Luomua ja lähiruokaa asematorilta | The Baltic Guide OnlineThe Baltic Guide Online\nTallinnan asematori eli Balti Jaaman tori sai uudistuksen myötä tukun uusia luomu- ja lähiruokakauppoja.\nVihanneskojujen takana sijaitseva Toiduhaldjas eli ruokahaltija on erikoistunut myymään hiidenmaalaisia tuotteita. Myyjän mukaan tomaatit, kurkut ja munat ovat kaikki joko naapureiden tai tuttujen tiloilta, joten kyseessä on todellinen lähiruokapuoti.\nMyynnissä on myös tuoretta leipää, tyrnituotteita ja luomulihaa, kaikki joko Hiidenmaalta tai hiidenmaalaisten valmistamia.\nTorikeskuksen suurin luomumyymälä Biomarket sijaitsee katutasolla, katuruokakojujen toisella puolella. Monipuolisen luomukaupan valikoimissa on kaikkea mahdollista tuoreista hedelmistä ja leivonnaisista kuivatavaraan ja pesuaineisiin. Valikoimissa on myös luomuoluita ja -viinejä sekä oliiviöljyjä.\nKaupan hyllyiltä löytää myös virolaisia luomutuotteita, kuten jauhoja, tattarisuurimoita, jogurtteja ja mehuja. Irtotavaraa on mahdollista ostaa mukaan omaan astiaan, jolloin säästytään turhalta pakkausten kuluttamiselta.\nTorirakennuksen Telliskiven puoleisessa päässä on Maakas Talupood, joka myy virolaisia marjoja ja vihanneksia. Myös puodin yrttiteevalikoima on vaikuttava.\nHunajanystävän aarreaitta löytyy Maakas Talupoodin naapurista, Meemeister-kojusta. Pärnun eteläpuolelta, Tahkurannasta, tuleva hunaja on maankuulua.\nPerushunajakilo maksaa noin yhdeksän euroa. Valikoimissa on myös tattari- ja kanervahunajaa sekä siitepölyä ja muita mehiläistuotteita.\nTallinnan asematori (Balti Jaama turg), Kopli 1, Tallinna.\nBiomarket luomukauppa luomumyymälä lähiruokapuoti Maakas Talupood Meemeister Telliskivi Toiduhaldjas


Alashankoun rautatieasema - Alashankou railway station - qwe.wiki\nAlashankoun rautatieasema - Alashankou railway station\nNäkymä asemalle ulkopuolelta vuonna 2006\n45 ° 10'13 "N 82 ° 34'13" E  /  45,17028 ° N 82,57028 ° E / 45,17028; 82,57028 Koordinaatit: 45 ° 10'13 "N 82 ° 34'13" E  /  45,17028 ° N 82,57028 ° E / 45,17028; 82,57028\nLanxinin rautatie Pohjois-Xinjiangin haara\nAlashankou rautatieasema ( Chinese :阿拉山口站 ; pinyin : Ālāshānkǒu Zhan ), joka tunnetaan myös nimellä Alataw Pass rautatieasema (myös kirjoitettu Alatau ja Ala Tau ), on rautatieasema on Bortala mongolien autonomisessa prefektuurissa Kiinan Xinjiangin uiguurien autonominen alue .\nDzungarian-portin kiinalaisella puolella, kulkee Dzungarian Alataun vuorijonon läpi Lanxin-rautatien 2358,376 km: n pisteellä , se on viimeinen asema Lanxin-rautatien pohjois-Xinjiangin haarassa ennen Kazakstaniin saapumista . Ensimmäisen kahdenkymmenen plus vuoden ajan historiansa se oli ainoa rautatie satama Länsi-Kiinassa; tänä aikana Alashankoun saapumissataman kautta kulkevan kansainvälisen rautatiekuljetuksen määrä kasvoi 160 000 tonnista vuonna 1991 15 160 000 tonniin vuonna 2011.\nEräässä toisessa raportissa Alashankoun rajan ylittäneen rautatiekuljetustonnin määrän vuoden 2011 ensimmäisen 10 kuukauden aikana ilmoitettiin olevan 8 921 000, mikä oli 12,8 prosenttia enemmän kuin edellisenä vuonna. Kazakstanista Kiinaan suuntautuvan liikenteen massa on paljon suurempi kuin Kiinasta Kazakstaniin (7 412 000 tonnia vs. 1 509 000 tonnia). Tärkeimmät hyödykkeet, jotka menivät Kazakstanista Kiinaan Alashankoun kautta, olivat rautamalmi , runsaasti hiiltä sisältävä ferrokromi , vehnä ja teräs . Kiinasta Kazakstaniin toimitettujen tavaroiden pääryhmät olivat teräs (erityisesti teräsputket), elektroniikka ja tomaattipasta .\nOn myös matkustajajuna Almaty - Ürümqi , joka ylittää rajan Alashankoussa. Toinen rautatieasema Kiinan-Kazakstanin rajalla Khorgasissa avattiin rautatieliikenteelle joulukuussa 2012.\nWikimedia Commonsilla on mediaa, joka liittyy Alashankoun rautatieasemaan .\nTämä artikkeli Kiinan rautatieasemalta on tynkä . Voit auttaa Wikipediaa laajentamalla sitä .\nSivua on viimeksi muutettu 16. syyskuuta 2020 kello 12.43 (UTC) .


Pantavaatteet | Osuuskunta Pyhävaate\nArkikäytössä tarvitsee mukavia ja helppoja vaatteita, joissa on hyvä kohdata ihmisiä vuodesta ja tilanteesta toiseen.\nPyhävaatteen pantavaatteet on tehty Suomessa omien ompelijoidemme käsissä.\nTältä sivulta löydät suositut pantatopit sekä pantamekot.\nValikoimassamme on myös vanhat kunnon puuvillaiset liperit ja käsinvärjätyt, eettisestä silkistä valmistetut papin stolat.\nKaikkien pantatuotteiden mukana toimitetaan erityinen Pyhävaatteen yhteisössä suunniteltu "sokeripala" mietelauseella.\nLyhyt pantatoppi, musta\nPantatopit -ja paidat\nValikoimastamme löydät monikäyttöiset pantatopit ja pantapaidat. Toppeja ja paitoja valmistaa ompelijamme Reetta Jyväskylässä. Materiaalina hän käyttää puuvilla-elastaanisekoitetta, joten topit ja paidat ovat joustavia ja mukavia käyttää.\nPantatoppeja on saatavilla mustana, vihreänä diakoniatyöntekijän värinä, sekä sinisenä nuorisotyöntekijälle. Pantatoppi on unisex-tuote, ja saatavilla ovat koot 34-54. Toppeja on pitkää ja lyhyttä mallia. Lyhyt malli on kätevä alustoppi, jota voi käyttää kaulurin sijasta toisen paidan tai mekon alla. Pitkä malli ulottuu lantiolle. Topeissa on nepparikiinnitys. Valkoinen panta sisältyy toimitukseen.\nUusimpina malleina t-paita, pitkähihainen paita ja miesten mitoituksella tehty reilumman kokoinen pantatoppi.\nPantamekko on kätevä vaate moneen tilanteeseen. Pantamekon suunnittelija ja valmistaja on Mari Benissan.\nMekon materiaali on 100% puuvillatrikoo. Mekko on saatavilla koissa 34-46. Valkoinen panta sisältyy toimitukseen. Pantamekot ommellaan tilauksesta.\nKäsinmaalattu papin stola, jonka materiaalina toimii eettisesti tuotettu raakasilkki. Jokainen kappale on uniikki. Stolan vuori on viskoosia. Tilattavissa myös diakonin stola. Stolan on suunnitellut Anna Matilainen.\nPyhävaatteen kaupasta myös perinteiset liperit! Materiaalina täysin 100% puuvilla. Lipereitä ompelee Sara Porissa.\nHuom! Lipereissä nappikiinnitys edessä ja takana.\n3/4 hihainen pantapaita, naisten mitoitus\nPitkähihainen papinpaita, naisten\nClerical long sleeve shirt, men's\nClerical singlet - Pantatoppi lyhyt\nClerical sleeveless shirt - Pantatoppi pitkä


FC Reipas - Markkanen: "Vanhempi on lapselleen roolimalli kaikessa."\nEtusivu »Markkanen: "Vanhempi on lapselleen roolimalli kaikessa." »\nMarkkanen: "Vanhempi on lapselleen roolimalli kaikessa."\n8.9.2017 13:23 Seuratiedotteet / Pääsivusto\n"Yksi vanhemman tärkeimmistä taidoista on osata pysyä hiljaa"\nFC Reippaan pelaajien vanhemmat ovat seuramme valtava voimavara. Ilman heidän tukeaan ja panostaan seuran toimintaedellytykset olisivat selkeästi heikommat. Harrastavan nuoren vanhemman rooli ei ole aina yksinkertainen. On erittäin inhimillistä, että oman lapsen tekemisiin sekä harrastamiseen suhtautuu tunteella.\nKoripalloilija Lauri Markkasen äiti Riikka kertoo Kodin Kuvalehdessä omista näkemyksistään harrastavien lasten vanhempana . Haastattelussa nousee esiin useita asioita, joita meidän vanhempien kannattaa pitää mielessä.\nAlla poimintoja Kodin Kuvalehden jutusta - Lue koko juttu täältä\n"Jos peli on mennyt huonosti, lapsi ei ehkä halua jutella mitään. Silloin ei kannata patistaa, vaan antaa omaa tilaa ja rauhaa. Yksi vanhemman tärkeimmistä taidoista on osata pysyä hiljaa. Aina ei tarvitse sanoa mitään..."\n"Vanhemman tehtävä on olla vanhempi, ei valmentaja."\n"Vanhempi on lapselleen roolimalli kaikessa. Myös pettymyksissä. Jos lapsi on epäonnistunut pelissä, vanhempien ei kannata näyttää hänelle pettymystään."


Mask - Naamio | The Mask (1994) - Kommentit - Leffatykki\nMask - Naamio arvosana 3,47\nJim Carrey yhdessä läpimurtokomedioistaan liiankin kilttinä pankkivirkailijana, joka salaperäisen naamion vaikutuksesta muuttuu villin romanttiseksi supersankariksi.\nMark Verheiden, Michael Fallon, Mike Werb\nCameron Diaz, Jim Carrey, Orestes Matacena, Peter Greene, Peter Riegert, Richard Jeni\n24.11.18 klo 20:40\nAivan parasta Carreyta. Tässä leffassa tiivistyy hänen huumorinsa kolmanteen potenssiin.\n07.08.16 klo 03:17\nVitun hyvä et ei voi muuta sanoo!\n20.07.16 klo 19:27\n20 vuotta sitten olisi ehkä naurattanut enemmän. Kerran katsottavaa komediaa joka ei omaa naamaa saanut edes hymyyn. Jim Carrey sopii täydellisesti Maskin rooliin ja Cameron Diazia kelpaa kyllä katsoa. Muuten ei mikään ihmeellinen tekele..\n24.06.16 klo 01:31\nKlassikko komedia 90-luvulta, jossa pääosassa Jim Carrey. Jimin leffat ei petä koskaan ja tästäkin tykkään suuresti! Cameron Diaz kuumassa sivuroolissa. Jos etsii sopivaa, ei kyllästyttävää komediaa, niin The Mask on aina varma vaihtoehto komedian ystäville!\n31.01.16 klo 21:13\nItselläni ei tätä kohtaan ole minkäänlaista nostalgiaa, vasta hiljattain näin leffan kokonaisena, mutta tuosta seikasta huolimatta Mask oli loistoviihdettä. Carreyn harteille miltei täysin kasattu elokuva toimii juuri ko. miekkosen ansiosta, loistavia koomikonkykyjä kun ei kasva joka oksalla.\nJuoni on pätkässä aikamoista huttua, tosin teosta tuskin katsotaan odottaen elokuvakerronnan riemuvoittoa, vaan puhtaasti viihdearvojen vuoksi. Niistä annan 3,5 tähteä. Enemmänkin olisi voinut näyttää päähenkilöä maskin kanssa, noissa kohtauksissa heitetyt jutut olivat enimmäkseen hulvattomia.\nAivan parasta Carreyta. Tässä leffassa tiivistyy hänen huumorinsa kolmanteen potenssiin. Äärimmäisen viihdyttävä. Nelj&a... Lue loput\nVitun hyvä :D et ei voi muuta sanoo!\n20 vuotta sitten olisi ehkä naurattanut enemmän. Kerran katsottavaa komediaa joka ei omaa naamaa saanut edes hymyyn. Jim Carrey sopii täydellises... Lue loput\nKlassikko komedia 90-luvulta, jossa pääosassa Jim Carrey. Jimin leffat ei petä koskaan ja tästäkin tykkään suuresti! Cameron ... Lue loput\nHullunkurinen komedia, joka on aidosti hauskaa kohellusta alusta loppuun.\nJames_Bond 25.04.2012 09:16\nHölmöilyä ja naaman vääntelyä katsellessa ei ala kyllästyttämään.\nThoke 17.12.2002 21:00\nNuuppa muuttuu kaaosmoottoriksi.\nJurpo 10.10.2017 21:40


Herneetkin rokkaa.: Bon Vivant - Silja Line 31.3.13\nPääsiäisreissulta Åresta palasimme autolla ja Siljan kyydissä Tukholmasta Helsinkiin. Syömään kävimme reissun päättäjäisiksi Fine dining ravintola Bon Vivantiin, josta nyt hieman turinaa ja möhnäisiä kännykkäkuvia. Bon Vivant oli todella yllättävän positiivinen kokemus välillä hieman hengettömästä laiva-ruokailusta.\nAstetta fiinimmällä laivaravintolalla oli tarjota muutama valmiiksi koottu menuehdotus sekä A'la carte-lista, josta oli mahdollista sekoitella oma menu. Seurueessamme vaihdeltiinkin kiitettävästi ruokia, ja hyvin toteutettiin toiveemme ja erikoispyynnöt. Ruoat saapuivat pöytään myös sopivin välein (kysyttiin etukäteen toivomuksia) ja yhtäaikaisesti ja juomapuolestakin pidettiin hyvin huolta.\nAlkuun saimme pienen keittiöntervehdyksen, ankanmaksaa ja pistaasipähkinää. Ihan jees. Neidillä pähkinätön versio, mutta pähkinöiden tilalla ei ollut korvaajaa. pöh.\nViineiksi porukkamme otti 2 pulloa eri punaista, näin maistelumielessä, Clos Du Val jenkkiviiniä ja italialaista Altrovinoa. Pohjimmiltaan kumpikin viini oli samantyylisiä, mutta Clos du val kuivatti suun täysin. Taniinisista viineistä tykkääville kumpainenkin ovat passeleita. Menun aikana meille tarjoiltiin kolmea erilaista leipää, joista tumma saaristolaisleivän tapainen vei voiton, mutta tillimausteinen blondi oli myös hurjan hyvä ja erikoinen. Tuosta tulikin idea, että jonkinlaista tillimausteista leipää pitää myös kokeilla kotona.\nJa sitten itse sapuskaan. Jiin alkuruoka oli kuningasrapua, pikkelöityä omenaa ja kukkakaalia, kaunis ja värikäs annos, joka sopi hyvin tummalle laatalle. Makukin sopi suuhun. :) Neidillä oli kampasimpukkaa kolmella tapaa ja fenkolia -annos. Hyvää oli.\nPääruokana Jii sai parasta lammasta ikinä! Liha suli suuhun ja melkein kyyneleet valuivat poskilla ;) Eipä paha ollut Neidin vasikkakaan, todella hyvä, mutta kun Neiti sai ruinattua maistiaispalan superlampaasta, tiesi kyllä mille annokselle liputtaa. Annosten ulkonäöissä oli huomattavissa yhtäläisyyksiä...\nJälkkäriksi Jii otti annoksen karpaloa ja valkosuklaata ja vielä jälkkärijuomaksi tarjoilijan ylistämää harvinasempaa konjakkia, Delamain Vesper XO. Neidin jälkkärilautaselta löytyi viikunaa ja pesusienikakkua. Pesusienikakku oli kyllä mautonta, mutta muuten annos kelpasi.\nBon Vivantissa oli hyvä palvelu ja mukavan rauhallista ja kiireetöntä muiden matkustajien jonottaessa buffareissa tai pyöriessä jossain. Ravintolan yhteydessä on myös pieni viinibaari, jossa voi nauttia lasillisen erikoisempia viinejä ja muita juomia, vaikutti viihtyisältä paikalta. Hyvä ruoka parempi mieli laivallakin :) Jos tiesi käy ruotsinlaivalle, kannattaa Bon Vivantia ehdottomasti kokeilla!\nLähettänyt Nti Papu klo 19:57\nTunnisteet: Bon Vivant, ruoka, Silja Line


