnissä, niin silloin selviämme jotenkuten, Kulmuni sanoo Helsingin Sanomille.\nSanna Marinin (sd.) hallitus julisti Suomen poikkeustilaan 13. maaliskuuta. Tämänhetkisten päätösten mukaan poikkeustila on voimassa vähintään 13. toukokuuta asti. Talouden kannalta keskeisintä on, kuinka kauan koronavirus pitää Suomen ja maailman suljettuna.\n– Jos se menee selvästi pidemmälle kuin kolme kuukautta, niin se on monelle taloudelliselle toiminnalle the end (loppu), eikä se koske vain Suomea vaan Saksaa ja muita maita. Jokainen ihminen voi vaikuttaa rajoitustoimien pituuteen tottelemalla ohjeita ja rajoituksia. Nythän vaikuttaa siltä, että ne ovat jo purreet, Kulmuni sanoo Helsingin Sanomille.


All - Velkajärjestelyyn Helposti ja Nopeasti - Eroon Veloista\nVelalliselle vahvistettu maksuohjelma kertoo, miten velallisen suoritusvelvollisuus velkojia kohtaan määräytyy. Maksuohjelmassa vahvistetaan velalliselle maksuaikataulu ja muut yksityiskohdat, joita hänen tulee noudattaa koko velkajärjestelyn keston ajan. Maksuohjelman vahvistamisella on niin sanottuja oikeusvaikutuksia, eli sen vahvistaminen vaikuttaa velallisen ja velkojien oikeussuhteisiin, kuten milloin, kenen ja kuinka paljon velkaa maksetaan. Maksuohjelman oikeusvaikutukset täsmennetään tarkemmin velkajärjestelylain 40.1 §:ssä seuraavasti:\n“Kun maksuohjelma on vahvistettu, velkajärjestelyn piiriin kuuluvien velkojen ja muiden maksuohjelmassa säänneltyjen oikeussuhteiden ehdot määräytyvät ohjelman mukaisesti. Ohjelman keston päättymisestä huolimatta velallisen maksuohjelmassa määrätty maksuvelvollisuus säilyy siltä osin kuin sitä ei ole täytetty. Maksuohjelmassa määrätyille suorituksille ei viivästyksen vuoksi kerry korkoa. Velallisen omaisuuteen kohdistuva, velkajärjestelyn piiriin kuuluvaan velkaan perustuva ulosmittaus raukeaa, kun maksuohjelma on lainvoimaisesti vahvistettu. Sama koskee muuta sellaiseen velkaan perustuvaa täytäntöönpanoa. Sakon muuntorangaistuksen täytäntöönpanoon ei saa ryhtyä maksuohjelman keston aikana.”\nSen jälkeen kun maksuohjelma on vahvistettu, veloille tulevat voimaan uudet ehdot. Tämä tarkoittaa sitä, että aikaisemmat velallisen ja velkojan velkasuhdetta koskevat ehdot eivät ole enään voimassa, vaan maksuohjelma määrää uudet ehdot. Velkajärjestelylain 26.3 §:n mukaan velkajärjestely ei vaikuta velkojan esinevakuusoikeuden pysyvyyteen tai sisältöön. Tämä tarkoittaa sitä, että velkajärjestelyn alkaminen ei poista velkojan oikeutta esimerkiksi pantattuun esineeseen.\nVelkajärjestelylain 40.1 §:ssä mainitaan, että velallisen maksuohjelmassa määrätty maksuvelvollisuus säilyy maksuohjelman päätyttyä siltä osin kun velallinen ei ole sitä täyttänyt. Toisin sanoen, velallisen tulee täyttää hänelle määrätty maksuohjelma, jotta hän vapautuu veloista, jotka on jäänyt maksamatta maksuohjelman päätyttyä. Kun maksuohjelma on vahvistettu, velallisen omaisuuteen kohdistuva ulosmittausoikeus taikka muun lainen täytäntöönpano ei ole enään voimassa.\nMaksuohjelman vahvistamisen jälkeen velallinen ei voi tehdä velkajärjestelyn piiriin kuuluviin velkoihin liittyviä suorituksia. Toisin sanoen, velallinen ei voi maksaa näitä velkoja itsekseen, vaan hänen tulee seurata sitä, mitä maksuohjelmassa määrätään. Jos velallinen tekee sopimuksen, jossa hän sopii tekevänsä suorituksia velkajärjestelyn piiriin kuuluvista veloista se on mitätön. Jos sopimus perustuu siihen, mitä maksuohjelmassa määrätään, se ei kuitenkaan ole mitätön. Tällaisista sopimuksista määrätään velkajärjestelylain 40.3 §:ssä seuraavasti:\n“Sitoumus tai sopimus, jonka mukaan velallisen on tehtävä velkajärjestelyn piiriin kuuluvaan velkaan perustuva tai siihen liittyvä suoritus, on mitätön, jollei suoritusvelvollisuus perustu vahvistettuun maksuohjelmaan tai tämän lain säännöksiin. Maksuohjelman päätyttyä velallinen voi kuitenkin vapaaehtoisesti suorittaa velkajärjestelyn piiriin kuuluvia velkoja.”\nOikeusvaikutukset, joita maksuohjelman vahvistamisesta aiheutuu, koskevat ainoastaan niitä velkoja, jotka kuuluvat velallisen velkajärjestelyn piiriin. Esimerkiksi sakko, jonka velallinen on saanut ja joka ei kuulu velkajärjestelyn piiriin voidaan periä velalliselta. Tästä voi kuitenkin seurata maksuohjelman raukeaminen.\nKun maksuohjelma on vahvistettu, velkojilla, joiden velat kuuluvat velallisen velkajärjestelyn piiriin, on oikeus saada velkajärjestelyn kannalta tarpeellista tietoa, joka on normaalisti salassa pidettävää tietoa. Velkajärjestelylain 84.1 §:n mukaan velallisen velkojilla on oikeus saada veroviranomaiselta velkajärjestelyn kannalta tarpeelliset velallisen verotusta koskevat tiedot sekä tiedot työvoimaviranomaiselta siitä, onko velallinen ilmoittautunut työvoimatoimistoon, onko hänelle tarjottu työtä ja onko hän kieltäytynyt työstä. Tietojen avulla velkojat voivat tarkistaa, että velallinen ei ole laiminlyönyt maksuohjelmaan perustuvia velvollisuuksiaan. Sitten, kun velallinen on täyttänyt maksuohjelmaan perustuvan maksuvelvollisuuden, velkojilla ei ole enään oikeutta saada tällaista tietoa.\nVelkajärjestelylain 84.2 §:n mukaan ulosottomies voi, jos siihen on erityistä syytä, velkojan vaatimuksesta maksuohjelman aikana selvittää velallisen taloudellista asemaa noudattaen soveltuvin osin, mitä ulosottokaaren 3 luvussa säädetään. Ulosottomiehen tulee harkita tapauskohtaisesti, onko tällaisen selvityksen tekemiselle erityistä syytä. Ulosottokaaren 3 luvun 66.1 §:n mukaan:\n“Sivullisen on kysyttäessä ilmoitettava ulosottomiehelle:\n1) onko hänellä velalliselle kuuluvaa omaisuutta hallussaan tai muutoin määräysvallassaan ja omaisuuden laatu;\n2) onko velallisella häneltä tai hänellä velalliselta saatavia ja saatavien peruste ja määrä sekä saatavia koskevien tilien maksuliike ja velallisella olevat tilin käyttöoikeudet;\n3) onko hän tehnyt velallisen kanssa tai tämän hyväksi sellaisen oikeustoimen, jolla saattaa olla merkitystä etsittäessä velallisen omaisuutta, ja oikeustoimen sisältö;\n4) velallisen saamaa tuloa ja luontoisetuja koskevat tiedot, työaikaa koskevat tiedot, tulon maksamisen perusteet sekä velallisen yhteystiedot, jotka hänellä on tiedossaan työnantajana tai tulon maksajana;\n5) velallisen osoite- ja puhelintiedot samoin kuin muut yhteystiedot, jotka hänellä on tele- tai postitoiminnan harjoittajana.”\nJos velallisen maksukyky maksuohjelman aikana heikkenee niin paljon, että hän ei kykene suoriutumaan maksuohjelmassa määrätystä maksuaikataulusta, velallinen voi sopia velkojien kanssa uuden maksuaikataulun. Jos tällaista sopimusta ei ole kuitenkaan tehty velallisen maksuohjelman laiminlyönnin jälkeen, velkojalla on oikeus vaatia maksuohjelman nojalla sen täytäntöönpanoa.\nJos velallinen ei ole maksanut velkojaan maksuohjelman mukaisesti vakuusvelkojalle sekä tällaisesta laiminlyönnistä on kulunut yli kolme kuukautta eikä velallinen ole vieläkään maksanut velkoja maksuohjelman mukaisesti, velkojalla on oikeus panna täytäntöön esinevakuusoikeutensa. Toisin sanoen, laiminlyönnin ollessa käsillä velkojalla on oikeus ottaa vakuutena oleva esine takaisin tai muuttaa sellainen esine rahaksi maksun saamiseksi. Jos velallinen laiminlyö maksuvelvollisuutensa sellaista velkojaa kohtaan, jolla ei ole vakuusoikeutta velallista kohtaan, velkojalla on oikeus vaatia täytäntöönpanoa. Tästä säädetään velkajärjestelylain 42.2 §:ssä seuraavasti:\n“Jos velallinen laiminlyö maksuohjelman mukaisen suorituksen muulle kuin 1 momentissa tarkoitetulle velkojalle (vakuusvelkoja), velkoja voi maksuohjelman nojalla vaatia täytäntöönpanoa niin kuin ulosottolaissa säädetään, kun suorituksen laiminlyönnistä on kulunut enemmän kuin kolme kuukautta ja suoritus on edelleen maksamatta. Velkoja voi tällöin vaatia koko ohjelmalla tulevan kertymän perimistä. Täytäntöönpano jatkuu, kunnes velkoja pyytää ulosmittauksen peruuttamista tai velallinen on suorittanut maksuohjelman mukaan erääntyneet suoritukset velkojalle ja saattaa uskottavaksi, että hän vastaisuudessa noudattaa maksuohjelmaa. Jos velalliselta ulosmitatun omaisuuden myynnistä on kuulutettu, omaisuus voidaan myydä, jollei velkoja pyydä ulosmittauksen peruuttamista.”