Kaukopalvelun käsikirja | Kirjastot.fi\nKaukopalvelun käsikirja on tarkoitettu lyhyeksi johdannoksi kaukopalveluun ja tiiviiksi tietopaketiksi niille, jotka eivät kaukopalvelua entuudestaan tunne. Käsikirjaan on pyritty kirjaamaan kaukopalvelun perusteita, sen työvälineitä ja toimintamalleja. Teknisiä ohjeita, yhteystietoja tai muita ajassa muuttuvia tietoja ei käsikirjassa ole.\nAlkuperäinen kotimaisen kaukopalvelun käsikirja ilmestyi painettuna 1995. Nykyisen verkkoversion sisältöjä on päivitetty viimeksi keväällä 2017 ja sen toimittamisesta vastaa Suomen Tieteellisen Kirjastoseuran Aineiston saatavuus -työryhmä.\nKaukopalvelu on aineistojen yhteiskäyttöä ja osa kokoelmapolitiikkaa\nKustannusten nousu ja aineistomäärärahojen vähentyminen ovat johtaneet siihen, että kirjastojen on entistä vaikeampi hankkia kaikkea asiakkaiden tarvitsemaa aineistoa. Kirjastojen kokoelmien profiloituessa kokoelmayhteistyö ja aineistojen nopeat välitysmenetelmät tulevat entistä tärkeämmäksi. Julkisin varoin hankittu aineisto muodostaa kirjastojen yhteisen tietovarannon, josta kaukopalvelu välittää lainoja ja jäljenteitä tarvitsijoiden käyttöön.\nKaukopalvelu on osa kirjastojen ja tietopalveluyksiköiden kokoelmapolitiikkaa. Jos julkaisua ei löydy omasta kirjastosta, aineisto tilataan muualta. Tilaajana on yleensä henkilöasiakkaan toimeksiannosta kirjasto.\nKaukopalvelu toimii kaksisuuntaisesti: omille asiakkaille tilataan julkaisuja muista kirjastoista, ja vastavuoroisesti muille kirjastoille lähetetään lainoja ja jäljenteitä omista kokoelmista.\nAineiston välittäminen elektronisessa muodossa\nKaukopalvelua ohjaavat säädökset, ohjeet ja sopimukset\n1 Kaukopalvelun yleisohjeet\nSuomalaiset kaukopalveluohjeet ja -käytännöt pohjautuvat IFLAn kansainvälisille periaatteille. Niissä määritellään kaukopalvelun tarkoitus, kirjastojen oikeudet ja velvollisuudet sekä keskeiset menettelytavat.\nAsiakkaan pyynnöstä tilataan hänen käyttöönsä toisesta kirjastosta sellaista aineistoa, jota ei ole omassa kirjastossa. Yleensä myöskään saman kunnan alueella olevaa aineistoa ei tilata.\nTilaajakirjaston velvollisuus on tarkistaa ja täydentää asiakkaan tilauksen bibliografiset tiedot sekä paikantaa julkaisu. Tilaus lähetetään sellaiseen kirjastoon, jossa julkaisu on saatavilla.\nKaukopalvelutilausten käsittelyssä tulee pyrkiä nopeuteen. Siksi minkä tahansa kirjaston tulisi mahdollisimman pian tarkistaa ja paikantaa saamansa epätäydellinen tilaus.\nKaunokirjallisuutta lainataan vapaakappalekirjastoista vain tutkimustarkoituksiin. Koska Kansalliskirjaston vapaakappalekokoelma on kansallinen arkistokokoelma, siitä ei anneta kaukolainoja.\nKaukopalvelutilaus tehdään, jos mahdollista, suoraan tietokannasta. Tilattaessa sähköpostitse tilauksen tulee olla rakenteellisesti selkeä ja siitä tulee yhdellä silmäyksellä nähdä kuka tilaa ja mitä tilataan sekä laskutusosoite, mikäli se on eri kuin toimitusosoite.\nKirjastot voivat oman päätöksensä mukaan pidättäytyä lainaamasta aineistoja. Mahdolliset käyttörajoitukset tulee kirjata kirjaston verkkosivuille.