Tässä kauttaaltaan remontoidussa asunnossa nautit isojen ikkunoiden tuomasta luonnonvalosta sekä tyylikkäistä pinnoista. Vaalean puun sävyiset lattiat ja valkoiset seinät tekevät kodista raikkaan. Olohuone on ihanan tilava ja tarjoaa tilat monipuoliselle kalustukselle. Seinustalla oleva peiliovellinen kaapisto saa tilan tuntumaan tuplasti suuremmalta. Huipputyylikäs keittiö on kuin raikas tuulahdus ja tilavuutensa ansiosta sinne mahtuu hyvin myös isompi ruokapöytä. Kodissa on lisäksi kaksi makuuhuonetta sekä tilava eteinen. Tyylikäs ja täysin kaakeloitu kylpyhuone on sopivan tilava pesukoneelle ja suurelle allaskaapille. Toisiksi ylimmän kerroksen parvekkeelta siintävät uskomattoman kauniit näkymät yli puiden latvojen. 1962 valmistuneessa talossa on tehty huolella tärkeitä remontteja, eikä suuria hankkeita ole enää lähivuosille jäljellä. Putkia, viemäreitä ja kylpyhuoneita on uusittu useassa osassa ja yhtiöön on juuri valmistunut hissi! Uudenkylän rautatieasemalle on vain kilometrin matka, joten alueella yhdistyvät hyvät kulkuyhteydet ja rauhallinen ympäristö. Myös lähikaupat löytyvät muutaman kilometrin säteeltä. Nastolassa on paljon eri kokoisia järviä, lähimpien rantojen ollessa vain alle kahden kilometrin päässä, uintimahdollisuuksineen. Varaa oma esittelysi ja tule ihastumaan! Vapautuminen sopimuksen mukaan. Lataa asunnon asiakirjat täältä: https://blok.ai/kohde/uudenkylantie-37/ *Tee tästä uusi kotisi! Nykyisen asunnon myyntiin saat meiltä ilmaisen arvioinnin ja myyntisuunnitelman. Tutustu ja jätä soittopyyntö osoitteessa blok.ai.* **Muistathan noudattaa varotoimia asuntoesittelyssä ja varaathan mukaasi hengityssuojaimen. Vältäthän kättelyä ja huolehdit käsihygieniasta. Tulethan esittelyyn vain, jos tunnet itsesi täysin terveeksi. Sairaustapauksissa ilmoitathan perumisesta asiakaspalveluumme.**\n( Myyntihinta 30 946,5 € + Velkaosuus 11 053,5 €)


Jos puita ei hoidettaisi, puistoista tulisi vaarallisia - Mielipide | HS.fi\nJos puita ei hoidettaisi, puistoista tulisi vaarallisia\nAmanda Pasanen kirjoitti (HS Mielipide 27.12.), että Helsingin metsien tulisi antaa vanheta rauhassa. Jos kaupungin puut jätettäisiin hoitamatta, puistoista ja metsistä tulisi vaarallisia. Puun lahotessa ei koskaan tiedä, milloin se kaatuu tai pudottaa oksansa kävelijän päälle. Kaivopuistossa kävi aikoinaan näin.\nHyvän opetuksen sain asuessani omakotitalossa. Tullessamme perheen kanssa kaupasta keskellä pihaa makasi iso koivu. Se oli katkennut neljän metrin korkeudesta, jonkin linnun tekemästä kolosta. Onneksi lapset eivät olleet silloin pihassa. Kaupungissa asuneena en ymmärtänyt tarkastaa huonokuntoisia puita.\nVahingosta viisastuin. Onneksi vaarini, entinen metsuri, neuvoi miten puu kaadetaan.


Vasemmistoliitto lähtee hallituksesta| Sivu 5 | Maanpuolustus.net\nFirst Edellinen 5 / 5\nNiin, veikkaisin kuitenkin eduskuntaan siltikin löytyvän kovasti halukkaita. Epäilen vahvasti, olisiko joku laboratoriohoitaja Kyllönen tai jalkapallohuligaani Arhinmäki saanut yksityiseltä sektorilta 13 000 € kuukaudessa. Kyse ei todellakaan ole siitä, että kaikki kansanedustajat olisi jotain yksityisellä sektorilla menestyviä henkilöitä jotka tienaisi samat rahat tai enemmän yksityisellä sektorilla..\nKansanedustaja ei yllä lähellekään 13 tonnin kuukausipalkkaa, mutta ministerinä toki tuon verran tienaakin.\nKyllöskä ei tuollaista summaa olisi mistään saanut, mutta Paavolla alkaa olemaan sen verran meriittejä, että jokin apulaiskaupunginjohtajan tai vast pesti voisi tuolla palkalla jo lohjetakin.\nKestävyysvajetta ei ole\nis : 2.4.2014 7:13\nKestävyysvajetta ei olisi, jos meitä suomalaisia verotettaisiin kuten meitä verotettiin parikymmentä vuotta sitten.\nLukija Siilinjärveltä lähetti mielenkiintoisia laskelmia. Tuloverotuksen muutokset ovat parissakymmenessä vuodessa vieneet valtiolta seitsemän miljardia vuosittaista veroeuroa. Summa on suunnilleen sama kuin keskimääräinen arvio kestävyysvajeen suuruudesta.\nVeronalennukset eivät ole jakautuneet tasaisesti. Eniten tienaava kymmenesosa kotitalouksista on saanut itselleen kolmasosan koko hyödystä. Eniten tienaava puolikas on saanut veronalennuksista taskuunsa peräti 85 prosenttia.\nLaskelmien tekijä on Siilinjärven Osuuspankin toimitusjohtajan tehtävistä eläkkeelle jäänyt Paavo Jauhiainen. Hän on itsekin päässyt nauttimaan veroalesta, mutta ei silti näe hyvätuloisten hyysäämisessä mitään järkeä. Jauhiainen kirjoittaa, että meillä ei ole kestävyysvajetta, vaan verotusvaje.\nNäiden lukujen valossa hallituksen keksimä väliaikainen ”solidaarisuusvero” kuulostaa hassulta, ainakin nimeltään. Sen tuotto on vain muutamia prosentteja huipputuloisten veroalesta.\nHyväosaisten verotusta on kevennetty Harri Holkerin verotus kevenee -hallituksen ajoista lähtien. Sosiaalidemokraattien ja keskustan johtamat hallitukset ovat olleet hyväosaisten asialla vähintään yhtä tarmokkaasti kuin kokoomuksen johtamat.\nItse asiassa kaikki nykyiset eduskuntapuolueet ovat olleet mukana veronkevennyshallituksissa kasvattamassa tuloeroja. Ilman poliitikkojen apua tuloerot olisivat kasvaneet paljon maltillisemmin.\nVeronkevennyksiä on perusteltu niiden dynaamisilla vaikutuksilla. Kevennysten oletetaan toisin sanoen synnyttävän aivan uutta kulutusta ja yritteliäisyyttä. Tästä kertyisi sitten entistäkin enemmän verotuloja.\nLuulisi, että dynaamiset vaikutukset alkaisivat jo pikkuhiljaa näkyä, muuallakin kuin postinumeroalueilla 00100-00170.\nPoliitikot pystyivät arvioimaan veronkevennysten vaikutukset jo etukäteen, mutta yksikään taloustieteilijä ei pysty arvioimaan vaikutuksia edes jälkikäteen.\nSe on kuitenkin selvää, että kaikki ne, jotka ovat olleet päättämässä veronkevennyksistä, ovat hyötyneet veronkevennyksistä keskimääräistä kansalaista enemmän.\nOn vain verotusvaje.\nHallitus aikoo rahoittaa hyvätuloisten aina vain jatkuvaa veroalea myymällä tuottavinta omaisuuttaan eli pörssiosakkeita. Keskustan puheenjohtaja tukee tätä hölmöä hanketta.\nYksi mahdollinen ostajataho valtion pörssiosakkeille ovat veroalesta hyötyneet hyvätuloiset. Toivottavasti he eivät tartu tarjoukseen.\nMuutenhan loppulaskelma olisi liiankin selvä: valtio antoi meidän yhteisesti omistamat osakkeet ilmaiseksi hyvätuloisille.\nis: 6.4.2014 8:31\nTalous Palkkamaltti ei ulotu suuryritysten johtoon.\nKUVA: Roni Rekomaa\nEsimerkiksi pankkikonserni Sampon toimitusjohtajan Kari Stadighin ansiot kasvoivat lähes puolella verrattuna vuoteen 2012. Hän tienasi viime vuonna päälle 3,5 miljoonaa euroa, kun vuonna 2012 hän tienasi vajaat 2,5 miljoonaa euroa.\nHuimimmin palkka nousi pakkausvalmistaja Huhtamäen toimitusjohtajalla Jukka Moisiolla, jonka ansiot viisinkertaistuivat.\n– Luvut tuntuvat suurilta. Johdon palkat muuttuvat tietysti useimmiten yhtiön tuloksen mukaan, mikä on tietysti hyvä, Elinkeinoelämän keskusliiton hallituksen puheenjohtaja Ilpo Kokkila kommentoi lehden lukuja.\nSAK:n työ- ja elinkeinojohtaja Matti Tukiainen kommentoi johtajien palkkakehitystä ja palkkoja törkeäksi. Hänen mukaansa kysymys on jo "törkeästä ahneudesta", jota ei voi millään tavoin hyväksyä.\n– Palkansaajien ja tavallisten ihmisten luottamus sitä kohtaan, miten yhteiskunta toimii ja miten eri ihmiset eri tehtävissä toimii, niin se horjuu, hän sanoo.\nUusimpien uutisten mukaan se kuuluisa "hallituksen perälauta" taitaa sittenkin olla jo apposen ammollaan? Kaksi viikkoa sitten todettiin, että eiköhän lähtijät olleet tässä......taisi PM saada kysta kyllin. Olen pitkän aikaa seurannut Kataisen olemusta ja elekieltä, ja epäilen hänen olevan joko raskaasti ylirasittunut tai hän on sairas. Jos näin on, niin ei kun vaan telakalle, ihminen se on Jyrkikin, vaikka en jaakaan hänen kaikkia kotkotuksiaan. On vaikuttanut kuitenkin ihan jämptiltä mieheltä ja ihan ok. PM, ehkä nyt on parasta antaa Ihminen Jyrkille aikansa ja tilansa.\nMutta saahan nähdä. Vihreillä lienee ydinvoimapäätöksen jälkeen totinen paikka, Sos.Demin puh.joht. vaihtuu erittäin todennäköisesti, se tietää käytännössä vvm:n vaihtoa, ainakin, ja saattaapa tulla eteen pahoja kantojakin kaskeen. En ihmettele, jos näemme sellaisen ihmeen, että Hallitus puhalletaan syksyllä uusiksi.\nAsiakirjaväärennöksellä pääsee näemmä yllättävän pitkälle.\nJatkossa ko väärentäjä ei enää tarvitse äänestäjien apuja vaan palkkiovirka tulee annettujen näyttöjen sekä tekojen ansioilla.\nTuskinpa tulee yllätyksenä kenellekkään ja sitten Oras Tynkkyset alkavat itkemään kun joku edes ehdottaa kehitysavusta leikkaamista.\nKrokotiilijahtia ja Brasilian-matkoja… jättisumma suomalaisten verorahoja käytettiin väärin Afrikassa\n3 esimerkkiä: Katso, mitä kehitysapurahoille oikeasti tapahtui\nReactions: baikal ja Tvälups\nNäissä väärinkäytöksissä ei ole mitään uutta. Maailman sivu paikalliset viranomaiset ja muut jotka vain ovat kyenneet ovat pyrkineet vetämään kehitysapua välistä.\nTämä on toki tiedetty, mutta asiasta ei ole saanut puhua, koska joku voisi epäillä homman järkevyyttä.