\nVelkojan vaatimassa täytäntöönpanossa noudatetaan ulosottokaaressa määrättyjä säännöksiä. Ulosmittaus on mahdollista ainoastaan silloin, kun velallisella on sellaista varallisuutta, jonka voi ulosmitata velkojen maksamiseksi. Ulosmitattu varallisuus käytetään sen velkojan velkojen maksamiseen, joka vaati täytäntöönpanoa. Täytäntöönpano loppuu vasta silloin, kun velkoja pyytää sen peruuttamista tai velkojalle on maksettu ne saatavat, jotka ovat erääntyneet maksuohjelman mukaan ja velallinen lupaa noudattaa maksuohjelmaa.\nJos ulosmitatusta omaisuudesta kertyy enemmän varoja, kuin mitä tarvitaan velkojan velkojen maksamiseen, ylijäämä jää ulosottomiehen haltuun. Ulosottomies säilyttää nämä varat, jos niitä on mahdollista käyttää velallisen muiden velkojen maksamiseen. Maksuohjelma ei pääty vaikka ulosoton avulla velat voidaan maksaa jo ennen maksuohjelman määrättyä päättymisaikaa. Velallinen ja velkoja voivat kuitenkin sopia erikseen, että maksuohjelma päättyy tällöin.\nMaksuohjelman raukeaminen ja sen vaikutukset\nVelkajärjestelylain 42.4 § määrittelee perusteet, jonka mukaan maksuohjelma voidaan määrätä raukeamaan tuomioistuimen toimesta. Tuomioistuin voi määrätä velallisen maksuohjelman raukeamaan velkojan hakemuksesta, jos:\n1) velallinen on olennaisesti laiminlyönyt maksuohjelman noudattamisen ilman hyväksyttävää syytä;\n2) maksuohjelman vahvistamisen jälkeen ilmenee seikkoja, jotka olisivat estäneet velkajärjestelyn, jos ne olisivat olleet tiedossa velkajärjestelystä päätettäessä; tai\n3) velallinen on vaarantanut maksuohjelman toteutumisen velkaantumalla ilman välttämättömään toimeentuloonsa liittyvää tai siihen rinnastettavaa perustetta taikka laiminlyömällä muulla tavoin myötävaikutusvelvollisuutensa.”\nJos yksi näistä tilanteista on käsillä, velkoja voi vaatia maksuohjelman raukeamista ja tuomioistuin voi myöntää sen. Ensimmäisessä kohdassa velallisen laiminlyönnin tulee olla olennainen, eli vähäinen laiminlyönti ei riitä siihen, että voidaan hakea maksuohjelman raukeamista. Laiminlyönnin olennaisuutta arvioitaessa huomiota kiinnitetään laiminlyöntien yhtäjaksoiseen jatkumiseen tai niiden pidempiaikaiseen toistumiseen ilman hyväksyttävää syytä.\nJos velallinen ja velkojat ovat sopineet maksuohjelman muuttamisesta vapaaehtoisesti, velallisen tulee noudattaa myös tätä maksuohjelmaa. Jos velallinen jättää noudattamatta vapaaehtoisesti sovittua maksuohjelmaa ilman hyväksyttävää syytä, myös se voidaan määrätä raukeamaan. Velallisen maksuohjelma voidaan myös määrätä raukeamaan, jos velallinen ei noudata muuta ohjelmaan sisältyvää määräystä.\nToinen tilanne, jonka mukaan velallisen maksuohjelma voidaan määrätä raukeamaan on käsillä, jos maksuohjelman vahvistamisen jälkeen ilmenee seikkoja, jotka olisivat estäneet velkajärjestelyn, jos niistä olisi tiedetty velkajärjestelyä hyväksyttäessä. Jos esimerkiksi este velkajärjestelyn hyväksymiselle ilmenee vasta maksuohjelman vahvistamisen jälkeen, ei velkajärjestelyn hyväksymiselle ole perustetta ja maksuohjelma määrätään raukeamaan. Edellytyksenä sille, että velkoja voi hakea maksuohjelman raukeamista on, että velkoja ei ole tiennyt esteestä aikaisemmin ja ei siten ole voinut vedota tähän esteeseen velkajärjestelyn käsittelyn yhteydessä.\nJos velallinen velkaantuu ilman, että siihen on välttämätöntä tarvetta, voi maksuohjelman raukeamiselle olla perustetta. Velallinen ei siis saa ottaa turhaa velkaa maksuohjelman aikana, vaan tarkoituksena on se, että velallinen pääsee veloistaan pois ja takaisin jaloilleen. Samaa periaatetta ilmentää velallisen velvollisuus myötävaikuttaa velkajärjestelyn aikana. Se sisältää nimenomaan kiellon siitä, että velallinen ei saa ottaa lisää velkaa maksuohjelman aikana. Poikkeuksena on tilanteet, joissa velan ottaminen liittyy velallisen välttämättömään toimeentuloon. Maksuohjelma voidaan siis määrätä raukeamaan myös, jos velallinen laiminlyö myötävaikuttamisvelvollisuutensa. Edellytyksenä maksuohjelman raukeamiselle on se, että velallinen velkaantumisellaan vaarantaa maksuohjelman toteutumisen. Velallinen voi velkaantua maksuohjelman aikana esimerkiksi siten, että hän ei maksa menojaan, vaikka velallisen tulojen olisi pitänyt riittää menojen kattamiseen. Tällöin on perusteet maksuohjelman raukeamiselle.\nVelallisella on oikeus ottaa uutta velkaa, jos se liittyy hänen välttämättömään toimeentuloon. Jos velkaa on otettu välttämättömän toimeentulon turvaamiseksi ja se viivästyttää maksuohjelman toteuttamista, maksuohjelman raukeamiselle ei silti ole perustetta. Myös verovelan maksaminen, joka hidastaa maksuohjelman toteuttamista, ei ole peruste maksuohjelman raukeamiselle.\nVelallisen myötävaikuttamisvelvollisuuteen kuuluu velkajärjestelylain 7.1 §:n mukaan myös se, että velallinen saa käyttää varojaan vain välttämättömiin elinkustannuksiin ja niihin menoihin, jotka hän on oikeutettu suorittamaan. Velkajärjestelylain 7.2 § sisältää velallisen velvollisuuden ylläpitää ja parantaa maksukykyään:\n“Velallinen on velvollinen myötävaikuttamaan siihen, että velkajärjestely voidaan asianmukaisesti toteuttaa ja että selvittäjä voi asianmukaisesti hoitaa tehtävänsä. Velkajärjestelyä haettuaan velallisen tulee pyrkiä ylläpitämään maksukykyään ja ryhtyä sellaisiin toimenpiteisiin maksukykynsä parantamiseksi, joita häneltä kohtuudella voidaan edellyttää.”\nJos velallinen rikkoo hänen myötävaikutusvelvollisuutensa, voidaan maksuohjelma määrätä raukeamaan. Esimerkiksi velallinen on velvollinen vaihtamaan työnsä parempipalkkaiseen työhön, jos hänellä on siihen mahdollisuus. Jos velallinen laiminlyö tämän velvollisuutensa, maksuohjelman raukeamiselle on perustetta. Velallisella ei ole myöskään oikeutta irtisanoutua työstään ilman pätevää syytä ja tällainen irtisanominen voi olla peruste siihen, että maksuohjelma voidaan määrätä raukeamaan.\nVelkajärjestelyn tavoite on parantaa velallisen taloudellista tilannetta. Siihen pyritään velkoja alentamalla taikka poistamalla velallisen maksuvelvollisuus. Velallisella ei siis ole oikeutta heikentää maksukykyään, vaan hänellä on velvollisuus parantaa sitä kohtuullisuuden rajoissa.\nMaksuohjelman raukeaminen oikeuttaa velkojat velkajärjestelylain 42.6 §:n mukaan vaatimaan maksua saatavastaan velalliselta niiden ehtojen mukaan, joita olisi ollut noudatettava ilman velkajärjestelyä. Velallisen ei kuitenkaan tarvitse suorittaa velalle viivästyskorkoa maksuohjelman keston ajalta, jollei tuomioistuin määrää toisin. Kun maksuohjelma määrätään raukeamaan sen oikeusvaikutukset lakkaavat sekä velkojen aikaisemmat ehdot palaavat voimaan. Näin ollen velkojille astuu voimaan alkuperäiset oikeudet, jotka olivat heillä ennen velkajärjestelyä.\nVelallisen kuolema maksuohjelman aikana saa aikaan maksuohjelman raukeamisen. Menettelystä kuoleman jälkeen säädetään velkajärjestelylain 43 a §:ssä:\n“Jos velallinen kuolee, velat on vainajan jälkeen otettava huomioon maksuohjelmassa säänneltyjen ehtojen mukaisesti. Velkojat ovat oikeutettuja niihin lisäsuorituksiin, jotka velallisen olisi maksuohjelman mukaan ollut maksettava. Jos velallisen maksuohjelman mukaan säilyttämä, vakuutena oleva omaisuus muutetaan rahaksi ennen kuin maksuohjelmaan perustuva maksuvelvollisuus on täytetty, omaisuuden myyntihinnasta maksetaan rahaksimuuttokustannusten jälkeen velat, joista omaisuus on vakuutena.”\nYrityksen saneerausmenettelyn ja konkurssin vaikutus maksuohjelman raukeamiseen\nJos velallisen maksuohjelman aikana päätetään yrityksen saneerausmenettelyn aloittamisesta, velallisen maksuohjelma määrätään raukeamaan. Tästä säädetään velkajärjestelylain 47 §:ssä seuraavasti:\n“Jos velallinen on yksityinen elinkeinon- tai ammatinharjoittaja ja maksuohjelman aikana tehdään päätös velallista koskevan, yrityksen saneerauksesta annetussa laissa tarkoitetun menettelyn aloittamisesta, tämän lain nojalla vahvistettu maksuohjelma raukeaa. Tuomioistuin voi kuitenkin määrätä, että maksuohjelma ei yrityksen saneerausmenettelystä huolimatta raukea, jos tähän on erityinen syy sen vuoksi, että pääosa maksuohjelmaan sisältyvistä veloista on ohjelman mukaisesti suoritettu.”\nKun maksuohjelma raukeaa, siihen sisältyneet velat otetaan huomioon saneerausmenettelyssä sen suuruisina, kuin ne olisivat olleet ilman velkajärjestelyn järjestämistä. Jos kuitenkin suurin osa maksuohjelmaan sisältyneistä veloista on jo suoritettu maksuohjelman mukaisesti ja tämän vuoksi raukeamisesta poikkeamiseen on erityinen syy, maksuohjelma ei raukea, vaikka yrityksen saneerausmenettely alkaisi. Se tuomioistuin, jossa yrityksen saneerausmenettely on vireillä, tekee päätöksen maksuohjelman raukeamisesta.