\nLähettäjäkirjastolla on oikeus määritellä laina-ajan pituus ja muut lainan käyttöehdot. Laina-ajan tulisi olla riittävän pitkä kattamaan myös kahdensuuntaisen postinkulun vaatiman ajan.\nLainan asemesta voidaan toimittaa jäljenteitä, jos julkaisu ei ole lainattavissa tai siitä tarvitaan vain osa, esimerkiksi lyhyehkö artikkeli.\nKaukolainojen käytössä ja jäljennepalvelussa sekä elektronisessa dokumentin välityksessä noudatetaan tekijänoikeuslakia ja säädöksiä.\nEllei kirjastojen kesken ole muuta sovittu, tilaajakirjasto on vastuussa tilaamistaan kaukolainoista. Laina on palautettava ajoissa ja huolellisesti pakattuna. Uusinnat on pyrittävä tekemään ennen eräpäivää.\nKaukopalvelutoimeksiannot tulee käsitellä mahdollisimman nopeasti. Kirjeet lähetetään ensimmäisen luokan postissa. Kaukolainapaketeille etsitään nopeimmat kuljetustavat.\nTilaajakirjasto maksaa lainan palautuskulut sekä antajakirjaston laskuttamat kaukolainakulut ja jäljennemaksut. Maksujen perimisessä noudatetaan voimassa olevia säädöksiä sekä kirjastojen käyttösääntöjä ja palveluhinnastoja. Kirjastojen välisen maksuliikenteen kustannusten hillitsemiseksi suositellaan kausilaskutusta tai ennakkomaksujärjestelyjä.\nKaukopalvelun tilastoinnissa tieteelliset kirjastot noudattavat Kansalliskirjaston ohjeita, yleiset kirjastot opetusministeriön tilastointiohjeita.\nKansainvälisessä kaukopalvelussa noudatetaan IFLAn Document Delivery and Resource Sharing Sectionin ohjeita.\n2 Kaukopalvelutoimitus pähkinänkuoressa\nAsiakas antaa henkilö- ja yhteystietonsa sekä tiedot tarvitsemastaan julkaisusta yleensä täyttämällä kaukopalvelupyyntölomakkeen.\nTilaajakirjaston kaukopalvelu numeroi pyynnön, tarkistaa sen ja tarvittaessa täydentää bibliografiset tiedot. Tilaus paikannetaan eli selvitetään yhteisluetteloiden avulla, missä kirjastoissa julkaisu on.\nKaukopalvelutilaus lähetetään toiseen kirjastoon. Tilaustapa voi vaihdella (sähköposti, kaukopalveluohjelmisto, kirjastojen omat elektroniset lomakkeet)\nLähettäjäkirjaston kaukopalvelussa saapunut tilaus mahdollisesti numeroidaan; julkaisun sijainti ja saatavuus tarkistetaan. Julkaisu etsitään kokoelmista ja lainataan tilaajakirjaston nimiin käyttäen kirjaston omaa lainausjärjestelmää. Lainaus- ja hintamerkinnät tehdään tilauslomakkeeseen ja/tai kaukopalveluohjelmistoon. Laina postitetaan tai lähetetään muuta sovittua kuljetustapaa käyttäen tilaajakirjastolle. Vastaavasti etsitään pyydetty artikkeli ja kopioidaan tai skannataan se. Lähetys- ja hintamerkinnät tehdään kuten lainoista ja jäljenne/tiedosto lähetetään tilaajakirjastolle.\nLähettäjäkirjasto laskuttaa mahdolliset kaukolaina- ja jäljennemaksut tilaajakirjastolta yleensä kausittain jälkikäteen.\nSaatuaan kaukolainan tai jäljenteen tilaajakirjaston kaukopalvelu tekee saapumismerkinnät kaukopalveluohjelmistoon tai tilauslomakkeeseen ja ilmoittaa asiakkaalle aineiston saapumisesta.\nKaukolaina annetaan asiakkaalle joko lukusalikäyttöön tai kotilainaksi. Jäljenteen asiakas saa omaksi. Maksu voidaan periä asiakkaalta aineistoa luovutettaessa tai laskuttamalla kirjaston ja sen kehysorganisaation käytännön mukaan.