Pekka Kaunismaa & Kimmo Lind TYÖHYVINVOINTI KOLMANNELLA SEKTORILLA - PDF\nDownload "Pekka Kaunismaa & Kimmo Lind TYÖHYVINVOINTI KOLMANNELLA SEKTORILLA"\n1 Pekka Kaunismaa & Kimmo Lind TYÖHYVINVOINTI KOLMANNELLA SEKTORILLA\n2 Humanistinen ammattikorkeakoulu 2014 tekijät ja Humanistinen ammattikorkeakoulu TYÖHYVINVOINTI KOLMANNELLA SEKTORILLA Pekka Kaunismaa & Kimmo Lind Sarja B. 37 Projektiraportit ja selvitykset. Verkko ISBN ISSN X Humanistinen ammattikorkeakoulu Humak Ilkantie 4, Helsinki Kansikuva: Jarmo Röksä Taitto: Susanna Ylä-Pynnönen\n3 SISÄLTÖ 1 Johdanto Työhyvinvointi järjestöissä...7 Taustakäsitteitä... 7 Työhyvinvoinnin määrittely...8 Neljä työhyvinvoinnin osa-aluetta Työhyvinvointia parantava toiminta Ammatillinen työ järjestöissä Järjestöjen asiantuntijatyö Vapaaehtoistoiminta ja luottamusjohtaminen...18 Järjestötyön autonomisuus ja intensiivisyys...19 Työn epävarmuus ja työtyytyväisyys...19 Järjestötyön työhyvinvointiriskit Huomioita työllistettävistä järjestöissä Tutkimuskysymykset ja tutkimusmenetelmät Tutkimuskysymykset ja aineisto Haastattelujen analysointi ja tulokset...28 Yleishavaintoja työstä ja työnkuvista...28 Havaintoja työhyvinvointijärjestelyistä Haastateltavien perusymmärrys työhyvinvoinnista Vointi...36 Henkinen vointi ja jaksaminen Osaaminen ja työn hallinta...42 Vaikuttaminen omaan työhön Työyhteisö...45 Johtaminen ja työhyvinvoinnin yleishallinta Tutkimuksen tulokset Johtopäätökset ja suositukset...51 Lähteet Liite Haastatteluiden analyysi ja aineiston yleistettävyys...26\n4 1 JOHDANTO JÄRJESTÖJEN AMMATILLISESSA TYÖSSÄ on ominaispiirteitä, joilla on vaikutuksia työhyvinvointiin. Järjestöjen ammatillinen työ koostuu pääasiassa asiantuntija- ja johtotehtävistä. Vuorovaikutus vapaaehtoisten kanssa on arkipäivää ja erilaiset työelämän epävarmuustekijät leimaavat alaa. Järjestötyötä kuitenkin tunnetaan huonosti, tutkimuksia on vain kourallinen, vaikka järjestöissä tehdään yhteensä henkilötyövuotta palkkatyötä vuodessa, mikä tarkoittaa yli kolmea prosenttia palkkatyön kokonaismäärästä. Tämän tutkimuksen tarkoituksena on selventää järjestötyön kuvaa työhyvinvointiin liittyvistä kysymyksistä. Tutkimuksen aiheena on asiantuntija- ja johtotehtävissä toimivien järjestötyöntekijöiden koettu työhyvinvointi. Tutkimuksen tuottamalla tiedolla pyritään tunnistamaan entistä tarkemmin työhyvinvointiin ja sen ongelmiin vaikuttavia tekijöitä, työhyvinvoinnista huolehtimisen tapoja sekä mahdollisuuksia kehittää ja parantaa työhyvinvointia järjestötyössä. Tutkimuksen materiaalina on 12 järjestötyöntekijän teemahaastattelua. Työhyvinvoinnilla tarkoitetaan tässä tutkimuksessa kokonaisvaltaisesti koettua ja todellista vointia työn yhteydessä. Sovellettavana on laaja-alainen työhyvinvoinnin käsite, jossa tunnistetaan neljä keskeistä osa-aluetta. Ne ovat fyysinen ja psyykkinen vointi, osaamisen hallinta, vaikutusmahdollisuudet työhön sekä työyhteisön suhteet. Työhyvinvoinnilla tarkoitetaan sekä työntekijän henkilökohtaista vointia että työyhteisön ja organisaation vuorovaikutuksen ominaisuuksia. Työhyvinvoinnin terminologiaan kuuluu keskeisesti myös työhyvinvoinnin parantamiseen liittyvä toiminta. Siitä huolehtiminen on osittain työnantajan ja organisaation johdon tehtävä, mutta ilmiselvästi myös jokainen työntekijä vaikuttaa siihen. Keskeistä on tunnistaa erilaisia työn organisoinnissa, johtamisessa, prosesseissa ja arkitehtävissä olevia tekijöitä, jotka vaikuttavat työhyvinvointiin. Työhyvinvointia määritellään tarkemmin raportin toisessa luvussa. Järjestötyön työhyvinvointia ei paljoa ole tutkittu. Petri Ruuskanen, Kirsikka Selander ja Timo Anttila (2013) julkaisivat hiljattain tutkimuksen palkkatyöstä kolmannella sektorilla. Se on tuottanut tärkeää uutta tietoa, joka jäsentelee myös työhyvin- JOHDANTO 4\n5 vointiin vaikuttavia tekijöitä. Kokonaiskuva on hieman synkkä. Monet työelämän ongelmista korostuvat järjestötyössä. Esimerkiksi työn epävarmuustekijät ovat yleisempiä kuin muualla työelämässä, johtamisen ja työn organisointi on ongelmallista ja epäsäännölliset työajat ovat yleisiä. Järjestötyöntekijän työtyytyväisyys, mitä voi pitää työhyvinvoinnin keskeisenä indikaattorina, on huomattavasti keskimääräisen palkansaajan työtyytyväisyyttä matalampaa. Järjestötyön ominaispiirteitä ja tarkastellaan lähemmin luvussa 3. Järjestötyön yksityiskohtainen tarkastelu on siten perusteltua ja toivottavaa on, että tulevina vuosina aiheeseen palataan tutkimuksin ja kehittämistoimin yhä uudestaan. Järjestötyö on pääosin asiantuntija- ja johtamistyötä, jossa ammattitaidon ja itseohjautuvuuden vaatimukset ovat korkeat. Järjestöt ovat samalla merkittäviä välityömarkkinoiden toimijoita. Huomattava määrä järjestöistä työllistää työllistämistuin henkilöstöä. Työllistettävien asemaan organisaatiossa liittyy yleisiä haasteita, mutta järjestötyön ja työllistettävien saumakohdat saattavat sisältää erityisiä kysymyksiä. Näitäkin on tarkoitus selvittää, kuitenkin järjestöjen asiantuntija- ja johtamistyötä tekevien näkökulmasta. Tutkimusta varten on kerätty teemahaastatteluaineisto. Haastatteluaineisto on kerätty Keski-Suomessa toimivien yhdistysten työntekijöiden keskuudesta. Haastateltavat valittiin siten, että he edustavat järjestökenttää monipuolisesti. Aineistoon on saatu eri toimialojen järjestötyöntekijöitä (liikunta-, kulttuuri-, sosiaali- ja terveysala sekä ammattijärjestöt). Haastateltavien valinnassa kriteerinä oli myös järjestön tai toimipisteen työntekijämäärä. Aineistossa ovat edustettuna järjestöt yhden työntekijän organisaatiosta työntekijän organisaatioon. Tämän suurempia järjestötyöpaikkoja Keski-Suomesta ei löydykään. Pääosa tarkasteltavista järjestötyöpaikoista on paikallisyhdistyksiä, mutta joukossa on myös valtakunnallisten järjestöjen alueyksiköitä. Haastatteluaineiston tarkoituksena on kuvata ja analysoida tarkasti työhyvinvointiin liittyviä käsityksiä. Haastatteluaineisto tuottaa tässä yhteydessä reflektiivistä, pohdiskelevaa tietoa oman työpaikan työhyvinvoinnin tilasta ja siihen vaikuttavista tekijöistä. Haastatteluaineiston perusteella muodostetaan yleistävää kuvaa työhyvinvoinnin painopisteistä, sen ongelmista ja työhyvinvoinnin parantamisen käytännöistä. Aiemman tutkimustiedon perusteella odotettavaa on, että työhyvinvoinnista tunnistetaan problemaattisia piirteitä. Aineistoa käsitellään kokonaisuutena ja sen raportoinnissa ei ilmaista tutkimuseettisistä syistä mistä järjestöistä tai keistä järjestötyöntekijöistä on kysymys. Siten raportoinnissa pyritään ensisijaisesti yleistämään tietoa valikoiduista teemoista. Raportoinnissa on kuitenkin mukana yksityiskohtaisempia havaintoja ja pieniä kertomuksia, jotka kuvaavat aineiston sisällä yksittäistapauksia, mutta voivat kertoa myös jotakin järjestömaailmassa yleistä ja toistuvaa. JOHDANTO 5\n6 Tutkimus käsittelee työnhyvinvointia keskisuomalaisissa järjestöissä. Tämä rajaus on tehty käytännöllisistä syistä. Keskisuomalaisiin järjestöihin ei liity mitään erityisiä kysymyksiä, mutta rajauksesta seuraa muutamia tiedon luonteeseen vaikuttavia seikkoja. Aineistossa tulee valoon paikallisten ja alueellisten järjestöjen ammatillinen työ. Merkittävä osa järjestöjen työvoimasta on valtakunnallisesti toimivissa järjestöissä, liitoissa ja keskusjärjestöissä. Näiden työhyvinvoinnin tarkastelu on siis aineiston ja siten tutkimuksen rajauksen ulkopuolella. Aineistossa painottuvat myös pienet järjestötyöpaikat (henkilöstön määrä 1-10). Suurikokoiset suomalaiset järjestöt ovat pääosin keskusjärjestöjä. Huomioitavaa kuitenkin on, että aineistossa edustettuna on muutamia valtakunnallisten järjestöjen aluetoimipisteitä. Aineiston suunnittelu ja luonne kuvataan tarkemmin neljännessä luvussa. Luku 5 on tämän tutkimuksen empiirinen ydin. Siinä tarkastellaan haastatteluaineistoa yksityiskohtaisesti. Kuudennessa luvussa tehdään yhteenveto aineiston ja aiemman tiedon perusteella sekä nostetaan esille keskeiset havainnot. Raportin päättävässä seitsemännessä luvussa pohditaan järjestötyön työhyvinvoinnin kehittämisen kysymyksiä: mitä tulisi tietää lisää ja minkälaiset keinot soveltuvat järjestöjen työhyvinvoinnin kehittämiseen. Tutkimus on toteutettu Manner-Suomen ESR-ohjelman tuella. Rahoituksen myöntäjä on Keski-Suomen elinkeino-, liikenneja ympäristökeskus. Tekijät kiittävät rahoittajaa, haastateltuja ja muita, jotka ovat osallistuneet hankkeeseen. JOHDANTO 6\n7 2 TYÖHYVINVOINTI JÄRJESTÖISSÄ TYÖHYVINVOINNIN KÄSITTEEN ala ja merkitys on moninainen ja vaihtelee käyttökontekstista riippuen. Käsitteellisesti sitä voidaan lähestyä esimerkiksi työpsykologian, terveyden, sosiologisen työntutkimuksen tai hallinnollisesta ja johtamistieteellisestä näkökulmasta. Yleisesti kysymys on hyvinvoinnista työssä, työn äärellä, työn olosuhteissa ja työn ja vapaa-ajan raja-alueella. Työhyvinvoinnin käsitteen kehityksen taustalla on yhtäältä hyvinvoinnin käsite ja toisaalta työsuojelun ja työkyvyn käsitteet. TAUSTAKÄSITTEITÄ Hyvinvoinnin käsitteellistämiseen on vaikuttanut suuresti käsitteen yhteiskuntapolittinen soveltaminen. Erik Allardt (1976) määritteli alan klassikoksi muodostuneessa teoksessaan Hyvinvoinnin ulottuvuuksia hyvinvoinnin koostuvan kolmesta keskeisestä alueesta, jotka Allardt kokosi termeiksi having, loving ja being. Having viittaa materiaalisiin olosuhteisiin ja terveyteen, loving merkityksellisiin ihmissuhteisiin ja being mielekkääseen toimintaan ja arvostukseen. Tällä käsitteen soveltamisella voidaan katsoa olevan pintansa yhteiskunnallisella, yhteisöllisellä ja yksilöllisellä tasolla. Hyvinvoinnin voi katsoa toteutuvan, kun sen empiiriset indikaattorit osoittavat korkeita lukemia ja päinvastoin, hyvinvoinnin ongelmat voidaan havaita matalista indikaattorien tuloksista. Työsuojelun käsite pohjustaa myös työhyvinvoinnin käsitettä tematisoimalla ensisijaisesti työorganisaation tehtäviä. Työsuojelulain ja muun lainsäädännön perusteella työnantajalla on velvollisuus huolehtia työn olosuhteista ja järjestelyistä siten, että ne ovat turvalliset sekä mahdollistavat työntekemisen mielekkäästi ja riskittömästi (Suutarinen 2010, 16-19). Työsuojelullinen näkökulma korostaa työnantajan vastuuta työntekijöistä ja työntekemisen ympäristöstä. Näkökulmassa painottuu myös johtamistoiminnan merkitys työn kuormittavuuden sekä rasitus- ja riskitekijöiden havainnoimisessa ja ehkäisemisessä. Työkyvyn käsite viittaa ensisijassa yksilölliseen tasoon jaksaa, osata ja kyetä tehdä työnsä riittävän hyvin. Työkykyyn voidaan ottaa terveydellinen tai lääketieteellinen näkökulma, mutta työn ja yhteiskunnan muuttuessa painopiste on siirtynyt enemmän työn vaatimusten ja voimavarojen tasapainon tar- TYÖHYVINVOINTI JÄRJESTÖISSÄ 7\n8 kasteluun (Ilmarinen, Gould, Järvikoski ja Järvisalo 2006, 17). Työkyky viittaakin monipuoliseen joukkoon asioita. Se viittaa Ilmarisen ja muiden mukaan (2006, 19) yksilötasolla ammatillisiin valmiuksiin, stressinsietokykyyn, persoonallisuuteen, hallinnantunteeseen, työssä jaksamiseen, työn merkitykseen ja arvomaailmaan, työllistymiskykyyn ja työhyvinvointiin. Lisäksi se viittaa työelämän tasolla työn organisointiin, työyhteisöön, töiden sujuvuuteen ja kehittymismahdollisuuksiin työssä. Tällaisessa merkityksessä työkyky on lukuisia tekijöitä kokoava käsite, joka sisältää olennaisesti samankaltaisia asioita mihin työhyvinvoinnilla viitataan. Siten ratkaisevaa käsiteerottelua työkyvyn ja työhyvinvoinnin välillä ei ole tämän tutkimuksen kontekstissa aiheellista tehdä. Merkitysero voidaan kuitenkin nähdä siinä, että työkyky käsitteellistää sitä, miten työntekijä, yhteisö ja organisaatio kykenevät eli suoriutuvat työssä ja työhyvinvointi sitä miten työssä ja työn äärellä voidaan. TYÖHYVINVOINNIN MÄÄRITTELY Työhyvinvoinnin käsitettä voidaan katsoa monesta näkökulmasta. Ainakin seuraavat näkökulmat voivat määrittää erilaisia tapoja tarkastella työhyvinvointia. Tieteenalojen ja tiedonlajien erilaiset katsomukset. Käsitteen sisällöllinen ala. Työhyvinvoinnille ei ole yhtenäistä ja vakiintunutta määritelmää, mutta kirjallisuudesta voidaan tiivistää kohtalaisen koherentti merkitys työhyvinvoinnin käsitteelle. Jotkut näkökulmat painottavat organisaation prosesseja, henkilöstöhallintoa, johtamista tai tehokkuutta, toiset henkilöstön suhteita ja kolmannet työhyvinvoinnin yksilöllisyyttä. Työhyvinvoinnin käsite kokoaa tai yhdistää edellä mainittujen käsitteiden merkityksen. Se viittaa laaja-alaiseen hyvinvoinnin käsitteeseen, jossa nähdään yksilöllinen, yhteisöllinen ja yhteiskunnallinen taso vuorovaikutteisena kokonaisuuteena. Sen kautta katsotaan asioita sekä organisatorista vastuuta korostavasta työsuojelun että yksilöllistä ja työyhteisöllistä toimivuutta korostavasta työkyvyn näkökulmasta. Työhyvinvoinnin käsite voidaan katsoa kehittyneen työntutkimuksen ja työn kehittämisen näkökulmista. Juutin (2010, 46-47) mukaan klassiset organisaatioteoriat ovat nostaneet esille ennen toista maailmansotaa työviihtyvyyden. Näkökulma laajeni myöhemmin koskemaan laajemmiksi asennekyselyiksi, johon 1970-luvun mittaan yhdistyi työpaikan ilmaston (ilmapiirin) näkökulmat luvulla näkökulma laajeni entisestään, kun alettiin puhua tyky- eli työkykyä ylläpitävästä toiminnasta, jolla tarkoitettiin yksilön voimavarojen, työn ja työympäristön tekijöiden ja työyhteisön ominaisuuksien TYÖHYVINVOINTI JÄRJESTÖISSÄ 8\n9 kokonaisuutta. Työkyvyn tematisointi johti työhyvinvoinnin käsitteeseen, joista puhutaan rinnakkain ja osin tarkoittaen samaa asiaa. Juutin (2010, 47) mukaan työhyvinvointi yhdistelee erilaisia tieto- ja tieteenalaperustoja. Työhyvinvoinnin käsitteessä yhdistyvät työn sisältöön liittyvät tekijät, yksilölliset tekijät, ilmapiiriin ja työkulttuuriin liittyvät tekijät sekä organisaatioon ja johtamiseen liittyvät tekijät. Työhyvinvointi siis yhdistelee erilaisista lähteistä, tieteenaloista ja käytännön toimintaperusteista lähtevää tietoa. Vankka asema tiedon muodostumisessa on työterveyden näkökulmilla (Lindström & Leppänen (toim.) 2002), työpsykologialla (esim. Gould, Ilmarinen, Järvisalo & Koskinen (toim.) 2008; Kinnunen, Feldt & Mauno (toim.) 2005), organisaatioja johtamistieteillä ja tiedolla (esim. Vesterinen (toim.) 2006; Juuti & Vuorela 2002; Otala & Ahonen 2005). Oman lisänsä tietoperustaan tuovat erilaiset työhyvinvoinnin parantamisen käytännöt kuten työnohjaus, työhyvinvointikyselyt ja konsultaatio. Keskustelua jäsentävät myös vaihtelevat työhyvinvointia koskevat ajankohtaisaiheet. Suomalaisessa julkisuudessa on vaihtelevasti keskusteltu työn tehokkuudesta, huonosta johtamisesta, työpaikkakiusaamisesta, työuupumuksesta, organisaatiouudistusten rasitustekijöitä. Julkiselle keskustelulle ominaista on ollut nostaa esille työhyvinvoinnin ongelmia ja vaikeuksia. Voitaneen sanoa, että työhyvinvointi muodostaa ennen kaikkea käytännöllisen käsitteen, jossa risteävät erilaiset näkökulmat, käytännön tarpeet ja intressit. Sisällöllisesti työhyvinvointia voidaan jäsentää monin tavoin. Manka (2008, 15-18) analysoi viisi työhyvinvointiin vaikuttavaa tekijää: ihminen (työntekijä) itse, työ vaikuttamismahdollisuuksineen ja kannustimineen, esimiestoiminta, organisaatio sekä ryhmähenki. Näiden tekijöiden vaikuttimena rakentuu yksilöllisesti ja yhteisöllisesti koettu työhyvinvointi. Mankan ajattelutavassa on siten asetelma, jossa on työhyvinvointiin vaikuttavia tekijöitä sekä empiirisesti koettua ja havaittavissa olevaa työhyvinvointia. Näiden lisäksi keskeisessä asemassa ovat työhyvinvointia parantavat käytännöt. Vesterinen (2006, 31-32) jäsentää työkyvyn käsitteen koostuvan kolmesta alueesta: yksilöstä, työstä ja työympäristöstä sekä työyhteisöstä. Vesterinen nostaa esille siten työkyvyn käsitteen, jolla viitataan ennen kaikkea yksilöiden ja työyhteisöjen kykyyn tuottaa työn suorituksia. Vesterinen hahmottaa keskeisessä asemassa olevan työhyvinvointitoiminnan, jolla hän tarkoittaa työntekijöiden, työn ja työyhteisön kokonaisuutta. Keskinäinen Eläkevakuutusyhtiö Etera (http://www.etera.fi/ tyonantaja/tyohyvinvointi/tyohyvinvoinnin-osat) määrittelee neljä työhyvinvoinnin osa-aluetta: vointi, osaaminen, työyhteisö ja työn rakenne. Myös Etera viittaa työhyvinvoinnin kehittämiseen asian keskeisenä jäsentävänä tekijänä. TYÖHYVINVOINTI JÄRJESTÖISSÄ 9\n10 Jäsentelyt ovat kirjallisuudessa siis vaihtelevia, mutta yhteisiä piirteitä löytyy selvästi. Työhyvinvointi koskee kokonaisvaltaisesti ihmisten työ- ja toimintakykyä yksilöllisessä ja yhteisöllisessä suhteessaan työhön (yksilötaso). Työ- ja toimintakykyyn kuuluvat henkinen ja fyysinen terveys, osaamisen soveltuminen ja käyttämismahdollisuus työhön sekä vaikuttamismahdollisuudet työn tekemisen konkreettisiin järjestelyihin sekä laaja-alaisempiin tavoitteisiin. Työkykyyn vaikuttavat myös elintavat, yksityiselämän ja työelämän keskinäinen vaikutus sekä työntekijän arvomaailma ja motivaatiotekijät. Hyvätasoinen työhyvinvointi on siten sellaista, jossa henkilöstö voi hyvin, osaa tehtävänsä ja pystyy käyttämään osaamistaan sekä voi vaikuttaa työhönsä. Toinen keskeinen seikka on, että työhyvinvointi koskee paitsi yksilöä, myös työyhteisön suhteita (työyhteisötaso). Työyhteisön suhteet viittaavat kollegiaalisiin suhteisiin, esimiesalaissuhteisiin ja työpaikan epäviralliseen suhdejärjestelmään. Hyvätasoinen työhyvinvointi on tästä näkökulmasta sellaista, jossa henkilöstö tulee toimeen keskenään, ilmapiiri on hyvä ja kannustava sekä esimiesten ja alaisten suhteet ovat toimivat. Kolmas seikka on, että työhyvinvointiin vaikuttaa työn organisointi, organisaation ja sen tavoitteiden selkeys sekä johtaminen (organisaatiotaso). Nämä ovat osittain työhyvinvointiin vaikuttavia taustatekijöitä, mutta osittain myös suoraan työhyvinvoinnin sisältöalueita, kuten työn riittävä resursoiminen, organisaation sisäinen viestintä, johtamiskäytännöt sekä työn ohjeistukset ja prosessien kuvaukset. Hyvätasoinen työhyvinvointi on siten tästä näkökulmasta laadukkaasti johdettua ja organisoitua. Neljänneksi käytännössä kaikkiin työhyvinvointia tematisoivaan näkökulmiin kuuluu työhyvinvointia parantava toiminta. Työhyvinvointi on siten paitsi analyyttinen käsite myös työelämän kehittämiskäytäntöihin avautuva asia. Työhyvinvointia parantavan toiminnan vastuun voidaan perustellusti sanoa ensisijaisesti kuuluvan työnantajan tehtäviin ja siten osaksi johtamistoimintaa. Tätä korostaa myös työsuojelulainsäädäntö. Työnantajan hallinnassa olevat keinot eivät kuitenkaan voi hallinnoida kaikkea työhyvinvointiin vaikuttavia tekijöitä. Osa työhyvinvoinnin huolehtimisesta ja parantamisesta on kiinni työntekijöistä ja työn epävirallisista yhteisöistä. NELJÄ TYÖHYVINVOINNIN OSA-ALUETTA Tässä tutkimuksessa työhyvinvoinnin käsite perustuu vapaasti soveltaen edelliseen katsaukseen. Tarkoituksena on määritellä käsitteen soveltamisalaa siten, että se ottaa huomioon sekä työhyvinvoinnin käsitteen yleiset piirteet että tematisoi tämän tutkimuksen empiirisen aiheenvalinnan, järjestötyöntekijöiden empiirisesti havaittavat käsitykset työhyvinvoinnista. Työhyvinvointi käsitetään neljästä osa-alueesta koostuvaksi kokonaisuudeksi, jota kuvataan kuviossa 1. TYÖHYVINVOINTI JÄRJESTÖISSÄ 10\n11 KUVIO 1 TYÖHYVINVOINNIN OSA-ALUEET Osaamisen ja työn hallinta Osaamisen käyttö työssä Työtehtävien ja ajan hallinta Vointi Fyysinen ja henkinen vointi Työkyky Vaikuttaminen työhön Työn organisointi ja johtaminen Vaikuttaminen työtehtävien ja työn määrään ja laatuun Työyhteisön suhteet Osallistuminen yhteisöön Työyhteisösuhteiden toimivuus Luottamus Vointi. Kuvion ensimmäinen alue koskee henkilöstön yksilöllistä fyysistä ja henkistä vointia sekä työkykyä. Vointiin vaikuttavat työn fyysinen ympäristö: työtilat, aistiärsykkeet ja ergonomia. Vointiin vaikuttavat myös henkiset kuormitustekijät, joiden lähde voi olla työssä itsessään. Näitä voivat olla esimerkiksi kiireen tuntu, koettu työmäärä ja vastuunkantaminen, palaute tai sen vähäisyys, työyhteisön suhteet, turhauttavat tehtävät tai tavoitteiden ja organisoinnin epäselvyydet. Voinnin indikaattoreina ovat kokemus terveydestä ja työkyvystä (sisäiset indikaattorit) sekä esimerkiksi sairaslomien määrä (ulkoiset indikaattorit). Vointia kuvataan toisinaan termillä työssä jaksaminen, minkä vastakohtana on uupumus tai sairastavuus. Osaamisen ja työn hallinta. Toinen osa-alue koskee osaamista ja sen työn sisällöllistä hallintaa. Perusajatus on, että ammattitaito tekee mahdolliseksi työn hallinnan ja on siten hyvinvoinnin lähde. Toisinpäin ilmaisten, ammattitaidon puutteet tai toistuva ammattitaidon ulkopuolelle menevien tehtävien suorittaminen voi olla työn riskitekijä. Työn sanotaan muuttuneen yhä enemmän monitaitoisuutta ja moniosaamista vaativaksi. Jos näin on, osaamisen ja työn sisällön suhde korostuu työhyvinvoinnin tekijänä. Osaamisen hallintaan vaikuttavat paitsi yksilölliset työvalmiudet (kuten koulutus ja hiljaisen tiedon omaksuminen), myös perehdytys tehtäviin sekä työprosessien selkeys ja hallittavuus. Osaamisen indikaattoreina ovat muun muassa kokemus työn hallinnasta (sisäiset indikaattorit) sekä koulutus, perehdytys ja työn prosessikuvaukset (ulkoiset indikaattorit). Vaikuttaminen työhön. Kolmas osa-alue tematisoi vaikuttamisen työntekemiseen liittyviin seikkoihin. Tällä on ulottuvuutensa sekä työn arkipäivässä että työn rakenteissa. Arkipäivätasolla kysymys on vaikuttamismahdollisuuksista työn tekemisen järjestykseen, tapoihin ja muihin yksityiskohtiin. Asiantuntijatehtävissä työn itseohjautuvuus on paitsi tärkeäksi koettu arvo sekä merkityksellisyyden ja hallinnan kokemuk- TYÖHYVINVOINTI JÄRJESTÖISSÄ 11\n12 sen lähde. Itseohjautuvuutta voivat rajoittaa ulkoiset tekijät (esimerkiksi asiakasvirrat) tai sisäiset tekijät (esimerkiksi kontrolloivat työprosessin kuvaukset tai määräilevä työnjohtaminen). Voidaan myös ajatella, että liiallinen itseohjautuvuus esimerkiksi työyhteisöstä puuttuvat kollegiaaliset suhteet tai puutteellinen johtaminen voi tuottaa yksin jäämisen kokemuksen tai työn päämäärien hämärtymisen, mikä voi olla työhyvinvoinnin riskitekijä. Työn rakenteiden tasolla kysymys on mahdollisuudesta vaikuttaa työn päämääriin, henkilölle määriteltyjen työtehtävien luonteeseen, työn tekemisen periaatteisiin ja laatutekijöihin, työmäärään ja henkilöstön mitoitukseen. Vaikuttamisen indikaattoreina ovat koetut vaikuttamismahdollisuudet ja työn itsenäisyyden kokemus (sisäiset indikaattorit) ja organisaation muodolliset vaikuttamiskanavat (ulkoiset indikaattorit). Työyhteisö. Työyhteisön suhteet muodostavat neljännen työhyvinvoinnin osa-alueen. Tällä viitataan erilaisiin työyhteisön sisäisiin suhteisiin ja vuorovaikutukseen. Ytimessä on työpaikan toimijasuhteiden sujuvuus. Keskeistä on toimiva työnjako, yhteistyösuhteet sekä hyvä ilmapiiri. Työnjako viittaa henkilöstön tehtävänkuvien keskinäisiin suhteisiin. Tehtävänkuvien keskinäisessä toimivuudessa on tärkeää niiden mielekäs suhde toisiinsa sekä oikeutus työn sisällön ja organisoinnin kannalta. Tärkeää on sekä luottamus että kokemus siitä, että työtä arvostetaan. Luottamuksessa ja arvostuksessa on kysymys keskinäisistä tunnustussuhteista, joiden kokonaisuudesta muodostuu keskeinen osa työpaikkakulttuuria. Pikemmin kuin korostaa yhteisön sisäistä samanlaisuutta, yleensä on olennaista nähdä työyhteisö erilaisista osista koostuvana kokonaisuutena. Yhteisöllisyys voi kääntyä voimavarasta rasitetekijäksi muun muassa, jos samanmielisyys ottaa liian suuren vallan (Paasivaara & Nikkilä 2010, 50). Työyhteisön indikaattoreina toimivat kokemus hyvästä ilmapiiristä (sisäiset indikaattorit) ja selkeästi määritellyt työnkuvat ja niiden väliset suhteet (ulkoiset indikaattorit). Neljä osa-aluetta muodostaa kokonaisuuden, jossa asiat vaikuttavat toisiinsa. Dynamiikkaa voidaan ajatella kehämäisiksi vaikutussuhteiksi. Esimerkiksi hyvä yhteisöllisyys saattaa vaikuttaa työn arvostukseen, osaamisen hyödyntämiseen ja hyvään henkiseen vointiin, jotka puolestaan vahvistavat yhteisösuhteita. Vastaavasti vaikutusmahdollisuudet työhön voivat vahvistaa yhteisösuhteita, osaamisen hallintaa ja koettua vointia. Vastapuolelta katsoen esimerkiksi heikot osaamisen hyödyntämisen mahdollisuudet työssä saattavat vaikuttaa työpaikan yhteisösuhteiden jännitteisyyteen ja heijastua vointiin ja terveyteen. Tällaiset vaikutussuhteet ovat kuitenkin monimutkaisia ja niiden mahdollinen toteutuminen on viime kädessä empiirinen ja mutkikas kysymys. TYÖHYVINVOINTI JÄRJESTÖISSÄ 12\n13 TYÖHYVINVOINTIA PARANTAVA TOIMINTA Työhyvinvoinnin ajatusmalliin kuuluu olennaisesti sen kehittämis- ja parantamistoiminta. Työhyvinvoinnin ympärille on noussut erilaisia toimintoja, joissa on omia ammatillisia erityispiirteitään. Yleisimpiä toimintoja ovat työhyvinvointikyselyt ja tutkimukset, työterveyspalvelut, työnohjaus, tyky- tai tyhy-toiminta, liikunta- ja kulttuuripalvelujen hyödyntäminen ja erilaiset työpaikkojen yhteisölliset hetket tai päivät. näkökulma saattaa olla tyystin toisenlainen, kun se perustuu konkreettisesti koettuun työn arkeen. Silloin merkittävää on koettu vointi, viihtyvyys, työn hallinta ja henkilöiden suhteet. Johdon ja työntekijöiden näkökulmat voivat olla keskenään kaukana toisistaan. Johdon käsitystä saatetaan pitää työntekijöiden keskuudessa käytännöille vieraana ja ulkokohtaisena. Henkilöstön käsitykset puolestaan voivat näyttää asioilta, joihin ei voi suunnitelmallisella toiminnalla olennaisesti vaikuttaa vaan ovat asennetason kysymyksiä. Kehusmaa (2011, 31-53) kirjoittaa työhyvinvoinnin harhoista, jotka perustuvat organisaation johdon liian positiiviseen kuvaan työhyvinvoinnin tilasta. Harhainen käsitys saattaa perustua siihen, että henkilöstölle on järjestetty tyky-päiviä, liikuntaseteleitä, työterveyshuolto ja muita toimintoja, joiden uskotaan ikään kuin hoitavan työhyvinvoinnin kuntoon. Kehusmaa arvostelee tällaista näkökulmaa suppeaksi ja kutistuneeksi. Työhyvinvointia ei nähdä silloin kokonaisuutena eikä tunnisteta riittävässä määrin erilaisia työhyvinvointiin vaikuttavia tekijöitä. Työhyvinvoinnin jäsentämisessä on eroteltavissa erilaisia toimijoiden näkökulmia. Työnantajan (johtamisen) näkökulma painottaa työnantajan lakisääteisiä velvollisuuksia (työsuojelu) ja toisaalta työhyvinvoinnin todettua tai uskottua yhteyttä työn tuottavuuteen ja tehokkuuteen. Myös strategioihin kirjoitetut arvot ja johtamiskulttuurin kuuluvat käsitykset voivat ohjata työnantajan jäsennyksiä ja toimintaa. Työntekijöiden Sen lisäksi, että työpaikan johdolla ja henkilöstöhallinnolla on vastuu työhyvinvoinnin edistämisestä, kysymys on siis asiasta, johon myös henkilöstöllä yksilöinä ja yhteisöinä on vaikutuksensa. Lisäksi vaikutuksia on työn arjella, siis asioilla, joita ei useinkaan tunnisteta työhyvinvointiin liittyviksi. Työn organisoinnilla ja resursoinnilla, johtamis- ja esimieskäytännöillä, toimintamalleilla ja prosesseilla, osaamisella ja sen kehittämisellä, perehdytyksellä ja työntekijöiden keskinäisellä tuella, hiljaisen tiedon siirrolla näillä kaikilla on ilmeisiä vaikutuksia henkilöstön jaksamiseen, työn hallintaan, vaikuttamismahdollisuuksiin ja yhteisösuhteisiin. Laajasti ottaen lähes kaikki työn ja työolojen kehittäminen vaikuttaa työhyvinvointiin. Näin hahmotettaessa työhyvinvointia kehittävä toiminta kuitenkin rajautuu liian laajaksi ja työhyvinvoinnista voi tulla käytännössä rannaton käsite, joka ei enää merkitse mitään erityistä. Olennaista on, että työhyvinvointiin vaikuttavia keskeisiä asioita osataan tunnistaa. TYÖHYVINVOINTI JÄRJESTÖISSÄ 13\n14 Tärkeää on myös, että tunnistamiselle on paikkansa ja aikansa ja että tunnistava toiminta johtaa käytännön seurauksiin. Kehusmaa (2011, ) nostaa esille hyvät olosuhteet, työn mielekkyyden, reilun johtamisen ja tukea antavan työyhteisön sekä näistä huolehtimisen. Työhyvinvoinnin portaat -mallissa on viisi tarpeiden aluetta, joiden tunnistaminen kehittää työhyvinvoinnin hallintaa. Portaat perustuvat väljästi Maslow n tarvehierarkiateoriaan. Työhyvinvoinnin portaat ovat psykofysiologiset perustarpeet, turvallisuuden tarve, liittymisen tarve, arvostuksen tarve ja itsensä toteuttamisen tarve. Tarpeiden tunnistaminen voi tapahtua sekä henkilöstön oman työn havainnoimisena että organisaation tasolla. (Rauramo 2009.) Työhyvinvointia kehittävä toiminta voidaan jakaa kolmeen: 1) korjaavaan tai ongelmiin puuttuvaan, 2) ehkäisevään sekä 3) voimaannuttavaan toimintaan. vaikuttaa työn rasitustekijöihin ennakoivasti. Molemmat näkökulmat voivat hyvin johdettuna johtaa työn olosuhteiden ja organisoinnin parantamiseen. Voimaannuttava ajattelutapa lähtee työntekijöiden toimijuuden vahvistamisesta, vaikuttamismahdollisuuksien lisäämisestä ja työhyvinvoinnin tekijöiden omaehtoisesta tunnistamisesta. Voimaannuttavat toimenpiteet johtavat siihen, että työntekijät itse voivat toimintatavoillaan, työtottumuksillaan ja vuorovaikutuksellaan huolehtia työhyvinvoinnista. Seuraavassa on lueteltu joitakin yleisiä työhyvinvoinnin käytäntöjä ja niihin liittyviä ominaisuuksia karkeina yleistyksinä: Työterveyspalvelut. Kohde ensisijaisesti yksilön terveys (vointi). Luonne korjaava tai ehkäisevä. Työn olosuhteiden selvitys (esim. ergonomiatutkimukset). Kohde organisaatio ja työn ympäristö. Luonne ehkäisevä. Korjaava ja ehkäisevä näkökulma lähtee siitä, että työhyvinvoinnissa nähdään ongelmia tai riskejä. Voi sanoa hieman leikkisästi, että kysymys on enemmän työpahoinvointiin puuttumisesta kuin työhyvinvoinnin kehittämisestä. Korjaavan toiminnan tarpeet saattavat nousta havaituista epäkohdista. Esimerkiksi työhyvinvointikysely tai runsas sairaslomapäivien määrä saattaa herättää työnantajan tunnistamaan ja korjaamaan epäkohtia. Ehkäisevä toiminta lähtee ajatuksesta Työhyvinvointikyselyt ja -tutkimukset (ja tiedon soveltaminen kehittämiseen). Kohde ensisijaisesti organisaatio. Luonne ehkäisevä. Tyky-toiminta. Kohde ensisijaisesti yksilön vointi tai työyhteisön suhteet (vointi, työyhteisö). Luonne ehkäisevä tai voimaannuttava. TYÖHYVINVOINTI JÄRJESTÖISSÄ 14\n15 Kehityskeskustelut (esimies-alais-keskustelut). Kohde joko yksilö tai työtiimi. Luonne ehkäisevä tai voimaannuttava, joskus korjaava. Työnohjaus. Kohde yksilö tai työtiimi. Luonne voimaannuttava. Työkulttuurin ja organisaation sisäisen viestinnän kehittäminen. Kohde ensisijaisesti organisaatio tai sen lohko. Luonne ehkäisevä. Työntekijöiden vertaistuki. Kohde työtiimi tai laajempi työyhteisö. Luonne ensisijaisesti voimaannuttava, joskus myös korjaava tai ehkäisevä. Perehdytys ja lisäkoulutus. Kohde yksilö. Luonne ensisijaisesti voimaannuuttava. Työn tekemisen prosessien kehittäminen. Kohde organisaatio tai työtiimi. Luonne ehkäisevä, joskus voimaannuttava. Tästä listauksesta voidaan havaita, että työhyvinvointia parantavat toimet ovat moninaisia ja yksittäisillä toiminnoilla on vain rajallinen vaikutuksensa. Palautejärjestelmät ja palautteen käsittely. Kohde organisaatio. Luonne ensisijaisesti ehkäisevä tai voimaannuttava. TYÖHYVINVOINTI JÄRJESTÖISSÄ 15