\nMaksuohjelma raukeaa myös, jos velallinen asetetaan konkurssiin ennen kuin maksuohjelma päättyy. Tästä säädetään velkajärjestelylain 43.1 §:ssä:\n“Jos velallinen asetetaan konkurssiin ennen maksuohjelman päättymistä, maksuohjelma raukeaa. Velkojan oikeus konkurssissa määräytyy tällöin samoin kuin jos maksuohjelmaa ei olisi vahvistettu.”\nJos kuitenkin pääosa veloista on jo maksettu maksuohjelman mukaisesti ja tämän vuoksi löytyy erityinen syy, jonka vuoksi maksuohjelman ei tulisi raueta, tuomioistuin voi velallisen vaatimuksesta määrätä, että maksuohjelma ei konkurssin vuoksi raukea.\nMaksuohjelman muuttaminen omistusasunnon kannalta\nVelallinen saa velkajärjestelyssä säilyttää omistusasuntonsa, jos hän kykenee maksamaan omistusasuntoa rasittavan vakuusvelan ja tavallisten velkojen vähimmäiskertymän, jos niitä on. Asunnon arvo velkajärjestelyn alkaessa määrittä vakuusvelan suuruuden ja vaikuttaa myös tavallisten velkojen vähimmäiskertymän määrään. Asunnon arvo siis vaikuttaa velallisen maksuvelvollisuuksiin. Jos asunnon arvo muuttuu velkajärjestelyn aikana, herää kysymys tarpeesta muuttaa velallisen maksuohjelmaa. Tällaisessa tilanteessa tulee arvioida, onko tässä kyseessä sellainen olennainen olosuhteiden muutos, joka oikeuttaa maksuohjelman muuttamiseen. Olosuhteiden muutoksen olennaisuutta arvioidaan velallisen velkajärjestelyn kannalta.\nVelkajärjestelylain 5.2 §:n mukaan velallisen omistusasunto luetaan kuuluvaksi velallisen perusturvaan, joka tarkoittaa sitä, että velallisen asumista turvataan. Velallisen ei siis lähtökohtaisesti tarvitse luopua omistusasunnostaan, jos hän kykenee maksamaan siitä aiheutuvat maksut. Velkajärjestelyssä pyritään siihen, ettei velallisen tarvitsisi luopua omistusasunnostaan.\nJos omistusasunnon arvo muuttuu velkajärjestelyn aikana, on tarvetta tarkastella sitä, että täytyykö velallisen maksuohjelmaan tehdä muutoksia. Vakuusvelan osalta maksuohjelmaa ei kuitenkaan voida muuttaa, vaikka asunnon arvo muuttuisi velkajärjestelyn alkamisen jälkeen. Tämän lisäksi velallinen ei voi saada helpotuksia vakuusvelan maksuehtoihin maksuohjelmassa, vaikka asunnon arvo laskisi, vaan hänen tulee maksaa se vakuusvelka, joka alunperin vahvistettiin maksuohjelmassa. Sama pätee myös tavallisten velkojen vähimmäiskertymän määrään. Asunnon arvon muutos ei siis oikeuta maksuohjelman muuttamiseen.\nJos velallisen maksukyky heikkenee velkajärjestelyn aikana, hän ei välttämättä kykene enään maksamaan omistusasunnosta aiheutuvia kuluja, joka saattaa johtaa asunnon menettämiseen. Velallinen voi joutua muuttamaan omistusasuntonsa rahaksi kahdessa eri tilanteessa. Velkajärjestelylain 29.2 §:n mukaan omistusasunto on muutettava rahaksi, jos velallinen ei kykene maksamaan sen vakuusvelkaosuutta. Vakuusvelkaosuus ja sen suuruus määritellään velkajärjestelylain 29.1 §:ssä:\n“Jos velallisella on velkaa, josta hänen perusturvaansa kuuluva omaisuus on vakuutena, tulee velallisen maksuvarasta ensin osoittaa tarpeellinen osuus tällaista velkaa varten (vakuusvelkaosuus). Tämä vakuusvelkaosuus on määrättävä niin suureksi, että vähintään vakuusvelan nykyarvo tulee maksetuksi kohtuullisen ajan kuluessa. Ilman erityistä syytä tämä aika ei saa olla olennaisesti pitempi kuin jäljellä oleva alkuperäinen luottoaika.”\nToiseksi, velallisen omistusasunto tulee muuttaa rahaksi, jos velallinen ei kykene maksamaan tavallisten velkojen vähimmäiskertymää. Tästä säädetään velkajärjestelylain 33 §:ssä:\n“Jos havaitaan, että velallinen, jolla on omistusasunto, ei kykenisi enintään 10 vuotta kestävän maksuohjelman avulla omistusasuntonsa säilyttäen suorittamaan tavallisia velkojaan 32 §:ssä tarkoitettua vähimmäiskertymää, on asunto muutettava rahaksi. Velallisen omistusasuntoa ei kuitenkaan ole muutettava rahaksi, jos se lisäisi tavallisille veloille tulevaa kertymää tai jako-osuutta vain vähän taikka jos kohtuullista muuta asuntoa ei ole saatavissa.”\nJos velallisella on vain omistusasunnosta aiheutuvaa vakuusvelkaa, ja hänen maksukykynsä heikkenee velkajärjestelyn aikana siten, että hän ei kykene maksamaan sitä, velkoja voi vaatia asunnon realisointia. Edellytyksenä on, että uudesta maksuaikataulusta ei sovittu. Asunnon realisointivaroista maksetaan ne velat, joista asunto on ollut vakuutena. Jos vakuusvelkojen maksamisen jälkeen jää jäljelle realisointivaroja, ne luovutetaan velalliselle ja maksuohjelma voi päättyä. Jos realisointivarat eivät kuitenkaan riitä vakuusvelkojen maksamiseen, maksuohjelmaa tulee muuttaaa. Tällöin velalliselle määrätään maksuvara ja maksuaikataulu.\nJos velallisella on vakuusvelkaa sekä tavallista velkaa, eikä hän kykene pitämään omistusasuntoaan, vakuusvelkoja saa muuttaa omistusasunnon rahaksi. Velkajärjestelylain 26.3 §:n mukaan velkajärjestely ei vaikuta velkojan esinevakuusoikeuden pysyvyyteen tai sisältöön. Velkojan panttioikeus velallisen omistusasuntoon turvaa velkojan saatavaa velkajärjestelyn aikana. Jos asunto muutetaan rahaksi maksuohjelman aikana, maksetaan sen realisoinnista saaduilla varoilla ensin ne velat, joista asunto on ollut vakuutena. Vakuusvelkojalla on tässä tilanteessa oikeus vaatia, että asunnosta saaduilla varoilla maksetaan myös sellainen panttivelka, jota on käsitelty alkuperäisessä maksuohjelmassa tavallisena velkana. Velkajärjestelylain 34.1 § ilmentää tätä tilannetta:\n“Velallisen varallisuuden rahaksimuutosta saatavat varat, jotka jäävät jäljelle, kun rahaksimuuttokustannukset ja velat, joista varallisuus on vakuutena, on maksettu, on käytettävä tavallisten velkojen maksamiseen.”\nToisin sanoen, panttivelkojalla, eli velkojalla, jonka velasta omistusasunto on vakuutan, on etuoikeus saataviinsa velalliselta. Velallisen omistusasunnon realisointivaroista maksetaan siis ensin panttivelkojan saatavat.\nJos asunnon arvo on noussut maksuohjelman vahvistamisesta niin, että sen realisoinnista saadaan suurempi tuotto, kuin mitä odotettiin, sitä ei katsota velallisen hyväksi. Se puolestaan tarkoittaa sitä, että nyt katsotaan, että velallisen maksukyky on parantunut ja näin ollen velallinen on velvollinen maksamaan velkojaan enemmän.\nVelallinen on myös velvollinen maksamaan velkojaan lisää, jos hänen maksukykynsä paranee olennaisesti ilman omistusasunnon realisointia. Jos velallisella on pelkkää vakuusvelkaa, lisääntyneet varat tulee käyttää niiden maksamiseen. Jos velallisella on puolestaan vakuusvelkaa sekä tavallista velkaa, velallisen maksuvarasta on osoitettu maksuohjelmassa riittävä määrä vakuusvelkojen maksamiseen ja loput käytetään tavallisten velkojen maksamiseen. Jos velallinen on jo maksanut tavallisten velkojen vähimmäiskertymän maksuohjelman edellyttämällä tavalla ja hänen maksukykynsä olennaisesti paranee, se katsotaan vakuusvelkojien hyväksi.\nVelallisella on oikeus myydä omistusasuntonsa vapaaehtoisesti ja hankkia uuden asunnon velkajärjestelyn aikana. Velallinen voi myös myydä asuntonsa ja muuttaa asumaan vuokra-asuntoon. Edellytyksenä uuden asunnon hankkimiseen velalla on se, että uuden velan hoitomenot eivät ylitä maksuohjelman mukaista vakuusvelkaosuutta. Jos kuitenkin vakuusvelkaosuus ylittää maksuohjelman mukaisen rajan, maksuohjelma voidaan määrätä raukeamaan. Velkajärjestelylain 42.4 § 3k:n mukaan tuomioistuin voi määrätä maksuohjelman raukeamaan velkojan hakemuksesta, jos:\n“velallinen on vaarantanut maksuohjelman toteutumisen velkaantumalla ilman välttämättömään toimeentuloonsa liittyvää tai siihen rinnastettavaa perustetta taikka laiminlyömällä muulla tavoin myötävaikutusvelvollisuutensa.”\nVelallisen myydessä vanhan asuntonsa ja käyttäessä siitä saadun kauppahinnan uuden asunnon ostamiseen, uusi asunto voidaan muuttaa vanhan panttivelan vakuudeksi. Tähän ei tarvita panttivelkojan suostumusta. Edellytyksenä on, että uusi asunto antaa yhtä hyvän turvan velkojalle kuin vanha asuntokin. Tällaisessa tilanteessa maksuohjelmaa ei tarvitse muuttaa. Jos kuitenkin velallinen maksaa myydystä asunnosta saaduilla varoilla osan panttivelan lyhennyksestä, vakuusvelkaosuus pienenee ja näin ollen maksuohjelman muuttamiselle voi olla tarvetta.