\nAsiakas palauttaa kaukolainan tilaajakirjastoon, joka tekee palautusmerkinnän kaukopalveluohjelmistoon ja/tai tilauslomakkeeseen ja lähettää lainan takaisin lähettäjäkirjastolle.\nLähettäjäkirjaston kaukopalvelu kirjaa palautuksen kaukopalveluohjelmistossa tai tekee merkinnän omaan kirjanpitoon ja/tai tilastoon ja palauttaa lainan kirjaston lainausjärjestelmän mukaisesti.\nKaukopalvelutilaus on käsitelty loppuun, kun laina on palautettu lähettäjäkirjastolle tai asiakas on saanut pyytämänsä jäljenteen ja kaikki maksut on maksettu.\nAineiston saanti ja toimitusaika\nKaukopalveluaineiston saantiin ja toimitusaikaan vaikuttavia seikkoja ovat mm. seuraavat:\njulkaisun tiedot ovat puutteelliset, ja tarkistustyö vaatii enemmän aikaa\njulkaisua ei löydy tietokannoista, joten paikannustyö vaatii enemmän työtä\njulkaisu voidaan paikantaa, mutta se ei ole välittömästi saatavissa\njulkaisua ei saada asiakkaan antamin ehdoin (esimerkiksi kotimaasta tai kotilainaksi)\nlähettäjäkirjastolla on lainausrajoituksia\npyydetyn aineiston käytössä on rajoituksia (esimerkiksi tutkimusraportti on salainen tai aineistoa ei saa kopioida)\ntilaaja- tai lähettäjäkirjastossa on työruuhkaa tai pulaa henkilöstöstä\npostituskäytännöt ja postinkulku\n3 Aineiston välittäminen elektronisessa muodossa\nElektronisella aineistonvälityksellä tarkoitetaan kaukopalvelun yhteydessä joko skannattuna tai alkuperältään elektronisessa muodossa olevan aineiston nopeaa toimittamista kirjastojen välillä elektronisia välineillä.\nPääsääntöisesti aineisto tulee toimittaa kuitenkin tilaavalle asiakkaalle paperimuodossa. Tekijänoikeuslainsäädäntö säätelee elektronista aineistonvälitystä.\nTiedostoja siirretään tällä hetkellä yleisimmin PDF-muodossa. Adobe Acrobat on saavuttanut standardin aseman elektronisessa aineistonvälityksessä. Elektronisen kopion vastaanottaja tarvitsee Adobe Acrobat Reader -ilmaisohjelman dokumentin tarkasteluun.\nJos aineiston toimittaja käyttää jotain suojausmenetelmää (esim. DRM), tarvitaan lukuohjelmaan usein jokin erillinen lisäosa. Näin toimii esimerkiksi Subito.\nOhjelma, jonka avulla skannataan, lähetetään ja vastaanotetaan kopioita. Vastaanottaja ei välttämättä tarvitse Ariel-ohjelmaa, sillä artikkeli voidaan lähettää suoraan kirjaston sähköpostiosoitteeseen. Viime vuosina Arielin käyttö suomalaisissa tieteellisissä kirjastoissa on vähentynyt.\n4 Erikoisaineiston kaukolainaus\nKansallisarkiston asiakirjoja lainataan tutkimuskäyttöön maakunta-arkistoihin ja eräisiin muihin arkistoihin, joille on myönnetty lainausoikeus.\nKäyttömikrofilmejä lainataan Kansallisarkistosta paitsi arkistoihin ja maakuntakirjastoihin. Kirkonkirjojen ja Suomen Sukututkimusseuran historiakirjajäljennösten mikrokorttikopioita ei lainata.\nMaakunta-arkistot eivät yleensä kaukolainaa asiakirja-aineistoa kirjastoille. Mikrofilmejä kaukolainataan julkisiin kirjastoihin arkiston ja kirjaston välisen kirjallisen sopimuksen mukaisesti. Maakunta-arkistoilla on mikrofilmeinä esimerkiksi oman alueensa seurakuntien väestörekisterit.\nMyös monet maakuntakirjastot ovat hankkineet kokoelmiinsa toiminta-alueensa mikrofilmattuja kirkonkirjoja.