Myllykoskelle perjantaina melomaan? - www.kohinaa.com\nMyllykoskelle perjantaina melomaan?\nViesti Kirjoittaja AnttiP » 6.4.2017 14:58\nVantaanjoen Myllykoskelle melomaan menijöitä perjantaina alkuillasta?\nIlmoitelkaa menoistanne (tai menohaluistanne) tänne, niin pääsette harjoittelemaan kisarataa tai vaikka ihan muuten vaan melomaan! Itse pyrin tulla käymään paikanpäällä, mutta en pysty osallistumaan reskutuksiin tms. (ehkä jotain vinkkejä pahimmista paikoista voin antaa jos ensimmäistä kertaa laskemassa).\nEli nimeä listaan yhteystietoineen ja ajatusta kellonajasta! Saa toki tulla myös vain katsomaan / reskuttamaan.\nVirtaamaennuste näyttää huomiselle 9-10 kuutiota, joten pelkkää alaosaa (alasillan yläpuolelta lähtö) ei välttämättä pysty melomaan, lähinnä vesille lähtö voi olla haastava. Puolivälin altaalta pääsee hyvin lähtemään, siinä on hieman enemmän jo sitten vauhtia (mutta kannattaa itse käydä katsomassa eikä kauhistella näitä tekstejä, jos yhtään melotuttaa).\nNimiä alle ja kajakin nokka kohti Myllykosken kuohuja!\np.s. Vielä ehtii ilmoittautua kisaan www.koskimelonta.com\nViesti Kirjoittaja KaitsuH » 6.4.2017 15:43\nMyö ehditään paikan päälle kuudeksi, Irmalla kajakki. Oliskos muita tulossa?\nViesti Kirjoittaja Petteri » 6.4.2017 16:32\n"laskin" tänään Myllykosken kahdesti seuran Dagger Gtx:llä. Kosken rantaan käveltyäni ilokseni hokasin Visan kantavan paattiaan kohti portaita, joten hölkkäsin perässä. Hätäisesti vilkaisin koskea. Visa meni menojaan keskittyneenä niinku pitää. Keräsin hatarat muistikuvat vetäessäni peittoa kiinni. Jännitti, hikoilutti, mansetti puristi ja pulssi veti omaa rallia. Missä kunto? Olin säätänyt nollalapakulman melaankin. Varmaan vaihtelun vuoksi. Aivokäyrä alkoi näyttää samaa kulmaa.\nPeriaatteella kyllä se alas tulee väistelin teräviä musuja ekassa könkäässä, mutten kaikkia ja vaikeudet kasaantuivat. Tää on /seestä - oivalsin ekassa poikkijumissa. Kuka nää louhoskivet on ripotellut keskelle linjaa? Parin hataran vedon jälkeen löysin itseni keskikönkään akanvirrasta, jonne varsinaisesti yrittänyt.\nMenköön loputkin...exit akanvirrasta ja päin niitä kahta terävää musua tottakai. Käsilläni könyten kivistä ja hakkasin peukaloni johonkin. Mitään lapatuntumaa ei tietysti missään vaiheessa. Muutaman buuffinrävellyksen tein ennen akanvirtaa.\nToinen lasku meni samaan tyyliin pipariksi. Mistä näin vaikea hahmotushäiriö? Onneksi linjat kusi eri tavoilla, ettei käynyt tylsäksi.\nViesti Kirjoittaja Jouni » 6.4.2017 17:49\nLiittynyt: 31.3.2009 6:11\nViesti Kirjoittaja mso » 6.4.2017 20:00\nMinä olisin tulossa jos joku voisi opastaa kun olen ekaa kertaa myllykoskella. Pääsen itse 17:30 jälkeen paikalle.\nTv Miika Sorjonen\nViesti Kirjoittaja KaitsuH » 6.4.2017 20:17\nOlemme koskella kuudelta. Tuu sinne. Saatko isän köysimieheksi? Minulla ei ole kajakkia mukana, vain Irmalla, mutta eiköhän myö saada reskuhommat järjestymään. Mun puh.nro on 0400 880864\nViesti Kirjoittaja Vuorenpeikko » 6.4.2017 20:36\nMä tuun köysinaiseksi huommenna. Tähtään siihen klo 18. saattaa olla että Iiakin tulee mukaan.\nViesti Kirjoittaja mso » 7.4.2017 6:42\nItse en valitettavasti pääse, mutta Miikan kuski alias\nisoveli voi toimia köysimiehenä.\nViesti Kirjoittaja SirpaT » 7.4.2017 15:57