\nJoko velkoja tai velallinen voi hakea maksuohjelman muuttamista. Maksuohjelman raukeamista tai muuttamista koskevasta hakemuksesta säädetään velkajärjestelylain 61.1 §:ssä:\n“Maksuohjelman raukeamista tai muuttamista koskeva hakemus on tehtävä tuomioistuimelle kirjallisesti. Hakemus on tehtävä ilman aiheetonta viivytystä sen jälkeen, kun peruste siihen on tullut velallisen tai velkojan tietoon. Hakemusta maksuohjelman muuttamiseksi ei voida tehdä sen jälkeen, kun maksuohjelman kesto on päättynyt. Velallisen hakemus maksuohjelman raukeamisesta on tehtävä maksuohjelman aikana ja velkojan hakemus viimeistään kahden vuoden kuluessa siitä, kun maksuohjelmassa määrätty suoritusvelvollisuus on täytetty. …”\nVelkojan hakiessa muutosta maksuohjelmaan, tuomioistuimen tulee varata mahdollisuus velallisen ja muiden velkojien kuulemiseen, jos se koetaan tarpeelliseksi. Velallisen hakiessa muutosta, velkojille varataan mahdollisuus tulla kuulluksi liittyen maksuohjelman muuttamiseen. Velallisen hakemus maksuohjelman muuttamisesta toimitetaan niille velkojille, joita maksuohjelman muuttaminen koskee.\nJos velallisen maksuvelvollisuus on kokonaan poistettu maksuvaran puuttumisen vuoksi, maksuohjelma vahvistettaisiin viiden vuoden pituiseksi. Myös silloin, kun maksuohjelma on vahvistettu esteestä huolimatta, ohjelman kesto olisi viisi vuotta. Vain jos velalliselta puuttuu pysyvästi maksukyky, edellä mainittujen ohjelmien kesto voisi olla viittä vuotta lyhyempi. Maksukyky voi puuttua pysyvästi sairauden, iän tai muun vastaavan syyn vuoksi.\nPääsääntö maksuohjelman kestosta\nHallituksen esityksen tavoitteena on edesauttaa ja nopeuttaa ylivelkaantuneiden henkilöiden palaamista takaisin yhteiskuntaan aktiivisiksi toimijoiksi. Tällä tavoitellaan velallisten taloudellisen tilanteen nykyistä nopeampaa normalisoitumista. Nopea taloudellisen tilanteen normalisoituminen on luonnollisesti velallisen edun mukaista, koska anteeksiannettavien velkojen määrä on yleensä huomattava ja maksuohjelman taloudelliset vaatimukset velalliselle ovat varsin tiukat ja toimeentulo on niukkaa maksuohjelman aikana. Tavoitteena on tukea työelämässä tai yritystoiminnassa olevien velallisten aktiivisuutta maksuohjelman ajan. Jo vuonna 2003 tehdyllä muutoksella pyrittiin lisäämään viittä vuotta lyhyempien ohjelmien määrää, mutta siinä ei ole onnistuttu toivotulla tavalla. Tämä esitys siis jatkaa aiempaa pyrkimystä.\nMaksuohjelma voisi olla kolmea vuotta lyhyempi, jos se on kohtuullista ottaen huomioon velallisen olosuhteet, velkaantumisesta kulunut aika sekä se, miten ja missä määrin velallinen on suorittanut velkojaan ennen maksuohjelman vahvistamista tai suorittaa niitä omaisuuden rahaksimuutosta saatavilla varoilla. Nämä poikkeamisperusteet lähtökohtaisesta maksuohjelman kestosta ovat samat kuin voimassa olevassa laissa. Poikkeamisperusteet ovat yhä tarpeen muun muassa sitä tilannetta varten, että velallisen velkajärjestely on muutoksenhaun johdosta kestänyt huomattavan kauan ja velallinen on koko ajan omaehtoisesti tai ulosoton kautta suorittanut velkaansa.\nSilloin, kun velallisen maksuvelvollisuus on kokonaan poistettu maksuvaran puuttumisen vuoksi tai, kun velkajärjestely on myönnetty esteestä huolimatta, maksuohjelman kesto on viisi vuotta. Sen sijaan velkojille suorituksia kerryttävän maksuohjelman enimmäiskesto olisi kolme vuotta. Poikkeuksena olisi tilanne, jossa velallinen on saanut säilyttää asuntonsa. Tällöin tavallisten velkojen osalta maksuohjelma voisi olla enintään 10 vuoden pituinen, kuten nykyisinkin. Nykyiseen tapaan maksuohjelmaa voidaan jatkaa yksityisvelkojan hyväksi ja maksuohjelma voi jatkua enintään neljä kuukautta selvittäjän palkkion suorittamiseksi.\nEsteestä ja maksuvaran puuttumisesta huolimatta vahvistetun ohjelman kesto\nVelkajärjestelyn maksuohjelman pituuden tulee olla yleisesti hyväksyttävä. Tämä tarkoittaa sitä, ettei velkajärjestely saa herättää laajamittaista epäoikeudenmukaisuuden tunnetta niiden velallisten keskuudessa, jotka pienestäkin maksuvarastaan hoitavat vapaaehtoisesti velvoitteensa. Järjestelmä ei saa myöskään suosia velallistahoa tavalla, joka houkuttelee holtittomaan luotonottoon ja laskemaan sen varaan, että velvoitteet hoituvat lyhyellä ja kevyellä maksuohjelmalla.\nYleiset velkajärjestelyn hyväksyttävyyteen ja oikeudenmukaisuuteen liittyvät näkökohdat puhuvat sen puolesta, että velkajärjestelyn estetilanteessa maksuohjelman pituus säilyisi viitenä vuotena. Jos siis velallinen on saanut velkajärjestelyn, vaikka velat ovat esimerkiksi rikosperusteisia tai velallinen on velkaantunut ilmeisen kevytmielisesti, maksuohjelman kesto olisi viisi vuotta, kuten lähtökohtaisesti voimassa olevan lain mukaan. Poikkeuksena olisi pysyvä maksuvaran puuttuminen. Silloin esteestä huolimatta myönnetyn velkajärjestelyn maksuohjelma voisi olla viittä vuotta lyhyempi.\nMyös silloin, kun velallisen maksuvelvollisuus on kokonaan poistettu, järjestelmän yleinen hyväksyttävyys puoltaa sitä, että maksuohjelman kesto säilyy viitenä vuotena. Jos velallinen ei kykene maksamaan mitään tai vain vähäisenä pidettävän määrän, on perusteltua odottaa riittävän pitkä aika tilanteen mahdollista korjaantumista.\nVelalliselle säädetään velkajärjestelylaissa myötävaikutusvelvollisuus. Sen mukaan velallisen tulee pyrkiä ylläpitämään maksukykyään ja ryhtyä sellaisiin toimenpiteisiin maksukykynsä parantamiseksi, joita häneltä kohtuudella voidaan edellyttää. Myös osa nollaohjelman saaneista velallisista maksaa lisäsuorituksia (hallituksen esitys 30/2006 vp laiksi yksityishenkilön velkajärjestelystä annetun lain muuttamisesta).\nNäin ollen, kun velallisen olosuhteet saattavat muuttua niin, että hän saakin myöhemmin maksuvaraa, ei ole perusteltua lyhentää nollaohjelmaa kolmeen vuoteen. Lyhyt maksuohjelma ilman maksuvaraa saattaa houkutella velallisen passiivisesti odottamaan ohjelman päättymistä. Tämän uudistuksen seuraavassa vaiheessa harkitaan, voisivatko myös ne velalliset, joille on vahvistettu maksuvaran puuttumisen vuoksi nollaohjelma, saada hyötyä kannustinjärjestelmistä. Eräs mahdollisuus on, että maksuohjelman kesto voisi lyhentyä, jos velallinen on työssä tai ryhtyy yrittäjäksi.\nYksityisvelkojan kannalta saattaa olla hyvinkin merkityksellistä, että hänellä on mahdollisuus saada maksuohjelma jatkumaan enintään kahdella vuodella sen jälkeen, kun ohjelma on muiden velkojien osalta päättynyt. Esimerkiksi, jos rikoksentekijä saa velkajärjestelyn, asianomistajan kohdalla voi olla perusteltua saada korvaussaatavaa perityksi seitsemän vuoden ajan.\nMaksuohjelman muuttaminen, kun kyseessä asunnonsäilytysohjelma\nAsunnon arvo muuttuu\nAsunnon arvon muutos ei voi vaikuttaa vakuusvelan määrään, koska se määräytyy aloittamishetkellä olleen vakuuden arvon mukaan. Vakuusvelan määrä ei voi nousta eikä laskea. Samoin arvon muutos ei voi vaikuttaa tavallisten velkojen vähimmäiskertymän määrään, vaikka sitä ei suoranaisesti laissa olekaan sidottu velkajärjestelyn alkamisajankohtaan. Eri asia on, jos asunnon arvon muutos tulee ajankohtaiseksi asunnon myynnin yhteydessä.\nVaasan HO 28.7.1997 nro 175, diaari S 97/517. Asunnon arvoa ei voitu maksuohjelman aikana alentaa, koska homesieni oli todettu aloittamisen jälkeen. Asunnon arvon muutos velkajärjestelyn alkamisen jälkeen ei ole seikka, joka voisi johtaa maksuohjelman muuttamiseen vakuusvelan osalta.\nAsunnon arvo osoittautuu jälkikäteen toiseksi\nVakuuden arvon muuttaminen jälkikäteen voi tulla kysymykseen, mikäli voidaan osoittaa, että alkuperäinen arvio on perustunut seikkoihin, jotka ovat olleet jo silloin olemassa, mutta niistä ei ole tiedetty. Ilmenneellä seikalla tulee olla olennainen merkitys velkajärjestelyn kannalta. Muutosperusteeksi ei siis käy se, että jokin seikka on ollut tiedossa, mutta siihen ei ole syystä tai toisesta vedottu.\nVaasan HO 3.3.98 nro 244, diaari S 97/314 päätöksellä maksuohjelmaa muutettiin VJL 44.1 §:n 2. kohdan perusteella, koska velkajärjestelyn alkamisen jälkeen asunnossa oli todettu vesivahinko, joka laskee asunnon arvoa oleellisesti (kotivakuutus ei korvaa). Koska vahinko ja sen vaikutus arvoon näytettiin toteen sekä se, että vahinko on ollut jo olemassa aloittamishetkenä, maksuohjelmaa voitiin muuttaa.\nAsunnon myynti ei onnistu\nMikäli varallisuuden myynti ei onnistu, voinee maksuohjelman muuttaminen olla mahdollista joko sillä perusteella, että on tapahtunut muutos olosuhteissa tai seikka ilmenee nyt.