Julkaistu 03.05.2002 11:44\nYli viikon ajan yleisö voi osallistua erilaisiin pohjoismaista kulttuuria esitteleviin tilaisuuksiin. Ohjelmassa on jazzin, rockin ja klassisen musiikin konsertteja, taide- ja valokuvanäyttelyitä, elokuvia ja teatteria, kirjailijavierailuja ja erilaisia seminaareja. Ohjelmaa on myös lapsille ja nuorille.Vuoden 2002 Nordischer Klang käsittelee ennen kaikkea teemaa Pohjoismaiden kielelliset ja kulttuuriset vähemmistöt. Ohjelmassa teema tulee esille erityisesti vähemmistöjä edustavien artistien ja kirjailijoiden kautta. Teemaan liittyvät myös vähemmistöihin keskittyvä seminaari sekä kielitieteellinen symposiumi, jotka järjestetään Pohjoismaisten kielten laitoksella.\nFestivaalien tämänvuotinen teemamaa on Suomi. Sen vuoksi festivaalin suojelijana toimii Suomen pääministeri Paavo Lipponen. Suomalaisista festivaalissa esiintyvät Lenni-Kalle Taipale Trio solistinaan Johanna Iivanainen, saameksi laulava yhtye Vilddas, suomalainen groovejazzyhtye So-So sekä kansan- ja lastenmusiikkiyhtye Kärttynä. Kirjailijavieraaksi saapuu Monika Fagerholm, jonka kirjaan Ihanat naiset rannalla perustuva elokuva näytetään festivaalin aikana. Muita suomalaisia taiteilijoita ovat Tauno Kohonen, jolta esillä on valokuvanäyttely Erämaan valo sekä Erna Aaltonen ja Katri Haahti, joilla on esillä yhteinen silkkitaidetta ja keramiikkaa esittelevä näyttely Pohjoismainen puutarha.Festivaalien perjantai-illan avajaisten pääpuhuja on Suomen Saksan suurlähettiläs Leif Fagernäs. Avajaisten musiikista vastaa Lenni-Kalle Taipale Trio yhdessä Johanna Iivanaisen kanssa. Avajaisten jälkeisessä konsertissa Etupommerin sinfoniaorkesteri esittää Jean Sibeliuksen teoksen Myrsky, joka on sävelletty Shakespearen samannimiseen näytelmään.Nordischer Klang festivaaleilla esiintyy useita taiteilijoita myös muista Pohjoismaista. Heitä edustavat esimerkiksi norjalainen Vertavo-kvartetti, ruotsalainen Ebrelius-jousikvartetti, tanskalainen Kööpenhaminan yliopiston MI22-Funk Bigband, islantilainen kirjailija Gyrdir El asson sekä ruotsalaiset tanssijat Jeanette Langert ja Ola Stinnerbom.Festivaaleille odotetaan edellisvuosien tapaan noin 10 000 osanottajaa. Festivaaliohjelma ja lisätietoa esiintyjistä löytyy Internetistä\nHalle Berry tehtailee filmejä\nMikkelin teatteriin kaksi ensi-iltaa


Voiko OpenOfficella avata/muokata MsWordilla tehtyjä dokumentteja, vaikka ... (3 vastausta) - AfterDawnin vastaukset\nAfterDawn > Voiko OpenOfficella avata/muokata MsWordilla tehtyjä dokumentteja, vaikka ...\nKysyjä: rimian, 10.2.2011 12:39\n.doc-tiedostoja on mahdollista muokata, mutta kokemukseni mukaan OpenOffice ei tue kunnolla doc-tiedostoja. Tekstin OpenOffice näyttää yleensä oikein, mutta doccien taulukot ja muu vaativampi sisältö piirtyy usein päin honkia.\nOOo 3.0:sta lähtien ohjelma tukee myös uudempaa docx-tiedostomuotoa, mutta yhteensopivuusongelmat ovat edelleen kiusana.\nVoi, lähes huomaamattomasti. Joskus harvoin esiintyy omituista asettelua, mutta niin harvoin, ettei se haittaa. Ainoa oikea kiusa on se, että kun tallettaa MikroNokian formaattiin, joutuu aina vastaamaan kysymykseen tyyliä "Oletko varma ...". Senkin saa pois asetuksista, jos haluaa.\nnimim. neljästoista vuosi menossa ilman lisenssituskaa


Helsinki sai uuden terkkaripomon, jonka ovessa oleva hätkähdyttävä iskulause muistuttaa, ettei kaikille voi olla mieliksi - Uutisvirta.fi\n» Lue uutinen... Julkaistu: 15.05.2019 20:10 · Päivitetty: 15.05.2019 20:24\nHelsinki sai viime viikolla terveysasemilleen uuden johtajan. Mutta minkälainen on tuhannen alaisen johtaja Timo Lukkarinen , 37, jonka kontolla on pyörittää 126 miljoonan euron budjettia. Jo Lukkarisen työhuoneen ovella Kallion virastotalossa uuden johtajan huumorintaju punnitaan. Nimen ja tittelin alapuolella on kangasmerkkiin painettu teksti, joka saa ohikulkijan epäilemään, olisiko joku työkavereista käynyt kiinnittämässä sen ohimennen. Mutta ei. Lukkarinen on itse kiinnittänyt seinälle merkin:...\nAvainsanat: budjetti helsinki euro teksti pyörittää painettu miljoona lukkarinen kallio johtaja itse työkaveri työhuone tuhat titteli timo


Pienen suurella sydämellä - Pelkosenniemi - Suomi24 Keskustelut\nUudessa Koti-Lapissa oli rohkeita äitejä ja isiä kertomassa kantansa kouluasiasta, toivat sen tärkeimmän asian esiin: LAPSET, jotenkin tuntuu, että he ovat unohtuneet näissä kiistoissa! Lapset tarvitsevat tässä nykyajan kiireellisessä ja levottomassa elämän menossa edes rauhallisen koulumiljöön! Ei se kyllä löydy matkailukeskuksen ympäristöstä. Tottakai me kaikki kuntalaiset tiedostamme ja arvostamme Pyhätunturia ja yrittäjiä siellä ja mitä se on tuonut kunnallemme!Emme saisi kuitenkaan unohtaa muitakin luonnon arvojamme ja niiden kehittämisiä, Kemijoki, laajat aapasuot, linnustomme esimerkiksi. Alle kouluikäiset lapset tarvitsevat oman hoitopaikan Pyhälle, se on ihan ymmärrettävää! Koulu kuuluu keskelle pitäjää kirkonkylälle, on tasa-arvoa, että kaikkien koulumatkat ovat silloin inhimillisiä, max. 25 km! Kirkolla on jo valmiina koululaisia palvelevia kohteita , kuten kirjasto, urheilukenttä, jääkiekkokaukalo, Nuokut, terveyspalvelut TK ja hammashoito, joita voi jouhevasti käyttää, liittäen koululaisten koulukyyteihin. Nämä palvelevat myös kaikkia kuntalaisia tasavertaisesti vauvasta vaariin, meitä asuu 13 kylällä, sitä ei saa myös unohtaa! Eikö ole jo aika tehdä oikeita demokraattisesti tehtyjä päätöksiä ja toteuttaa ne myös? Mitä voitetaan valituksilla ja tutkintapyynnöillä? Ei ole voittajia, ei ainakaan lapset - ne tärkeimmät, meidän kaikkien tulevaisuuden toivot!\nÄlä jo muuta sano. Pyhätunturi ei ole koulunpaikka vaan kuntakeskus ja äkkiä ne valitukset pois ja koulu rakentamahan.\nniin mutta riittääköö rahat ?\nKuntalaiset maksamaan kiinteistöjen arvon aleneminen. Niinhän se on tarkoitus (KotiLappi 8.11). Erään haastatellun mukaan muiden kylien talojen ja tilojen arvo romahtaa mikäli koulu rakennetaan Pyhälle. Tämä se on totuus eikä lasten etu ole ensisijainen.\nPyhätunturiko koulumiljöönä rauhaton? Hyvin on tähänki päivään asti saaneet Pelkosenniemen lapset ja nuoret viettää rauhassa pitkät päivät tunturissa vapaa-aikana. Aikaa vietetään ilman aikuisen valvontaa koko päivä. Eikä todellakaan päivä kulu pelkästään rinteessä, vaan käytetään myös tunturin palveluja. Ja juuri ne etenkin vilkkaimmat lomapäivät, jolloin koulua ei ole. Eivät ole haitanneet humalaiset ja muut häiriköt. Niitä ei Pyhällä onneksi ole.\nOn kaksi eri asiaa vapaa-ajan vietto ja koulupäivä!! Ajatteleppa esimerkiksi hiihtoloma-ajat, jotka ovat aivan eri viikot meidän koululaisilla kuin etelä- ja keski-Suomessa! Eihän se levottomuus ja häiriköinti tarkoita aina humalaisia! Samalla laillahan lapset pääsevät meiltäkin tunturiin vapaa-aikaansa viettämään , niinkuin ennenkin, vaikka koulua käyvät kirkolla! Omiani ajattelen!!!!\nKyllä koulun paikka on kirkonkylä ja sillä siisti. Ymmärrystä yrittäjienkin suuntaan.... bisneshän heillä on mielessä. Kunnallinen päätöksenteko alkaa lautakunnista ja päättyy valtuustoon . Joskus viimeisen sanan sanoo korkein hallinto- oikeus. Tämä vain tiedoksi meidän kaikkien arvostamille yrittäjille !\nVielä yksi asia laajasti meitä kuntalaisia ihmetyttäää..... miksi kirkonkylän ala-asteen kiinteistö ei kelpaa koulukäyttöön. Nyt kiinteistön pihalla autoja päivisin piha täynnä ja iltamyöhään näkyy valot joka ikkunasta. Silloin kun ” säästösyistä” kaikki oppilaat siirrettiin yläasteen kiinteistöön..... opettajat vastustivat siirtymistä. On takuulla halvin toteutettavissa oleva ratkaisu ts. tarvittava remontti tuohon kiinteistöön. Matonkutojille ja suojatyöpaikkojen konttoreille löytynee tilat muualtakin.\nJa totta turiset. Kyllä sitä rahaa hassattais kunnan kukkarosta onkohan ne koululaisten ja opettajien huushollitkaan aina niin tilavia ja sisäilmaltaan moitteettomia. Alakoulu piti aikanaan panna kylymilleen, mutta sielä näkyy olevan kunnan käyttökelpoisin rakennus nykyään.\nEikös se ollut 2,5 miljoonan remontti tuohon alakoululle tehtävä että voitais ottaa koulukäyttöön. Siihen on tehty kuntokartoitus kyllä.\nOikein. Kirkolle alakoulu ja Pyhälle matkailupainotteinen yläaste/lukio. Sinne syntyvät jatkossa työpaikat ja siellä tulevat etätyöskentelijätkin viihtymään. Ei saa vastustaa väistämätöntä.\n"Hyvät ystävät ja kylän miehet!"\nÄänestystulos sekä Pelkosenniemen kunnan hallituksessa (3-2) että valtuustossa (6-5) Loipposet Oy:n tekemän tarjouksen jatkoselvittämisen kumoamiseksi oli niukka mutta selvä. Tarjoushan koski siis koulun rakentamista Pyhätunturille Loipposet Oy:n lukuun ja sitten vuokraamista kunnalle. Äänestyksen tulos ja seuraus on osa kuntademokratiaa, äänestäjien luottmausmiesten harkinnan lopputulos - joten siltä osin pulinat pois.\nVaikka häviäjien ajamaa selvitystä ei päätetty tehdäkään, niin se oli kuitenkin jo tehty. Se on laatimanani ja analysoimanani kelvollinen käytettäväksi myös tästä eteen päin.\nSelvityksessä esittämiini numeroihin. faktoihin ja niistä tehtyihin yhdistelmiin ja johtopäätöksiin laskelmineen ei äänestyksessä voittanut ryhmä johdollaan ole pystynyt ennen, aikana - eikä vieläkään yhdeltäkään osin kumoamaan. Eikä pysty.\nSelvityksen viesti on selvä. Loipposet Oy:n tarjoama vaihtoehto on 20 vuoden leasing ajalle laskettuna 3,2 miljoonaa euroa edullisempi kuin leasing suunnitelma (ei siis hyväksytty rahoituspäätös). Koulu on valmis Pyhätunturilla ottamaan vastaan päiväkotilapset ja oppilaat 2020. Siis ”on” edelleen, ei ”olisi ollut”.\nSelvitys oli tehty samoilla elementeillä kuin vuosikymmenten kokemuksellani olen organisaatioiden tuottavan kasvun kehittäjänä ja myös ihmisistä tulosvastuullisena toimitusjohtajana huolehtinut. Ja muutamassa konsernissa satojen miljoonien eurojen investointipäätöksien pohjaksi hallituksille ja omistajille loogisia perusteluja riskikartoituksineen esittänyt.\nLogiikka oli täsmälleen sama Pelkosenniemen kanssa ja on edelleen selvitystäni asioiden harkinnassa käyttäville. Tosiasioilla ja faktoilla tuetaan sitä, että ihmisistä ja velvollisuuksista voidaan rehellisesti ja vastuullisesti pitää huolta.\nValtuuston kokouksessa taloudellisen tietoisuuden haaksirikkoa ja sen myötä kyvyttömyyttä kantaa vastuuta kuntataloudesta edusti kunnan-hallituksen puheenjohtajan lausuma. Viitatessani esityksessäni laskelmiini j a Kuntaliiton raportin yhteiseen yhteenvetoon kunnan kriisiytymisestä i l m a n k i n leasing-koulua jo 2018-2019 aikana se kuitattiin : ”Ainahan ne rahat on järjestynyt, kummasti se 400.000 €:kin silloin kerran”.\nTai tässä syksyn kuluessa tarjoillut: "Eihän se ole kriisi, jos itse päätämmekin kriisiytyä"! Tai ” Tunturin yrittäjät ei perkele mitään tukea enää tarvi, eihän sitä meikäläisen anneta ilmaseksi järvellä pilkkiä”. Näiden kaltaisten jäätävien "analyysien" ja huimaavien perustelujen välttämättömien seurauksien maksajana ovat kuntalaiset ja lapset - ei niiden esittäjät. Se on se historiallinen ”PelkosenniemiTragic”!\nPyhätunturin kannalta nyt jo käynnissä olevista investoinneista (n. 15 M €) aina asukasluvun, työpaikkojen ja lasten lukumäärään kasvuun (viralliset tilastoennusteet) ja niistä seurauksena on itsestään selvää, että koulun paikka ja sen rooli kasvun ja hyvinvoinnin sekä kasvun edistäjän koko seurukunnalle on Pyhäjärvellä ja Pyhätunturissa.\nKansallispuisto, perinne, tarina, kehittyvät palvelut ja luonnon puhtaus sekä aktiviteetit ovat ainutlaatuinen yhdistelmä. Pyhätunturin tuottamien kiinteistö- ja tuloverojen kasvuvirta sen kuntayhteisön kassaan, joka tunturiin asuntoja rakentaa, on seuraavien vuosien aikana laskettavissa miljoonissa. Kuinka monesta ja millä muuttujilla käy ilmi selvityksestäni.\nPulinat pois ja ”räimettä kehiin” murjaisi aikanaan myyntijohtajani, kun laivamme johtamassani varustamossa oli telakalla tuhoutunut tuli-palossa. Samalla meiningillä ”Pelkosenniemi Tragic” jätetään taakse ja siihen arvoonsa, joka sille unholaan upotessaan lankeaa ja jää - jos jää.\nOikeaa ratkaisua ansiokkaasti puolustaneen vähemmistön, tunnollisten ja kehityshenkisten viranhaltijoiden ja kuntalaisten enemmistön - sekä Pyhätunturin yrittäjien ja ihmisten 100% tuella.\nKun katse näillä ja näiden voimin luodaan saman tien eteenpäin ja toimitaan, niin siitä syntyy ja voimistuu koko seutukuntamme (kyllä - minunkin) myönteisesti hyvinvointia ja ylpeyttä heijastava ”PyhäMagic”.\nSe ei kyllä tuonut mitään uutta ja sen voi myös lyhentää muotoon: Pelkosenniemiläinen enemmistö kunnanhallituksen puheenjohtajan johdolla ei ymmärrä bisnestä ja eikä kovin paljon muutakaan!\nKirjoituksesi on kantaaottava siten, että Pelkosenniemen koulu ja koululaiset on siirrettävä Pyhälle vain siksi, että Pyhän bisnes ja yrittäjät voivat hyvin ja toteuttavat kasvuaan. Kouluinvestointiin on myös muita halvempiakin ratkaisuja esitetty ihan valtuustotasolla lähtien, mutta ei ole kelvannut kun on päähänpinttymä, että uusi pitää saada Kirkonkylään tai Pyhälle.\nOnko se Pelkosenniemiläisten ja kunnan etu aina? Onko silloinkin kun lama iskee sesonkiluontoiseen yritystoimintaan ja kaikki kasvu loppuu ja työntekijät ne kausiluontoisetkin nostavat repun pykälään ja häipyvät vieden perheensä mukanaan...epäilen sen olevan kunnan etu kuntalaisista puhumattakaan.\nMitä silloin Loipon rakentamalle ja kunnan vuokraamalle koululle tapahtuisi? kunta joutuisi siirtämään vähenevän oppilasmääränsä halvempiin tiloihin ja taas oltaisiin samassa tilanteessa ei koulua. Asiat eivät mene aina niinkuin ne bisnesälyllä ajatellaan on huomioitava myös huonot ennusteet ja ajanjaksot niitä on ihan tuoreessa muistissa myös Pyhältä ja pitkältä ajalta.\nPelkkä kansallispuisto ja perinteet eivät valitettavasti ole se argumentti millä kasvua kuvitellaan luovan kansallispuisto on ollut siellä myös edellisen lamajakson aikana perinteineen eikä se ole nostanut Pyhän brändiä yhtään miksikään.\nYmmärrän yritystoimintaa ja siihen liittyviä vaikutuksia, mutta sitä en ymmärrä miten älykkäät bisnesihmiset eivät keskity kehittämään kesämatkailua ja hakemaan kasvua oikealla tavalla keskittyen kokonaisvaltaiseen kehittämiseen juuri matkailualalle. Pelkosenniemen läpi virtaa Suomen kuuluisin lohijoki sen vaikutuksia ei voi kukaan vähätellä mikäli lohi tuohon jokeen palautetaan silloin myös Pyhän kesäajan matkailu ja palveluvarustuksen käyttö moninkertaistaistuisi eikä olisi riippuvainen siitä onko siellä tunturissa koulua vai ei.\nHenkilökohtaisesti en väheksy Pyhän työpaikkoja enkä työllistävää vaikutusta verotuloista puhumattakaan, mutta jos on bisnesälyä niin toivoisi sitä käytettävän kokonaisvaltaisemmin kunnan joka kolkan kehittämiseen. Tai sitten vain vänkääminen enemmistön demokraattisia päätöksiä vastaan on se jota halutaan jääräpäisyyden nimissä tehdä.\nKunnanhallituksen puheenjohtaja ei lienee sellaisella bisnesälyllä ole varustettu kuin sinä, mutta bisnes ei ole kunnan pyrkimys eikä tehtävä vaan kuntapalveluiden tuottaminen isoja voittoja tavoittelematta. Se taas vaatii sitä kunnallisen päätöksenteon älyä kun tasapainottelee isoja voittoja tavoittelematta laadukkaita palveluja tuottaen. Eikä silloin päätöksen tekijä ole yksistään puheenjohtajisto vaan valtuusto.\nNäitä asiallisia kirjoituksia kaivataan, niinkuin "perusniemiläinen" tässä tuumiskelee! Meitä tavallisia peruskuntalaisia on kuitenkin olemassa! Haluamme, että me jotka olemme maksaneet veromme tänne jo aikojen alusta myös meitä näissä visioissa huomioitaisiin! Yrittäjiä arvostan ja yritän kaikkia paikallisia palveluja käyttää! Vierailijoitani olen aina vienyt tunturiin, uskon että he myös vievät viestiä eteenpäin! Olen myös vienyt heitä Kemijoelle ja lintutorneille, jotka myös ovat ihastusta aiheuttaneet! Kilpiaapa varsinkin on saanut vau-elementin kävijöiltä, sieltä Pyhän ja Luoston siluhetit näkyvät komeasti. Ikävä kyllä, ne sinne vievät pitkospuut tarvitsisivat kunnostusta! Paljon voisimme yhdessä tehdä, kun vain olisi sitä tahtotilaa ja avarakatseisuutta!!!\nNämä viis veisaa riittääkö rahat koulun rakentamiseen.Liiteristä lisää jos ei riitä.\nVastaus edelliseen: veronmaksajat\nEipä se Kimmo Loippo ole valmis rakentamaan koulua kuntakeskukseen...ei tietenkään kun on oma lehmä ojassa🐄☘🍀☘🌼\nKuka hullu sinne mitään rakentaa. Kuoleva ränsistynyt kylä, jolla ei ole tulevaisuutta.\nSitä Pelkosenniemen kylää on puhemiehet kuolettaneet viimeiset 30 vuotta siinä kuitenkaan onnistumatta. Nyt on kova buumi saman asian johdosta junan tuomilla joille kunta on rakentanut puitteet harjoittaa ammattiaan ja tehdä työtä, mutta kun ei riitä pitäisi elä saada ryöstää koulukin sinne. Seuraavat kuntavaalit on jo höystetty hyvillä vaaliteemoilla ja siihen mennessä jos koulu asiaa ei ole oikeusaste ratkaissut niin ehdokasasettelusta tulee mielenkiintoinen silloin katsotaan missä on hiihtopummeilla kirjat onko niemiläisiä vai moni kuntalaisia🤥\nIhime touhua koko paikassa joka paikkaan sotketaan ideologiaa omanedun tavoittelua ja muuta tyhyjän päivästä diibadaabaa. Milloin mikäkin on vuorollaan koulua milloin mihinki paikkaa rakentamassa ja kuka mitäkin. Voi ottaa mallia ympäryskunnista sodankylässä rysäytetään uus koulu tilalle mävön tilalle eikä mtn remontteja ja koulun siirtoja suunnitella se on kuiten tehtävä joka tapauksessa. Pyhällä vois keskittyä oikiasti tekemään ja kehittämään levin kaltainen oikiasti isoa hiihtokeskusta sitten aikanaan varmaan jos on oikiasti aihetta koululle sinne paikkaan niin tekee sen silloin. Koulukyyeillä pääsee kuiten turvallisesti kouluun nyttenki. Tähänkään päivään mennessä ole kukaan lapsi jääny ilman päivä hoitoa ja koulua. Pääasia että on hyvät terveelliset tilat missä lapsilla ja opettajilla hyvä olla.\nNiinno nyt se on tosiasia kun palvelut huonoimmillaan ja väkiluku matalimmillaan koko pelkosenniemen historiassa :)\nYhistettäis hopusti toiseen kuntaan niin loppuis tuo miljoonakouluvöyhötys.Loppuis työt samaten.Saisvat lähtiä keppikerjuulle ettimään naapureista hommia.Ei ainakhaa Pyhälle ilkiäis mennä suinkhaan?\n- Ruvetkaa nyt rakentamaan sitä koulua kylälle, niin loppuu vouhkaaminen. Niin ja samalla päättyy myös kunnan itsenäisyys. Muuten vain sanon, että minä korjaisin vanhan koulurakennuksen.\nPelkosenniemellä kannattaisi ensin miettiä sitä, liittyäkkö Kemijärveen vai Sodankylään? Sitten selviää kouluasiat yhdellä kertaa!\nKemijärvi ja Sodankylä taistelevat itse olemassa olostaan. Kummassakin on pelimerkit millä pelata, mutta ei oo älyä miten merkkejä liikutellaan.\nAikani kuluksi selailin menneitä mielipiteitä ja mietin, että mihinkähän voisi laittaa ajatuksia aiheesta "nimityksien ja tehtävien muutokset", jotka ovat tulevassa kh;n kokouskäsittelyssä!\nVoisiko se olla meidän kunnan logon viesti, niinkuin tämä otsake sanoo? Ennen kaikkea lapset ja nuoret puhuttelevat!\nNuoriso- ja liikuntasihteerin nimikemuutos "Nuoriso-ja työllisyyskoordinaattori", mitä se sisältää? Toivottavasti sen tittelin omistaja on innostava meidän kylän nuorille, aktivoisi heitä , liikkumaan myös monipuolisesti. ikävä kyllä, nyt on ongelma meilläkin, lapset ja nuoret vain passiivisina pelaavat koneitten ääressä, paino nousee, terveysongelmat lisääntyvät! Työllisyysasioissa innostaisi nuorisoa myös vapaaehtoistyöhön, sitä kautta monelle avautuu tulevaisuudessa työtä ja ammattikin! Lisäisi yhteisöllisyyttä, toimimaan kaiken ikäiset yhdessä! Meiltäkin löytyy sitä "tekemätöntä työtä" ihan jokaiselle! Rahapalkan lisäksi hyvä mieli ja se, että tuntee itsensä tarpeelliseksi, ovat tärkeitä asioita! Toivoisi, että koordinaattorin avulla nuoremme löytäisivät polun, jota kulkea aikuisuuteen innostuen! Kuopion tapahtumat puhuttavat , kenekään ei saisi jäädä yksin ja etsiä sitä huomiota näin järkyttävällä tavalla!\nSammaa mietin,että mitä uutta tämä titteli ja sen myötä mahdollinen palkankorotus tuokaan tullessaan? Mihin täällä työntekijät koordinoidaan? Siinäpä työtä. Vapaaehtoistyötä se ei missään tapauksessa ole ,työttömät ja vähävaraiset tekee sitä muutenkin,kun yksinkertaisesti ei ole rahaa.Pitäiskö vielä mennä talkoilemaan kaiken lisäksi? Nuoria ei mikään kiinnosta,kun ei täällä ole mitään kiinnostavaa.Perunan ja nauriin nosto ei ole kovin mukavaa. Joukkueurheilu on hankalaa, koska on niin vähän lapsia,ettei edes joukkuetta kasaan saada. Parasta on muuttaa Sodankylään, siellä on hyvä uusi liikuntakeskus ja jäähalli!\nVaikka olisi minkämoinen titteli, se ei auta jos ei ole työmotivaatiota! Sitä tarvitaan meidänkin kunnassa, ihan jokainen saisi katsoa peiliin ja miettiä teenkö parhaani?Tarvitaan sitä innostajaa, siten saa mukaan toisetkin! Myös se, että annetaan arvostusta toisen työstä, ei vain mollata ja "iloita" toisten epäonnistumisesta! Pieni kunta, miksi ei voisi olla esim. kaiken ikäisten joukkueita, pelattaisiin ja leikittäisiin yhdessä ilman kilpailua! Mistä sen tietää, jos sieltä nousisi niitä "kykyjä" korkeammallekin! Siellä voisi kannustaa niitä onnistujia, olisimme sitten joukolla heitä "tuuppaamassa" eteenpäin! Iloitsemassa, että ao. on meidän kylän tyttö tai poika! Myös kannustusta heille, jotka eivät ole niitä huippuja, vaan se, että pärjää porukassa on myös tärkeää! Näin varmasti vähennettäisiin kiusaamistakin, lisäisi yhteisöllisyyttä, ei jätettäisi ketään yksin!