\nMyynnin epäonnistumiseen voi olla useita syitä, kuten:\n-arvo on arvioitu yläkanttiin tai laskusuhdanne\n-varallisuudelle ei ole yksinkertaisesti ostajia\n–velallinen ei ole yhteistyöhalukas, jos myynti on annettu hänen tehtäväkseen\n-velkoja tai selvittäjä on passiivinen myyntiyrityksissään\n-myynnille ei ole määrätty ehdotonta takarajaa, mikä ei juuri pakota myymään\nMuutosta voi hakea sekä velallinen että velkoja – myös toinen velkoja, jos se velkoja, jonka tehtäväksi myynti on osoitettu, on passiivinen. Muutoksen yhteydessä joko rahaksimuuttomääräyksiä muutetaan tai asunnon arvo määritellään poikkeuksellisesti alhaisemmaksi eli asunto voi jopa säilyä.\nYleinen korkotaso muuttuu\nMaksuohjelman aikana yleinen korkotaso voi olennaisesti nousta, jolloin maksuohjelmassa vahvistettu korko ei enää turvaa nykyarvoa, mikäli korko on vahvistettu kiinteäksi. Toisekseen korkotaso voi myös laskea huomattavasti, jolloin vahvistettu kiinteä korko voi olla yli alkuperäisten ehtojen.\nOikeuskäytäntö ei ole nähtävästi täysin vakiintunut siltä osin, voidaanko yleistä korkotason muuttumista katsoa maksuohjelman muutosperusteeksi:\nKouvolan HO 18.3.98 nro 387, diaari S 97/421 päätöksen mukaisesti velallisille oli vahvistettu maksuohjelma, jossa kaikki velat tulevat maksetuiksi 10 prosentin korolla (sekä vakuus- että tavalliset velat). Kun yleinen korko- ja inflaatiotaso on olennaisesti laskenut, voitiin maksuohjelmaa muuttaa VJL 44.1 §:n 1. kohdan perusteella (eli muu merkityksellinen olosuhdemuutos).\nVaasan HO 14.4.1999 nro 366, diaari S 98/266. HO pysytti käräjäoikeuden seuraavan päätöksen:\nMaksuohjelmaa ei ole siten tarkoitettu muutettavaksi sen johdosta, että yleinen korkotaso maksuohjelman keston aikana nousee tai laskee. Sellaista maksuohjelmaa ei voida vahvistaa, jossa vakuusvelan korkoa ei ole kiinteästi määrätty, koska tällöin maksuohjelman kesto jäisi epämääräiseksi. VJL 36 §:n1momentin 8 kohdan nojalla maksuohjelmassa tulee olla määrätty maksuohjelman kesto vakuusvelkojen osalta. Näin ollen vahvistettujen maksuohjelmien muuttamiseen ei ole lainmukaisia edellytyksiä.\nMikäli maksuohjelmaa muutetaan koron muuttumisen takia, muutoksen yhdessä on yleensä viisainta määrätä, että jatkossa korko on johonkin viitekorkoon sidottu tai päättää muista menettelytavoista, jos korko muuttuu olennaisesti uudelleen.\nPääsääntöisesti velallinen voi säilyttää auton velkajärjestelyssä, jos sen katsotaan kuuluvan perusturvaan. Auton katsotaan kuuluvan perusturvaan, jos se on työväline, tai velallinen tarvitsee autoa toimeentulonsa turvaamiseksi. Tyypillisin tilanne on, jos verottaja on hyväksynyt työmatkakulut oman auton käytön mukaan, jolloin auton voidaan katsoa kuuluvan perusturvaan.\nVelkajärjestelyissä auto voidaan katsoa kuuluvan perusturvaan myös silloin, kun verottaja ei myönnä vähennystä esimerkiksi velallisen sairauden takia hänen on vaikea liikkua julkisilla ajoneuvoilla.\nJos auton ei katsota kuuluvan perusturvaan tulee se myydä velkojen kattamiseksi paitsi, jos myynnistä ei kerry juurikaan varoja velkojen maksuun. Selvittäjä voi myös määrätä auton vaihdettavaksi halvempaan, jos auto on arvoltaan suuri.\nVelallisen auton arvo on melko vähäinen ja ottaen huomioon, että myynnistä saadut varat tulee käyttää ensisijaisesti vakuusvelan maksamiseen ei ole oletettavaa, että muille velkojille syntyisi hyötyä auton realisoimisesta. Myöskään edullisempaan versioon vaihto ei tulle asiassa kyseeseen. Huomioon tulee ottaa maksuohjelmaehdotusta laadittaessa, että autosta aiheutuu kuukausittain kuluja.\nVelkajärjestelylain 29 §: ”Jos velallisella on velkaa, josta hänen perusturvaansa kuuluva omaisuus on vakuutena, tulee velallisen maksuvarasta ensin osoittaa tarpeellinen osuus tällaista velkaa varten (vakuusvelkaosuus). Tämä vakuusvelkaosuus on määrättävä niin suureksi, että vähintään vakuusvelan nykyarvo tulee maksetuksi kohtuullisen ajan kuluessa. Ilman erityistä syytä tämä aika ei saa olla olennaisesti pitempi kuin jäljellä oleva alkuperäinen luottoaika.”\nEdellä oleva tarkoittaa, että jos velallinen kykenee maksuvarallaan maksamaan vakuusvelkaosuuden, perusturvaan kuuluvaa omaisuutta ei saa määrätä myytäväksi.\nSelvittäjä katsoo, että auto tulee hyväksyä perusturvaan kuuluvaksi ja näin ollen se voidaan säilyttää velkajärjestelyssä.\nSe seikka, että auton katsotaan kuuluvan perusturvaan ei tarkoita, että auton kulut hyväksytään velallisen menoiksi maksuohjelmassa.\nSelvittäjä on tiedustellut velalliselta parkkimaksujen määrää ja velallinen on ilmoittanut työpaikkapysäköinnin määräksi 108€ per vuosi sekä kotiparkkipaikan kuluiksi 10€ per kuukausi. Selvittäjä katsoo, että vakiintuneen käytännön perusteella kyseiset maksut tulee hyväksyä velallisen menoiksi.\nOikeusministeriön asetus velallisen maksukyvyn arvioinnin perusteista yksityishenkilön velkajärjestelyssä 1.2 § perusteella velallisen tuloiksi luetaan myös saadut kilometrikorvaukset, kuitenkin samalla vähennyksenä otetaan huomioon ne välttämättömät kustannukset, jotka etuus on tarkoitettu kattamaan.\nSaman asetuksen 4 § mukaan: ” Jos velallinen käyttää työmatkaansa omaa autoa, työmatkakustannukset voidaan ottaa huomioon samoin perustein kuin ne voidaan hyväksyä vähennykseksi verotuksessa.”\nKoska velallisen saamat kilometrikorvaukset ovat euromääräisesti vähäiset sekä niiden määrä on erittäin vaikeasti ennakoitavissa, ehdotti selvittäjä, että nämä tulot jätetään maksuohjelman ulkopuolelle. Näistä ei kertyisi merkittävää tuloa velalliselle, koska kilometrikorvauksista otetaan huomioon myös auton kulut. Tällöin maksuvaraan vaikuttava nettosumma lienee pienehkö taikka vaikutusta ei ole lainkaan.\nVelallisella on oikeus vähentää menoina auton käyttämisestä työmatkoihin aiheutuvat kulut. Muita kuluja kuin työmatkoista aiheutuvia kuluja ei voida huomioida maksuohjelmassa menoina. Työmatkojen osalta kulujen vähennys sisältyy maksuohjelmassa menopuolella olevaan paikallisliikenteen ylittäviin kustannuksiin.\nVelkajärjestely on menettely, jossa velkojien saamisia leikataan yleensä rajusti, jotta velallinen saa lopulta velkajärjestelyn jälkeen aloittaa puhtaalta pöydältä velkojen suhteen. Velkajärjestelyssä tulee ottaa huomioon kaikkien osapuolien oikeudet eikä sellaisia kuluja voida sälyttää velkojien kannettavaksi, jotka eivät kuulu yleisiin elinkustannuksiin. Maksuvaralaskelman vähennykset ovat pääsääntöisesti vakioita, jotta maksuvaralaskelma olisi selkeä ja kaavamainen.\nAsetuksen mukaisista euromääristä voidaan poiketa, jos, siihen on erityisiä perusteita. Tällaisia perusteita voivat olla erityisesti paikallisliikenteen maksun ylittävät työmatkakustannukset ja velallisen itse maksamat, tavanomaista suuremmat säännölliset terveydenhoitomenot tai poikkeuksellisen suuri kertaluonteinen sairaudesta aiheutuva meno.\nNäin ollen laki, asetus tai oikeuskäytäntö ei anna perusteita hyväksyä velallisen ehdottamia kuluja kuten vakuutusmaksuja, ajoneuvoveroa taikka auton huoltovarausta. Näiden osalta selvittäjä katsoo, että niitä ei voida hyväksyä velkajärjestelyssä menoiksi.\nOlemme yksityinen velkajärjestelypalvelu, jonka huippuammattilaiset hoitavat velkajärjestelyn hakemisen sinulle. Hakemuksen ja muun prosessin hoitavat lakimiehet, joilla on vuosien ja satojen velkajärjestelyjen kokemus.\nPalvelumme toimii seuraavalla tavalla:\nTarkistuta velkajärjestelyn hakemisen edellytykset lakimieheltä. Täytä lomake täällä: https://velkajarjestelyyn.fi/velkajaumlrjestelylomake.html\nTämä palvelu maksaa 50 euroa.\nMikäli edellytykset täyttyvät haetaan sinulle velkajärjestelyä eli lakimiehemme laativat sinulle velkajärjestelyhakemuksen.\nTämä on maksullinen palvelu ja maksaa 700 euroa. Mikäli velkajärjestelyhakemus laaditaan, hyvitetään hinnassa mahdollinen velkajärjestelyn edellytysten arviointi (50 euroa).\nVelkaantumishistorian läpikäynti ja muutosehdotukset velkaantumishistoriaan 100 euroa.\nMikäli velkojat vastustavat velkajärjestelyä, tulee hakijan (sinun) antaa lausuma siitä minkä takia velkajärjestely tulisi myöntää. Voit tehdä tämän itse\nLakimiehemme voi antaa lausuman puolestasi, tämä maksaa 150 euroa\nSelvittäjä laatii maksuohjelmaehdotuksen, johon hakija (sinä) voi antaa kommentit. Voit tehdä tämän itse\nLakimiehemme voi käydä maksuohjelman läpi ja kommentoida sitä puolestasi, tämä maksaa 50 euroa\nOlet velkajärjestelyssä ja lopulta pääset eroon kaikista veloistasi\nTämä palvelu ei sisällä maksuohjelman laatimista (voit ostaa sen lisäpalveluna)\nVelkajärjestelyhakemuksen laadinta kestää noin kaksi viikkoa, mikäli toimit tarkasti ohjeiden mukaan\nTämä palvelumuoto vaatii sinulta aktiivisuutta sekä ohjeiden noudattamista. Ohjeita noudattamalla asia on kuitenkin helposti hoidettavissa velallisen toimesta.\nEsimerkiksi velkaantumishistoria, joka on tärkein yksittäinen dokumentti velkajärjestelyhakemuksen hyväksymisen arvioinnissa, jää täysin velallisen itsensä laadittavaksi. Tarjoamme apukysymykset, joihin vastaamalla se tulee ”itsekseen kirjoitetuksi” ja pointteja mitä tulee painottaa sen kirjoittamisessa, mutta emme kirjoita tai muokkaa sitä velallisen kirjoituksen perusteella. Lisäpalveluna voit ostaa meidän kommentit, joilla avustamme sinua painottamaan niitä seikkoja, jotka ovat merkityksellisiä velkajärjestelyyn pääsemisen kannalta.\nOtathan huomioon, että 700€ pitää maksaa ennen toiminnan aloittamista ja muut mahdolliset kulut ennen vastausten antamista, joten on syytä varautua etukäteen, koko summan maksamiseen. Voitte toki myös itse hoitaa vastaamisen lausumiin ja maksuohjelmaan, jolloin näitä ei veloiteta teiltä.\nMaksuohjelman laatiminen lisäpalveluna\nVaihtoehtona on, että hoidamme myös koko prosessin siten, että laadimme mukaan maksuohjelman, tämä nopeuttaa prosessia, mutta se myös maksaa enemmän, koska siinä on paljon lisätyötä. Mikäli olet kiinnostunut tästä voit lähettää sähköpostia osoitteeseen velkajarjestely (ät) uotilaw.fi, otsikolla Velkajärjestelyyn hakeminen maksuohjelman kanssa.\nKorona ja velkajärjestely\nSuomalaisten maksuvaikeudet ja velkakierteet alkavat usein yllättävistä tapahtumista. Koronaviruksen seurauksena aiheutuu ja on aiheutunut monille suomalaisille taloudellisia haasteita. Lomautukset ovat yleisiä sekä yksityisellä että julkisella puolella. Lyhyenkin aikaa kestävä lomautus saattaa vaikeuttaa merkittävästi laskujen maksua, ellei sukanvarressa ole ylimääräistä yllätysten varalle ole.\nKevät osoitti jo sen, miten merkittävästi koronavirus aiheutti vaikeuksia sekä yrityksille että yksityishenkilöille. Vielä ei tiedetä, millaisia ja kuinka pitkään kestäviä talousvaikeuksia koronasta tulee. Monella suomalaisella on paljon eri luottoja ja lainoja useaan eri paikkaan ja pienikin notkahdus henkilön taloudellisessa tilanteessa saattaa ajaa henkilön maksuvaikeuksiin.\nKeväällä monen suomalaisen talousasiat menivät solmuun ja lainoja ajautui ulosottoon. Moni pohtii tässä vaiheessa, että voisiko yksityishenkilön velkajärjestelyyn jo hakeutua tässä vaiheessa. Lähtökohtaisesti velkajärjestelyyn voidaan hakeutua siinä vaiheessa, kun velat ovat olleet vähintään vuoden verran ulosotossa. Toisaalta meillä ei ole vielä oikeuskäytäntöä liittyen siihen, että mikä vaikutus koronaviruksen aiheuttamaan maksukyvyttömyyteen on velkajärjestelyn saannin suhteen? Voisiko oikeuskäytäntö muovautua siten, että koronaviruksesta aiheutuneiden taloudellisten vaikeuksien ja maksukyvyttömyyden takia velkajärjestelyn voisi saada helpommin ilman, että ulosotossa olisi pitänyt ensin maksaa velkoja vähintään vuoden verran? Lähtökohtaisesti voitaisiin katsoa, että koronaviruksesta aiheutunut maksukyvyttömyys voisi olla sellainen yllättävä ja odottamaton seikka, jonka perusteella velkajärjestelyn saaminen nopeutuisi ja helpottuisi.\nJäämme mielenkiinnolla seuraamaan, miten oikeuskäytäntö kehittyy.\nVelkajärjestelyn maksuvelvollisuus verrattuna ulosottoon\nVelkoja voi hakea saatavansa pakkotäytäntöönpanoa ulosottoviranomaiselta yleensä vain, jos hänellä on lainsäädännössä määrätty ulosottoperuste (ulosottokaari 3 luku 1 §). Yksityisoikeudellisissa velkomuksissa on täytäntöönpanon perusteena tavallisesti tuomio, maksamismääräys taikka lainhakupäätös. Verot ja julkiset maksut saadaan periä ulosottoviranomaisen avulla ilman tuomiota tai päätöstä sen asiakirjan nojalla, joka osoittaa ne oikeaksi. Tämän ohella voidaan erinäiset muut velvoitteet, kuten useat vakuutusmaksut sekä sosiaalilautakunnan vahvistama elatusapusopimus, panna täytäntöön ulosoton avulla ilman eri tuomiota tai päätöstä.\nUlosotto on erillistäytäntöönpanoa. Kukin velkoja hakee erikseen saatavansa pakkotäytäntöönpanoa ulosottomieheltä. Tämä toteuttaa kunkin saatavan periaatteessa riippumatta velallisen muista velkojista. Usein samalla velallisella on tosin ulosotossa samaan aikaan monia velkoja. Kutakin saatavaa varten ulosmitataan niin paljon varoja kuin tarvitaan saatavan ja täytäntöönpanokulujen maksamiseen. Saatavat maksetaan ulosmitatuista varoista laissa säädetyn etuoikeusjärjestyksen mukaisesti.\nSaatavien ulosotto on viranomaisen toimittamaa maksuvelvollisuuden täytäntöönpanemista pakolla silloin, kun velallinen ei ole muutoin täyttänyt velvoitettaan. Ulosotto käynnistyy velkojan aloitteesta ja siinä tähdätään ensi sijassa velkojan vaatimuksen toteuttamiseen. Vaikka ulosoton päätavoite on toteuttaa velkojan saamisvaatimus viranomaisen avulla, myös velallisen asemaa ja toimintamahdollisuuksia suojataan tiettyyn määrään asti. Ulosottomenettelyssä ei kuitenkaan voida puuttua täytäntöönpanoperusteen, esimerkiksi velkomistuomion, osoittamaan saatavan määrään.\nUlosotto aloitetaan tavallisesti velalliselle lähetetyllä kehoituksella maksaa saatava vapaaehtoisesti. Sitä varten annetaan lyhyt määräaika. Tavallisimmin ulosmittaus kohdistuu palkkaan tai eläkkeeseen, jos eläke on sellainen, johon ulosoton saa kohdistaa. Lain mukaan irtain omaisuus ulosmitataan ennen kiinteää omaisuutta. Irtaimesta omaisuudesta ulosmitataan viimeksi se, mitä velallinen tarvitsee elinkeinoaan varten tai muuten kipeimmin. Velallisella on myös oikeus osoittaa eräin edellytyksin tietty omaisuus ulosmitattavaksi. Velallisen ja hänen perheensä toimeentulon turvaamiseksi on siitä velallisen palkasta, joka verojen ennakonpidätyksen jälkeen kuuluisi maksaa velalliselle, jätettävä ulosmittaamatta kaksi kolmasosaa. Jos ulosmittauksen perusteena on elatusapu- tai vastaava velka, palkasta voidaan kuitenkin ulosmitata yhtä kolmannesta suurempikin osa.\nKaikissa tapauksissa velallisen on kuitenkin saatava palkasta käyttöönsä vähintään niin sanotun suojaosuuden mukainen rahamäärä. Sen suuruus riippuu velallisen elatusvelvollisuuden laajuudesta. Suojaosuus on sidottu elinkustannusindeksiin, jonka muutosten mukaan sitä tarkistetaan vuosittain.\nVelallisen ja hänen perheensä toimeentuloa pyritään turvaamaan myös erottamisetua koskevilla säännöksillä. Ulosmittauksesta on erotettava tietyt velalliselle, tämän perheelle ja toimeentulolle tärkeät varallisuusesineet. Näihin kuuluvat muun muassa velalliselle ja tämän perheelle tarpeelliset vaatteet, välttämättömät huonekalut ja taloustarvikkeet, tarpeelliset työvälineet, oppi- ja ammattikirjat sekä yhden kuukauden elatukseen tarvittava rahamäärä, jos se katsotaan velallisen toimeentulolle välttämättömäksi.\nUlosottokäytännössä syntyy toisinaan tiettyä joustoa velallisen eduksi sen johdosta, että velkojan ja velallisen myötävaikutuksella laaditaan sopimus maksuaikataulusta ja sen mukana täytäntööpanon lykkääntymisestä. Maksuaikataulusta saatetaan sopia sen jälkeen, kun velallisen omaisuutta on ulosmitattu eikä velkoja vaadi omaisuuden myymistä niin kauan kuin velallinen noudattaa maksusopimusta.\nVelkajärjestelyssä velalliselle lasketaan erillinen maksuvara, jossa otetaan huomioon hänen tulonsa sekä menonsa. Lopputulos on se mitä hän maksaa velkojille per kuukausi. Tämä voi olla myös negatiivinen, jolloin velkoja ei makseta ollenkaan (niin sanottu nollamaksuvara tai nollamaksuohjelma). Ulosotto ottaa huomioon suojaosuuden ja muut seikat kaavamaisesti, mutta velkajärjestelylaissa otetaan etenkin menot yksityiskohtaisemmin huomioon. Tällöin saattaa käydä niin, että velkajärjestelyssä ”kuukausierä” on suurempi kuin ulosoton kautta maksettaessa. Tämä aiheuttaa osalle sen, että he eivät halua hakeutua velkajärjestelyyn, koska ulosotossa pääsee halvemmalla. Näin se toki on, mutta velkajärjestelyssä on se hyvä puoli, että velallinen pääsee veloistaan kokonaan eroon ja jopa kolmessa vuodessa. Sen sijaan ulosotto jatkuu kauan, kunnes velat aikanaan vanhentuvat.