Only alennuskoodi: 5€ | Toukokuu 2022\nOnly alennuskoodi | Toukokuu 2022\nParhaat Only alekoodit netissä\nKaikki Onlyn urheiluvaatteet nyt 20% alennuksella!\nNyt shoppailet kaikki Onlyn uima-asut jopa 20% alennuksella\nOnly toimittaa tuotteesi nyt täysin ilmaiseksi!\nSuuri valikoima Only hameita ja yläosia nyt -25% alennuksella!\nVarmistetut alennuskoodit, joita myös Only asiakkaat ovat käyttäneet.\nSuosituimmat Only alennuskoodit\n5€ Alennuskoodi Tee seuraava tilauksesi -5€ Only alennuskoodilla 31. toukokuuta\n20% Alennus Kaikki Onlyn urheiluvaatteet nyt 20% alennuksella! 31. toukokuuta\n20% Alennus Nyt shoppailet kaikki Onlyn uima-asut jopa 20% alennuksella 13. kesäkuuta\n0€ Toimitus Only toimittaa tuotteesi nyt täysin ilmaiseksi! 5. kesäkuuta\n25% Alennus Suuri valikoima Only hameita ja yläosia nyt -25% alennuksella! 30. toukokuuta\nSäästövinkit - Only\nTiesitkö, että liittymällä ilmaiseksi Onlyn kanta-asiakkaaksi ja uutiskirjeen tilaajaksi, saat jo seuraavasta tilauksestasi herkullisen 5€ alennuksen!\nMe annamme sinulle hyvän syyn tilata kerralla vähän enemmän. Tilaa Onlystä yli 60€ eurolla – saat postituksen ilmaiseksi!\nOnlylta tilatessa valitse maksutavaksi pankki- tai luottokortti, 14 päivää maksuaikaa antava Klarna-lasku tai PayPal!\nShoppaile vaatteet netistä Onlylla huoletta! Palautus on ilmaista 30 päivän ajan.\nAsiakaspalveluun saa yhteyden puhelimitse tai ilmaiseksi sähköpostilla. Muista myös tutustua usein kysyttyjen kysymysten osioon löytääksesi ratkaisun pulmaasi!\nUusi look Onlylta\nYksi parhaista Only alennuskoodeista antoi 20% alea kaikista takeista. Kun löydät sivuiltamme näin huikean koodin, tartu tilaisuuteen ja uudista tyylisi alehintaan!\nIki-ihanat Only mekot alennuksella\nHillitty vai rohkea? Pikkumusta vai hippityylinen? Pitkä vai lyhyt? Millainen on juuri sinun suosikkimekkosi? Löydä upeat mekot joka tilaisuuteen Onlyn alennusmyynnistä nyt uskomattomaan hintaan! Osta kerralla vaikka useampi, ja kurkkaa myös Only kenkävalikoima tilataksesi koko asun hemaisevalla mekolla ja upeilla korkokengillä yhdellä kertaa!\nOnlylta löydät myös lastenvaatteita ulkotakeista mekkoihin ja asusteista farkkuihin. Tilaat siis kätevästi sekä äidin että tyttären vaatteet yhdestä paikasta samalla kertaa! Muista, että Only alennuskoodit toimivat usein koko mallistoon, joten kopioi sivultamme uusin koodi matkaasi ja klikkaa tilaamaan muodin uudet tuulet omaan ja lapsesi vaatekaappiin alehintaan!\nNappaa ale-valikoima nyt 15% ekstra-alella tämän Only alennuskoodin avulla!\nOnly alennuskoodilla klikkaat aletuotteet 20% ekstra-alennuksella\nOnly alennuskoodi tuo 15% ekstra-alennuksen aletuotteisiin\nOnly alennuskoodilla shoppailet alennetut mekot 20% lisäalennuksella\nOnly tarjoaa suuren määrän mekkoja nyt 25% alennuksella Ystävänpäivän kunniaksi!\nKaikki naisten yläosat ja paidat -20% alennuksella vain tänään Onlylta!\nMuotia kaikille naisille\nVaatekaappi uuteen uskoon? Klikkaa Onlylle shoppailemaan muodin tuoreimmat tyylit edullisesti! Onlyn valikoimasta löydät kaiken kokoisille naisille trendikkäitä ja hyvinistuvia vaatteita niin arkeen, juhlaan kuin urheiluunkin. Nappaa nyt talteen uusin Only alennuskoodi ja klikkaa itsesi edullisemmille muotiostoksille verkkokauppaan! Only kampanjakoodien lisäksi säästät nettiostoksistasi muun muassa\ntilaamalla ostokset lähimpään Click & Collect -noutopisteeseen\npitämällä silmällä ajankohtaisia alekampanjoita


Styler varten bikinit alueella Braun Silk-epil FG1100 - Asiakkaiden\nStyler varten bikinit alueella Braun Silk-epil FG1100 Arviot\nOlen aina seurata puhtauden kehon karvat, erityisesti bikinit alueella. Tietenkin haluat olla menettely oli kivuton ja nopea. Se sai minut kaupassa tämä Styler. Pakkaus tietenkin hän on erittäin onnistunut, ja heti herätti huomiota, joten päätin kokeilla, mitä se on. Paino Styler on erittäin kevy...\nOSTAA TAI OLLA OSTAMATTA? Että on kysymys! Tuomio lopussa arvostelu + KUVIA3 kuukauttaPienet keittiökoneet


Puun puu » Ominaisuudet, käyttö ja hinnat - 2019 | Rakennusmateriaalit\nTärkein RakennusmateriaalitPuun puu - ei vain joulukuusi\nTulipaloja ei käytetä vain joulukuusi. Puu on myös kysyntää hartsi- ja koristepuuna monilla alueilla. Mitä puussa on, mitä ominaisuuksia se on kuusen puun kanssa, ja mihin hintaan se on kaupankäynnin kohteena.\ntiheys 0,35 - 0,75 g / cm3\npuristuslujuus 40 - 47 N / mm²\ntaivutuslujuus 62 - 73 N / mm²\ntiivistyvä 4,4 kWh / kg, 1400 kWh kuutiometriä kohti\nPalkit on jaettu lukuisiin lajeihin. Leveysasteissamme hopeaverkolla on suurin rooli puutuotteena puuteollisuudelle. Lisäksi käytetään monia amerikkalaisia kuusia.\nLyhenne DIN: n mukaan TA\nKansainväliset nimitykset ja lyhenteet standardin DIN EN 13 556 mukaisesti Hopealeipä (ABAL, EU), palsamipuu (ABBL, AM), Chile fir (ARAR, AM), hopealeipä (ABPR, AM), purppura fir (ABAM, AM), jättiläinen kuusi (ABGR, AM)\nPuun puu muistuttaa sekä puusta että rakenteesta. Mutta on olemassa joitakin merkittäviä eroja, jotka helpottavat eriyttämistä.\nVuotuiset renkaat ovat hieman puulevyssä puhtaampia kuin kuusella ja korostuvat voimakkaasti. Viivaus on silmiinpistävää, hartsikanavia ei ole. Joten ei hartsia. Säteet ovat epäsäännöllisiä ja usein täytettyjä (kalsiumoksalaatti).\nVäri on valkea, voi olla myös hieman harmaa. Erittäin selvästi punertava väri on erityisen huomattava latewoodissa. Mitä vanhempi puu tulee, sitä enemmän punertava tai violetti väri valuu omaansa.\nFirilla on samanlaisia ominaisuuksia kuin kuusella, mutta se on hieman raskaampaa. Lujuusominaisuudet voivat kuitenkin vaihdella riippuen puun alkuperästä ja sijainnista. Puu on erittäin joustava ja sillä on hyvä kantavuus. Peitto ja kiillotus on jonkin verran vaikeampaa kuusen kanssa.\nTuli on vain vähäistä. Puu kuivuu ongelmitta, on vain hyvin pieni taipumus heittää ja repiä. Halkeilua voidaan lähes aina välttää. Puun puu kuivuu nopeasti.\nKuusi, kuten kuusi, on myös hyvin vähän säänkestävää ja vastustuskykyinen sieni- ja hyönteistulehduksille. Ulkona, kuusen puu on muuten varsin kestävä.\nPuun puuta käytetään aina, kun halutaan hartsitonta puuta, usein vaihtoehtona kuuselle (rakennuspuulle). Laadukkaita puita voidaan myös käyttää hyvin sisätiloissa. Puutavara on ikkunan puun vieressä ja sitä käytetään myös oviin. Vähäisemmässä määrin myös maanrakennus- ja hydraulitekniikassa on käytössä hyvin korkealaatuisia ominaisuuksia, joita käytetään myös soittorakenteissa.\nSuuri osa kuusipuusta on peräisin kotimaisista varastoista.\nPuutavaran kauppaa käydään yleensä sahatavarana 500–600 euroa / m³, jota tarjotaan usein myös kuusen puun kanssa. Hintojen osalta se vastaa korkealaatuisempia kuusen puun ominaisuuksia.\nTäältä löydät yleiskuvan kaikista puulajeista maailmanlaajuisesti.\nPuunpuita, kuten kuusipuuta, voidaan varmasti käyttää polttopuutena. Erityisesti kuusipuu on hartsiton, eikä se siksi tuota hartsipuristusta. Lämpöarvo on noin neljänneksen alhaisempi kuin kovien lehtipuiden, kuten pyökkipuun, hinta, mutta kuusen hinta polttopuuna on yleensä paljon pienempi.


Aivan meinasi kaikessa tohinassa unohtua ennen kuva, joten tässä tätä kaunistelematonta realitya kun tavaroita on jo pöydältä heitelty pois. Tyhjää seinää ei onneksi enää tarvitse tuijottaa. Kaikki tarvittava löytyi kotoa. Uutena tähän tuli ainoastaan langaton hiiri, uusi hiirimatto ja sinkityt kirstut. Listalla on vielä joku sirompi, (valkoinen) printteri ilman piuhoja. Printterin sijoittaisin mielelläni vaikka selän taakse kun sitä ei tarvitse kokoajan käyttää. Ihan pikkuisen halusin tuoda jouluakin tähän valoilla, huonekuusella, parilla koristeella ja hyasinteilla. Oikein ihmettelen jos pysyy näin maltillisena. No, on tuohon hyllylle varattu vielä paikka harmaalle paperitähdelle ;)\nVielä on jonkun verran irtosälää joka odottelee läpikäymistä. Kierrätykseen, tuunattavaksi, kirppiskamoiksi... Ei voi kuin ihmetellä mistä kaikki tavarat, lippuset ja lappuset kerääntyykin. Työpiste koostuu Ikeasta, Kartellista, Granitista, kirppiksestä, DesignWestistä, Tigeristä, Säästötalo Latvalasta sekä Tarjoustalosta. Siinäpä taisi olla kaikki pähkinänkuoressa.\nNyt kutsuu sohva, Netflix ja Hercule Poirot.\nIhanaa kun on lauantai-ilta.\nKaunista viikonlopun jatkoa sinulle.\nLähettänyt Heidi klo10.45 lauantaina, marraskuuta 15, 2014\nTunnisteet: koti, kukat, sisustus, työpiste, vapaa-aika\nJutta sunnuntaina, 16 marraskuuta, 2014\nKauniilta näyttää! Minunkin pitäisi työpistettä parannella, se on ergonomialtaan aivan kökkö. Työtuoli taas on ergonomialta hyvä, mutta ruma ja alkaa vedellä viimeisiään. On vain mahdottoman vaikea löytää kaunis ja hyvä työtuoli. Miten sinulla on toiminut Kartellin tuoli? Minä haaveilen Hayn vaalean roosasta About a chairista, mutta en tiedä onko se niin toimiva.\nHeidi sunnuntaina, 16 marraskuuta, 2014\nMoikka Jutta ja kiitos :) Tämä tuoli on toiminut oikein hyvin tämän pöydän kanssa joka on hiukan normipöytää korkeampi. Joskus mulla oli työtuolina keinutuoli mutta se oli sitten taas tähän hiukan liian matala, muuten ihana. Onnea unelmatuolin löytämiseen jota kyllä About a chairkin on :)\nLumo sunnuntaina, 16 marraskuuta, 2014\nKiva tuo seinäkalenteri!\nMoikka Lumo :) Tykkään kanssa,, toivottavasti osottautuu toimivaksi :)\nKati / Villa Valko sunnuntaina, 16 marraskuuta, 2014\nTäällä uusi lukija ilmoittautuu Ihana uusi löytö tämä sinun blogisi. Itsellä on tuloillaan työpisteprojekti, kiitos monista ideoista. Mukavaa sunnuntaita!\nMoikka Kati ja tervetuloa lukijaksi :) Hauskaa jos täältä irtoaa ideoita :)\nKaijus keskiviikkona, 19 marraskuuta, 2014\nMoikka! Kivannäköistä teillä! Mistä olet hankkinut työpöydän jalat ja tason?\nHeidi sunnuntaina, 23 marraskuuta, 2014\nMoikka Kaijus ja kiitos :) Työpöydän jalat ja taso on kummatkin Ikeasta :)


Kotisivu / Uutisissa / APT Buenos Aires Master: ulkopuoliset vallassa!\nMikä ilta meillä oli eilen! The välierät Buenos Aires Master tarjosi meille erittäin hyviä jännittäviä otteluita, joissa suosikit putosivat pitkällä aikavälillä.\nUlkopuoliset ovat kostaneet! Jännitystä täynnä olevan illan päätteeksi parit numero 1 ja 2 putosivat tästä Buenos Aires Masterista.\nTäyteläisen ja kuuman Monumentalin edessä olivat ensimmäiset Andres Britos ja Pablo Barrera, jotka tekivät paluun haluamallamme tavalla. Kun he olivat aloittaneet kokouksen räjähdysmäisesti, viimeisen Asunción Openin finalistit näkivät viime viikon teloittajansa nappaavan viivettä ja ottavan heiltä ensimmäisen setin. Archi-dominoiva toisen kierroksen alussa kuvittelimme Arcen ja Dal Biancon matkalla uuteen finaaliin. Mutta se tapahtui ilman Andresin ja Pablon esitystä.\n5/2:n jälkeen Italian maajoukkueen pelaaja ja hänen kumppaninsa alkoivat pelata vapautuneesti, britit sytyttivät yleisön nerouden iskuja. Säästettyään 4 ottelupistettä, kaksi miestä työnsivät erän tie-breakiin ja tasoittivat yhdessä erässä kaikkialla. Matkallaan he päätyivät voittamaan tämän ottelun poikkeuksellisella skenaariolla kiistanalaisen kolmannen näytöksen lopussa: 5/7 7/6 6/4.\nBritos ja Barrera kohtaavat Juan Manuel Restivo ja Diego Ramos tänään. Viime viikolla numerot 2 Alfonso ja Chiostri pyyhkäisivät pois veteraanit tänä lauantaina. Todellakin, kuten alla näet, se oli erittäin kiihkeä ottelu, jota leimasivat monet "puntazos", johon katsojat pääsivät osallistumaan.\nValkokuuman yleisön edessä ulkopuoliset voittivat toisen erittäin korkealentoisen ottelun: 7/5 4/6 6/3. Tämän upean illan jälkeen odotamme edelleen erittäin suurta showta tänä iltana, klo 19:00 paikallista aikaa (keskiyö Ranskassa).


Willa Mansardi: kesäkuuta 2013\nLähettänyt Riina klo 23.17 Ei kommentteja:\nLähettänyt Riina klo 13.23 10 kommenttia:\nTöitä on painettu entiseen malliin.\nLähes kaikki sanoo, että kyllä ne listat sitten laittamatta jää, kun pääsee muuttamaan. Siinä sitä motivaattoria sit onkin, koska meillä ne ihan oikeesti laitetaan. :)\nNyt on pari päivää tehty räystäänaluslaudoituksia. Siinä on aika viilaamista, kun noita kulmiakin löytyy talosta melko paljon.\nToissapäivänäkin miehet laitto lautoja tuonne räystään alle ja vettä sato kuin saavista kaatamalla. Hienoa olla tikkailla siellä räystään reunalla, kun kaikki sadevedet valuu kattoa pitkin niskaan, kun ei oo vielä sadevesikouruja paikallaan. :) Mut ei se auta, jos aikoo, että valmista tulee. Sit täytyy painaa säästä huolimatta vaan hommia eteenpäin.\nViime viikolla naputeltiin kodinhoitohuoneen ja teknisen tilan ovien eteen tällanen terassi.\nSamoin pääoven eteen laitettiin terassilaudat.\nKummastakin terassista puuttuu vielä kaiteet ja reunaan tulevat laudat, mutta nyt on jo paljon helpompi kulkea korkokengillä tai lykätä vaunut ovesta ulos. ;)\nMuuttuispa ne säät nyt vähän lämpimämmiks ja aurinkoisemmiks...\nTunnisteet: räystäslaudat, terassi\nLähettänyt Riina klo 0.16 2 kommenttia:\nLähettänyt Riina klo 15.06 10 kommenttia:


Kuumimmat pornotähdet - Sivu 11 - Seksifoorumi.net\nLiittynyt: 02 Maalis 2016, 17:08\nRe: Kuumimmat pornotähdet\nViesti Kirjoittaja bbcfan » 13 Touko 2018, 02:06\nLiittynyt: 16 Touko 2018, 18:00\nViesti Kirjoittaja MrBoner » 16 Touko 2018, 18:15\nKannattaa tsekata Moriah Mills, aivan uskomaton tumma tyttö\nViesti Kirjoittaja sirukas70 » 15 Kesä 2018, 10:10\nOnpa ihana tyttönen-Harmi vain kun ei kaikkia videoita löydy.Ne harvat joita löytyy onkin kyllä hyviä,vaikka ovatkin 80 luvun tyyliin tehty,musiikilla pilattu ym.\nMIehistä jotka häntä ovat päässseet panemaan,loistaa kyllä läpi,että nyt saa tiukkaa tavaraa.\nVoi kun nykypäivän tyylillä olisi tehty lefffoja,huh huh.\nLiittynyt: 10 Syys 2012, 17:18\nViesti Kirjoittaja Jabaa » 15 Kesä 2018, 12:33\nsirukas70 kirjoitti: https://fi.wikipedia.org/wiki/Traci_Lords\nNiin tai itse asiassa löytyy kun osaa etsiä. Ja monta tosi hyvää pätkää on tullut nähtyäkin! Niin ja minkäs sille voi että ura sijoittui 80 luvulle. Ja wikipedian mainitsema Traci, I Love You, joka olisi ainoa laillinen, on muuten omasta mielestä aika surkea.\nViesti Kirjoittaja sirukas70 » 15 Kesä 2018, 13:28\nJuu,tiedän että löytyy.\nViesti Kirjoittaja Deleted User 11351 » 16 Elo 2018, 16:24\nProxy Paige on tosi kuuma nainen. Tykkään hänen ulkonäöstään, tyylistään ja äänestään erittäin paljon. En lämpene kaikelle rajulle anaalimateriaalille jota hän on tehnyt, (en tykkää turhan rajusta) mutta on hänellä kiihottaviakin videoita.\nTodella kuuma pakkaus joka tapauksessa.\nAlison Angel on toinen erittäin hyvän näköinen nainen. Hän ei onneksi ole (tietääkseni) lähtenyt koskaan tekemään mitään sairasta, vaan pitänyt homman pehmeänä.\nViesti Kirjoittaja bbcfan » 20 Elo 2018, 16:05\nMielestäni erittäin aliarvostettu upea kaunis ja seksikäs blondi, omaa upean kropan ja varsinkin perseen. Ottaa kankea myös perseeseen ja tekee myös tuplapanoja!\nViesti Kirjoittaja Juukelispuukelis » 09 Syys 2018, 02:13\nLucie Been on kyllä oma suosikki.\nViesti Kirjoittaja BehBeh » 04 Marras 2018, 13:17\nXoe Nova on kyllä yksi suosikeista.\nViesti Kirjoittaja kontunton » 05 Marras 2018, 12:27\n90-luvulla oli semmonen kun Krista Hall/K. C. Hall. Tämä kaunis seksikäs nainen oli minun suosikki. Teki semmosen huippupätkän muistaakseni Tubesteak Boogie nimeltään. Sean Michaels nussi siinä Kristaa puutarhassa. Valitettavasti sitä videoo ei löydy netistä mistään, eikä oikein mitään muutakaan tuosta naisesta. Lopetti ilmeisesti aika lyhyeen loistavan pornouransa. Jos joku tietää tästä pornotähdestä jotain tai vaikka tuosta videosta, niin olisin hyvin kiitollinen niistä tiedoista.


Vihdoin perjantai, ajattelin käydä saunassa, syödä nachoja ja juoda lasin viiniä, yllätys...mutta mitäpä muuta tällä kelillä voisikaan tehdä...? Lätkä mua ei oikein jaksa nykyään innostaa, joten suunnittelen myös sellaista, että kävisin tänään jälleen kerran vaatehuonettani läpi, josko joukosta löytyisi taas jotain myytävää....\nSillä välin käykää kurkkimassa vanhoja kohteita kirpparin puolella, joukossa myös käyttämättömiä vaatteita ja hieman hinnanalennuksiakin osassa tuotteita. Itse suosittelen mm. tuota yllä olevaa toppia, joka on edelleen yhtä ihana kuin ostopäivänä, mutta mulle nykyään väärän kokoinen. Samoin mekot on uusia, eikä istu mulle, kun taas jollekin näistä voisi vielä olla iloa kevään juhlissa!\nKatsotaan, jos palataan vielä illemmalla asiaan!! Nyt "poika" saunoo ja saunoo.... ;)\nLähettänyt Elena klo 19.40


Hiljaista viikoa pitkin kohti pääsiäistä - Asikkalan seurakunta\nHiljaista viikoa pitkin kohti pääsiäistä/\nHiljaista viikoa pitkin kohti pääsiäistä\nHiljaisen viikon viettäminen kristillisessä kirkossa on ikivanha tapa, jota vietettiin Jerusalemissa jo 300-luvulla.\nViikon jokaisena päivänä kokoonnutaan seuraamaan kärsimyshistorian tapahtumia.\nPalmusunnuntaita vietetään pääsiäistä edeltävänä sunnuntaina. Silloin Kristuksen kirkko lähtee seuraamaan Jeesuksen elämän viimeisiä vaiheita. Palmusunnuntaina muistellaan, miten Jeesus ennen kuolemaansa ratsasti aasilla pääsiäisjuhlille Jerusalemiin ja miten ihmiset silloin heittivät hänen kulkureitilleen palmunoksia (Joh. 12:12–24).\nPohjoisemmissa maissa on käytetty pajunoksia palmunoksien sijasta. Palmunoksa ja pajut ovat tässä yhteydessä toivon, voiton ja Kristuksen kuninkuuden vertauskuvia. Kristuksen seuraajille ne merkitsevät ikuisen elämän tunnusta. (vrt. Ilm. 7:9).\nKiirastorstaina Jeesus asetti ehtoollisen sakramentin (Luuk. 22:14–20). Pyhäpäivän tekstien sisältönä on Jeesuksen ja opetuslasten viimeinen ateria sekä ehtoollisen sakramentin asettaminen. Kiirastorstaina Jeesus pesi myös opetuslasten jalat.\nKiirastorstai-iltana ja -yönä Jeesus vetäytyi Getsemanen puutarhaan rukoilemaan voimaa Isältään. Tuolloin Mestarinsa kavaltanut Juudas johdatti Jeesuksen viholliset, juutalaisen temppelipapiston, saddukeukset ja roomalaiset sotilaat pidättämään Jeesuksen.\nKiirastorstai-illan messun päättyessä alttari voidaan riisua liturgisista esineistä ja pukea mustaan.\nKiirastorstaita seuraava päivä on pitkäperjantai, joka on kirkkovuoden merkittävimpiä juhlapäiviä. Silloin muistellaan Jeesuksen ristiinnaulitsemista ja kuolemaa Golgatalla. Pitkäperjantain sanoma julistaa: Kristus on kuollut meidän edestämme, hänen sovitustyönsä on täytetty. Surun ohella pitkäperjantaihin liittyy myös kiitollisuus, sillä Kristus sovitti kuolemallaan ihmisten synnit.\nPitkäperjantaina jumalanpalvelus on yksinkertainen ja karu, jota leimaa ristin äärellä viipyminen, johon kehotetaan: Katsokaa ristinpuuta, jolle maailman Vapahtaja on naulittu. Virret lauletaan usein ilman urkujen säestystä eikä kirkonkelloja soiteta. Liturginen väri on musta, murheen ja kuoleman väri. Alttari on riisuttu. Kynttilöitä ei käytetä lukuun ottamatta jumalanpalveluksen symboliikkaan liittyvää Kristus-kynttilää. Kukkien sijasta voidaan käyttää viittä punaista ruusua ja orjantappurakruunua.\nPääsiäinen julistaa Kolmiyhteisen Jumalan rakkauden voittoa pimeyden valloista. Liturginen väri vaihtuu mustasta valkoiseen, ilon, puhtauden ja riemun väriin. Paastonajan jumalanpalveluksissa vaiennut ylistys (kunnia, halleluja) soi jälleen.\nPääsiäisyön messussa kirkon kuoriin tuodaan suuri pääsiäiskynttilä, jota sytytettäessä lausutaan: Jeesus Kristus on maailman valo. Toisena pääsiäispäivänä iloitaan ylösnousseen Kristuksen ilmestymisestä Emmauksen tien opetuslapsille. Pääsiäisestä alkaa 50-päiväinen pääsiäisaika, joka päättyy helluntaihin.\nSirkkusentie 1, 2. krs