Mit� leffa-aiheisia lehti� luette? [Arkisto] - DVD Plaza Forums\nDVD Plaza Forums > Kotiteatteri > Yleist� > Mit� leffa-aiheisia lehti� luette?\nView Full Version : Mit� leffa-aiheisia lehti� luette?\nMika29.09.2001, 19:58Luetteko leffa-aiheisia lehti�?\nItse ainakin pyrin nappaamaan hyllyst� Total Filmin ja Empiren.\nMag29.09.2001, 20:02Aikalailla v�h�lle huomiolle on leffalehdet j��nyt, l�hinn� tulee netist� n�m� jutut katsottua. Mutta varmaankin t��lt� saa hyvi� vinkkej�?:)\nAgrado29.09.2001, 20:32"Sight and Soundia" luin suht s��nn�llisesti, kun viel� asuin sellaisen kirjaston l�hell� jonne sit� tilattiin. Mutta muuton j�lkeen sekin j�i. Enemm�nkin tulee nyky��n luettua leffakirjoja.\nNice Guy Eddie29.09.2001, 20:46Hohdon ajattelin tilata. V�h�n kuvia paljon juttua sek� halpa.\nKaKui29.09.2001, 21:40Hohto ja sen edelt�j� Gorehound ovat tulleet niin kauan kuin niit� on julkaistu.\nAikaisemmin tuli lueskeltua my�s Empire�, Sight & soundia, Fangoriaa ja muita sekalaisia lehti� mutta nyt on j��nyt v�hemm�lle. Nykyisin tulee enemm�n etsitty� tietoa netist�.\nRaimo30.09.2001, 12:11Hohtoa tulee luettua, Gorehoundiakin kerkesi lukea pari vuotta.\njalmari30.09.2001, 13:36Filmihullu tulee kestona. Muita voi satunnaisesti lehtipisteest� tarttua mukaan jos silt� tuntuu, esim. Empire, Total Film tai Total DVD. Muita ei usein paikallisesti tilaamatta l�ydyk��n.\nnothing30.09.2001, 15:54Hohto tulee.\nMuita: Total DVD ja Empire.\njansku7630.09.2001, 17:25Hohto & T�htivaeltaja tulevat postiluukusta ja irtonumeroina tulee osteltua Empire�, Total Filmi� ja What DVD:t�.\nJeppe30.09.2001, 18:49WHAT DVD ja on tullut ostettua pari kappaletta DVD review lehte�(saako muuten Suomesta?)\nWolfgang01.10.2001, 00:09Kuten monet muutkin edell� olleet my�s meik�l�inen lukee Hohtoa ja sit� ennen Gorehoundia, sek� T�htivaeltajaa.\nBig Chill03.10.2001, 14:13Tilattuna tulevat Filmihullu ja Katso. Irtonumeroina ostan Empiren ja Total Filmin. Ja p��lle tulee tietysti luettua eri sanomalehtien leffapalstoja.\njones03.10.2001, 15:41T�htivaeltajaa. Sek� mit� nyt Jkl:n kirjastosta l�ytyy...\nsuperpallo01.06.2003, 18:20Her�tell��np� t�t�kin threadia henkiin. Leffa-lehti� on k�sitelty my�s n�iss�:\nHohtoa tulee joskus kirjastossa selailtua. Ihan ok lehti. DVD-arvosteluja ja muitakin juttuja tulee katseltua my�s DVD-review:st� ja Total DVD:st�. Ja kun noilla lehdill� n�ytt�� olevan kotisivutkin niin:\nhttp://www.hohto.to/ Kotiteatterilehdist� kotimaiset Hifi ja Tekniikan Maailman ovat ihan p�tevi�, kunhan ei ota liian tosissaan kotimaisten laitteiden suosimista ja Hifin lennokkaita kuunteluarvioita. Pohjanoteeraus on kyll� brittien What Hi-Fi, t�hti� annellaan miten sattuu, 5 t�hden laite putoaa 3 t�hden laitteeksi tuosta vain. Ko. lehden viritinvahvistintestiss� ei Sonyn kohdalla mainittu mit��n s��dett�vist� jakotaajuuksista. Ja 500 punnan laitteistolle suositellaan 150 punnan laitetelinett�..:hitme:\nEDIT: Ja melko hyv� lista eri maiden elokuva-aiheisista lehdist�:\nkurdt01.06.2003, 19:04Empiren ostan joka kuukausi ja Hohdon jos sattuu silm��n uusi numero. Empire on kyll� varsin hieno lehti, varsinkin uusin Matrix numero :thumbsup: :thumbsup:\nJorse01.06.2003, 19:54Eip� ole juurikaan tullut lehti� luettua mutta nyt pit�isi tuota Hohtoa alata lukemaan. Yhden irtonumeron ostin ja vaikutti sen verran asialliselta lehdelt� ett� eih�n tuota malta olla ostamatta my�s ensi kuussa. Saisi vain tulla v�h�n useammin kyseinen l�pysk�.\njunsa02.06.2003, 00:15Hohtoa tulee luettua. Tulipahan my�s tehty� kestotilaus kyseisest� lehdest�. Eip�h�n tarvi muistaa milloin se ilmestyy, kun kolahtaa postilaatikkoon.\nsteffe7902.06.2003, 00:30En pahemmin dvd-lehti� lueskele. Arvosteluja ja Faktaa l�yt�� netist�kin eritt�in kiitett�v�sti (ja useimmiten n�m� arvostelut ovat eritt�in hyvi�). Ja netin reaaliaikaisuus on se mik� on minulla t�rkein tekij�. Lehdiss� jutut ovat melkein vanhentuneet, kun ne tulevat painosta.\nedit: Hohtoa tosin silm�ilen aina silloin t�ll�in, en niink��n elokuva-arvosteluja, vaan niit� muita juttuja.\nSamppa02.06.2003, 08:20Kotiin tilattuina Empire ja Hohto ja kirjastossa tulee luettua yleens� viel� Filmihullu ja Sight & Sound.\nKuikha03.06.2003, 18:54Ei tule luettua mit��n paitsi plazaa:thumbsup:\nNegotiator03.06.2003, 23:14Arvostelut tulee tosiaan luettua enemm�n netist� kuin muualta johtuen siit�, ett� lehdet on yleens� v�kisin j�ljess�. Hohtoa tulee ostettua l�hes aina, kun uusi numero kauppoihin kolahtaa ja Empire� v�lill� selailtua. Muuten en oikein seuraa leffa-aiheisia lehti�. :)\nBulli03.06.2003, 23:34Nettiarvioiden lis�ksi tulee luettua l�hinn� Hohtoa.\nVolcano04.06.2003, 18:16Hohtoa ja Total DVD:t� tulee luettua. Hohtoa enemm�n ku oon sen tilannu aikoinaan.\nOceansoul13.06.2003, 16:04Gorehoundia seurasin ensimm�isest� numerosta l�htien. Nyky��n tulee luettua ainoastaan Hohtoa.\nKertokaa joku mik� olisi hyv� brittilehti? Sellainen, miss� on hyv�t arvostelut ja tiedot levyjen sis�ll�st�. Plus mielell��n sellainen, jota l�yt�� Suomalaisesta tai Akateemisesta.\nJorse13.06.2003, 18:40Originally posted by Jorse Yhden irtonumeron ostin ja vaikutti sen verran asialliselta lehdelt� ett� eih�n tuota malta olla ostamatta my�s ensi kuussa. Hohto & DVD-Hohto meniv�t eilen tilaukseen joten nyt on joka kuukausi jotain elokuva aiheista lukemista. :thumbsup:\nRooky18.08.2005, 10:17Hohto(Episodi) ja DVD Hohtoa tilailen. Tuliko muuten muille alunperin Hohtoa ja DVD hohtoa tilaaville lasku t�ss� v�h��n aikaan sitten? joku 14,75� lasku Hohto DVD:st� ajanjaksoon 1.8.2005-31.1.2005?. Mik�k�h�n lasku on kyseess�, koska olen kyll� maksanut tammikuussa ja kes�kuussa tulleet laskut (Hohto sek� Hohto DVD), ja t�ten seuraavan lasku pit�isi tulla vasta tammikuussa :confused:. Onko t�m� nyt joku erotus siit� hyv�st�, ett� Hohto ja Epidosi fuusioituivat?.\nRecce18.08.2005, 11:13Kaikki leffa-arvostelut katson imdb:st�. Yleens� tulee pelk�st��n itketty� kun lukee noita kaupallisia lehti�.\nshield18.08.2005, 15:35Hohto(Episodi) ja DVD Hohtoa tilailen. Tuliko muuten muille alunperin Hohtoa ja DVD hohtoa tilaaville lasku t�ss� v�h��n aikaan sitten? joku 14,75� lasku Hohto DVD:st� ajanjaksoon 1.8.2005-31.1.2005?. Mik�k�h�n lasku on kyseess�, koska olen kyll� maksanut tammikuussa ja kes�kuussa tulleet laskut (Hohto sek� Hohto DVD), ja t�ten seuraavan lasku pit�isi tulla vasta tammikuussa :confused:. Onko t�m� nyt joku erotus siit� hyv�st�, ett� Hohto ja Epidosi fuusioituivat?.\nMaksoin Hohdon ja DVD Hohdon tilauksen toukokuussa, ts. ennen fuusioitumista. Silti sain hein�kuussa laskun, joka oli luokkaa ~45 euroa eli vuoden tilauksen verran. Ei muuta kuin soitto asiakaspalveluun, jossa totesivat, ett� ilmeisesti tilaajatietoni eiv�t olleet siirtyneet heille riitt�v�n nopeasti fuusion yhteydess�. Laskua ei luonnollisesti tarvinnut toiseen kertaan maksaa.\nSaa olla aika tarkkana nyky��n noiden laskujen kanssa. Ihmiset maksaa varmasti melko helposti "saman" laskun useaan kertaan, etenkin jos on suoraveloitus (vai mik� se nyt onkaan)...\nProfessional18.08.2005, 17:38Kotiin tulee HohtoEpisodi ja DVD Hohto. Empire tulee ostettua aina kun sattuu Forssasta l�ytym��n.\npetma20.08.2005, 22:55Kotiin tulee HohtoEpisodi ja ostettua tulee Empire sek� Premiere.\nDaniel Ocean21.08.2005, 04:56Empire, Total Film ja DVD Monthly oikeastaan joka numero tulee ostettua...\nNoi suomalaiset on oikeasti niin kauheata luettavaa etten en�� niihin senttej�ni laita. Jopa ihan asiavirheiden takia nousee karvat pystyyn.\nRooky21.08.2005, 12:53...Ei muuta kuin soitto asiakaspalveluun, jossa totesivat, ett� ilmeisesti tilaajatietoni eiv�t olleet siirtyneet heille riitt�v�n nopeasti fuusion yhteydess�. Laskua ei luonnollisesti tarvinnut toiseen kertaan maksaa...n�in oli minunkin laita, tilaajatietoni eiv�t olleet viel� siirtyneet heille :). Kohta puoliin pit�isi kuitenkin tulla uusi tilaus Episodista, koska toukokuussa maksettu lasku ei kata kuin 3 DVDhohtoa, jotka tulevat vuoden loppuun ja 3 hohtoEpisodia, mutta HohtoEpisodia tulee viel� t�n� vuonna enemm�n, joten laittoivat minulle laskun tulevaan lopuista HohtoEpisodeista, ja t�m�n lisuukkeena saa 20� lahjakortin DVDpureen :D. Sama toistuu sitten tammikuussa kun tilaan uudestaan DVD Hohdon, siihenkin saa 20� lahjakortin DVdpureen.\nNoi suomalaiset on oikeasti niin kauheata luettavaa etten en�� niihin senttej�ni laita. Jopa ihan asiavirheiden takia nousee karvat pystyyn.Minun mielest� ajavat asiansa eritt�in hyvin, enk� ainakaan viel� ole t�rm�nnyt yhteenk��n asiavirheeseen, kirjoitusvirheisiin tosin, mutta kenellep� ei niit� syntyisi.\nniiles21.08.2005, 13:52Luen kyll� kaikkien k�siin tulevien lehtien leffanurkkaukset. Kirjastosta tulee useasti lainattua my�s vanhaa kunnon filmihullua. Normaalilla opiskelijalla ei ole varaa ostaa Empirea ja muita ulkomaisia lehti�, ovat nimitt�in niin perkeleen kalliita. Eik� IMO kannata niist� mainoksista maksaa niin paljoa. HohtoEpisodin olen pari kertaa irtonumerona ostanu. Muuten n�ytt�� olevan hyv� lehti, mutta aika paljon keskittyy arvostelemaan uudempia leffoja, kun itse kaipaisin enemm�n tarinaa vanhoista klassikoista. Netiss� on varmaan joitakin ilmaisia lehti�, mutta niist� en tied� mit��n.\nRooky21.08.2005, 15:51...HohtoEpisodin olen pari kertaa irtonumerona ostanu. Muuten n�ytt�� olevan hyv� lehti, mutta aika paljon keskittyy arvostelemaan uudempia leffoja, kun itse kaipaisin enemm�n tarinaa vanhoista klassikoista...Olet kyll� oikeassa tuossa, ett� vain uusia/tulevia leffoja arvostellaan HohtoEpisodissa, mutta DVD Hohdossa on aika paljon arvostelussa vanhoja klassikkoleffoja, jotka ovat tulleet DVD:lle, ja nyt uutuutena lehti arvostelee my�s vanhoja julkaisuja.\nPy�veli31.08.2005, 10:33Juu, ei mit��n leffalehti� tule. Jos jokin kansiteksti sattuu silm��n, niin kirjastossa tai kaupassa kylm�n viile�sti lehtihyllyst� lehti eteen ja lukuvaihde p��lle.\nPlaza tarjoaa tarpeeksi ihformaatiota minulle ja IMDB sitten laffaarvosteluja. Samoin Makuunista joutuu hakemaan kyseisen firman lehden luettavaksi vaikka sen informaatioarvo onkin l�hes olematon.\ncityjeesus31.08.2005, 10:59Filmihullua luetaan t�ss� osoitteessa, Suomen ainoaa elokuvalehte�.\nSamppa12.09.2005, 11:03Kyll�p� ovat tuoreessa numerossa menneet ryssim��n Empiren ja pahasti. Koko uusi "At Home"-osio on vanhaan DVD-osioon verrattuna j�rkytt�v�n huonosti luettava sillisalaatti ja hehkutus lukijoiden osallistumisen lis��misest� materiaalin tuottamiseen lehte� varten ei ole laisinkaan positiivista. Hyv�n� pelotteena t�st� toimii jo 80-lukuartikkeli verrattuna vaikkapa edellisen numeron 70-lukuartikkeliin. Kitker� palaute l�hti, toivottavasti moni muukin lehden lukija on toiminut samoin etteiv�t n�m� uudistukset ole pysyvi�.


Kysyimme yrityksiltä palveluista, vetovoimasta ja tarpeista - Business Tampere Magazine (FI)\nKysyimme yrityksiltä palveluista, vetovoimasta ja tarpeista\nJulkaistu 4.12.2014 klo 11:24 Kirjoittaja Pirkko Laitinen/Tredea Oy\nOsaajien saatavuus on yksi tärkeimmistä syistä, miksi yritykset sijoittuvat ja pysyvät Tampereen seudulla. Kuvassa TTY.n opiskelijoita. (Kuva: Opa Latvala)\nTredea teki toukokuussa 2014 laaja-alaisen kyselyn Tampereen seudun yrityksille. Kyselyn tavoitteena oli selvittää, mitkä asiat ovat kunnossa seudun yrityspalveluympäristössä, mitkä asiat rajoittavat toimintaa seudulla sekä mitkä ovat yritysten näkemyksen mukaan seudun edut ja houkuttelutekijät. Kysely lähetettiin noin 4000 yritykselle, vastausprosentin ollessa noin 10%.\nKyselyn tuloksia käsiteltiin Tredeassa neljällä osa-alueella: yrityspalvelut, seudun houkuttelevuus, osaava työvoima ja matkailun kehittäminen. Alla tulosten yhteenvedot kultakin osa-alueelta.\nYrityksen perustaminen koettiin helpoksi, mutta yrittäjämyönteisen ilmapiirin aikaansaamisessa ja yrittäjyyteen kannustamisessa ja rohkaisussa paljon työsarkaa. Omalle yritykselle tarpeellisen palvelun löytäminen on haasteellista, mutta kun oikea palvelu löytyy, se vastaa yrittäjän tarpeeseen. Yli 3 vuotta toimineiden yritysten mielestä yrityspalvelut on poikkeuksetta toteutettu huonommin kuin alle 3 vuotta toimineiden mielestä.\nRatkaisut: Sähköiset palvelut toimivat hyvin ja niitä pidetäänkin tärkeinä. Kansallinen Yritys-Suomi -palvelu on rakennettu yhden luukun periaatteella ja Tredean www-palvelut täydentävät helposti löydettävien yrityspalveluiden tarjontaa. Suunnitelmissa on matalan kynnyksen yrityspalvelupiste palvelemaan ja ohjaamaan alueemme yrityksiä oikeiden palvelujen pariin. Helppo saavutettavuus ja lähestyttävyys sekä asiakaslähtöisyys ovat tämän palvelupisteen lähtökohdat.\nLisätietoja: Kehittämispäällikkö Niina Immonen, 040 821 5113, niina.immonen@tredea.fi\nYritysten syissä Tampereen seudulle sijoittumiseen ja alueella pysymiseen nousevat vahvasti osaavan työvoiman saatavuus, oikeanlaiset osaajat, yliopistokaupungin tarjoamat tutkimus- ja tuotekehitysmahdollisuudet, hyvä logistinen sijainti sekä seudun positiivinen imago. Useampi kuin kolme neljästä yrityksestä piti näitä syinä sijoittua Tampereen seudulle ja useampi kuin neljä viidestä piti näitä tekijöitä erittäin tärkeinä yritystoimintansa kannalta.\nKansainväliset kulkuyhteydet koettiin myös tärkeiksi, mutta niissä on seudulla vielä kehitettävää. Erityisesti suurille ja keskisuurille yrityksille tärkeät markkinat ovat kaukana.\nTampereen seutu sai vastaajilta paljon positiivisia mainintoja viihtyisästä asuinympäristöstään ja kehittyvänä kasvukeskuksena.\nRatkaisut: Tredea on tiiviissä yhteistyössä eri toimijoiden kanssa lentoyhteyksien sekä Tampere-Pirkkala lentokentän alueen kehittämisessä.\nLisätietoja: Johtaja Petri Nykänen, 040 806 2375, petri.nykanen@tredea.fi\nOsaavan työvoiman saatavuuteen ja laatuun alueella oli tyytyväisiä 80% vastaajista, mutta lähes kolmasosa yrityksistä ilmoitti kärsineensä osaavan työvoiman puutteesta. Eniten rekrytointivaikeuksia on keskisuurilla yrityksillä.\nYli puolet yrityksistä käyttää ulkomaalaista työvoimaa tai ilmoitti olevansa kiinnostunut kansainvälisistä osaajista. Alueen kansainvälisten opiskelijoiden ja ulkomaalaisten työntekijöiden rekrytointia tukisi parhaiten selkeä informaatio ulkomaalaisten palkkaamiseen liittyvistä asioista sekä räätälöity suomen kielen opetus työntekijöille. Yritykset kaipaavat myös tietoa, mistä kansainvälisiä työntekijöitä löytää.\nRatkaisut: Tredean koordinoima Talent Tampere -verkosto tähtää kansainvälisten osaajien ja sekä kansainvälistymisestä kiinnostuneiden yritysten kohtaamiseen. LinkedInissä toimivassa Talent Tampere - Linking Bright Business With Internationals -ryhmässä on jo yli 1000 jäsentä, joista suurin osa on Tampereen seudulla asuva tai tänne muuttamista suunnitteleva kansainvälinen osaaja. Seuraava askel on saada tämä yhteisö yritysten tietoisuuteen.\nTredean Live-ohjelma on puolestaan järjestänyt työpaikkasuomen kursseja jo useiden vuosien ajan. Vuonna 2015 työpaikoille räätälöityä suomen koulutusta saa TE-toimiston laajennetun EURES-palvelun kautta.\nLisätietoja: Kehityspäällikkö Marjukka Hourunranta, 040 801 2687, marjukka.hourunranta@tredea.fi\nKyselyn matkailualaan keskittyvän osion tuloksissa nousi toive suuremmasta yhteistyötä, yhteismarkkinoinnista ja sähköisistä palveluista. Myös infrastruktuurin, kuten saavutettavuuden, sekä keskustan kehittämistä kaivattiin.\nVisit Tampere Oy -myyntiyhtiön hyödyt seudun matkailutoimijalle ovat vielä epäselvät. Pienet yritykset näkivät myyntiyhtiön huomattavasti merkityksellisempänä kuin suuret yritykset.\nRatkaisut: Pirkanmaan matkailuparlamentissa julkaistiin Tredean verkkosivuilta löytyvä matkailumarkkinointikäsikirja, jossa on kerrottu kaikki kampanjat, messut ja muut yhteistyömahdollisuudet, joihin seudun toimija voi ottaa osaa vuonna 2015. Käsikirjaa päivitetään tarpeen mukaan.\nVuoden vaihteessa avataan täysin uusittu matkailusivusto vanhaan osoitteeseen www.visittampere.fi, joka on matkailijalle huomattavasti nykyistä inspiroivampi ja informatiivisempi ja jatkossa liikenteen ohjaaminen matkailutoimijoiden omille nettisivuille käy sujuvammin.\nInfastruktuurin kehittämisessä Tredea on aktiivisesti mukana mm. monialaisessa lentokentän kehittämistyöryhmässä, jonka tavoitteena on mm. lentoyhteyksien parantaminen. Keskustan kehittämisessä tehdään yhteistyötä esimerkiksi Tampere Tunnetuksi ry:n kanssa, joka edustaa noin 300 keskustan yritystä. Vuoden 2015 kehittämiskohteita ovat mm. uudistuvat Valoviikot, kävelyopasteet sekä Tampere Tunnetuksi -passi.\nVisit Tampere Oy on tuore myyntiyhtiö ja yhteistyön tavat seudun toimijoiden kanssa ovat muotoutumassa.\nLisätietoja: Matkailujohtaja Pirjo Puukka, 0400 484 982, pirjo.puukka@tredea.fi\nAiheet yrityskysely yrityskyselyn yhteenveto