\nArkistot toimittavat jäljenteitä asiakirjoista tekijänoikeuslainsäädännön edellyttämin rajoituksin.\nAudiovisuaalisen aineiston lainaamisessa on kirjastoilla erilaisia käytäntöjä. Yleisissä kirjastoissa av-aineiston lainaaminen on vakiintunutta.\nTekijänoikeuslain perusteella elektroninen kirja on verrattavissa painettuun kirjaan, mutta kustantajien lisenssikäytännöissä on suuria eroja. Joitakin multimediatuotteita voi vapaasti lainata, kun taas toisten käyttö rajataan yhteen koneeseen.\nVapaakappaleina luovutettua audiovisuaalista aineistoa on Helsingin yliopiston ja Jyväskylän yliopiston kirjastoissa. Aineistoa annetaan käytettäväksi vain näiden kirjastojen tiloissa.\nKartat ovat tyypillistä käsikirjastoaineistoa, jota ei yleensä kaukolainata. Lisäksi ne ovat suurikokoisia tai koostuvat irtolehdistä. Aina ei kopiointikaan ole mahdollista. Varastokirjaston kokoelmista löytyvät kartat ovat kaukolainattavissa.\nKonferensseissa pidetyt esitelmät sisältävät tuoreinta ja usein pitkälle erikoistunutta tietoa. Siksi ne ovat tutkimuksen ja kehitystyön tärkeätä lähdeaineistoa. Kaukopalvelun kannalta konferenssijulkaisujen jäljittäminen on joskus ongelmallista.\nUlkomaisista ja kansainvälisistä kokouksista käytettyjä nimityksiä ovat colloquium, conference, congress, meeting, seminar, symposium, Tagung, workshop sekä niiden vastineet muissa kielissä.\nMikäli kokous on toistuva, sillä on järjestysnumero. Kokousjulkaisun nimi voi alkaa tällä numerolla.\nJulkaisun nimekkeenä voi myös olla kokouksen senkertainen nimi tai teema, ja alanimekkeestä tai jostain muualta ilmenee, mistä kokouksesta on kyse.\nKonferenssijulkaisu voi olla monografia, kausijulkaisu tai erikoisnumero järjestävän seuran julkaisusarjassa.\nJulkaisijana saattaa esiintyä kokouksen järjestävä seura tai järjestö, yliopisto, hallinnollinen elin, rahoittaja tai kaupallinen kustantaja.\nOn mahdollista, että konferenssin esitelmiä ei lainkaan julkaista tai niistä julkaistaan vain tiivistelmät.\nKonferensseihin liittyviä julkaisuja saattaa ilmestyä ennen kokousta (preprints, abstracts, papers), ja ne yleensä lähetetään vain osanottajille.\nKonferenssin jälkeen ilmestyvä julkaisu voi olla nimeltään proceedings, Berichte, comptes rendus, trudy ym.\nKonferenssissa pidetyt esitelmät kootaan ja julkaistaan myöhemmin. Siksi tieto konferenssin päivämäärästä ja paikasta on tärkeä, samoin kuin lähdeviittaus. Tavallista on, että asiakas tarvitsee vain tietyn kokouksessa pidetyn esitelmän, jolloin luonnollisesti tarvitaan esitelmän pitäjän nimi ja esitelmän otsikko.\nKonferenssijulkaisut tarkistetaan ja paikannetaan normaaliin tapaan. Nykyään konferenssijulkaisut ovat usein elektronisessa muodossa, jolloin saatavuudelle saattaa muodostua esteitä.\nYleensä kirjastot eivät lähetä kurssikirjoja kaukolainaksi ollenkaan. Jotkut kirjastot lähettävät vain silloin, kun asiakas on oman korkeakoulun opiskelija. Opiskelijan oma oppilaitos ja sen kirjasto on ensisijaisesti vastuussa kurssikirjojen varustamisesta opiskelijoidensa käyttöön.\nKäsikirjoitusmateriaali on ainutkertaista ja sen kaukolainausta tulisi välttää. Mikäli käsikirjoitus saadaan kaukolainaksi, se on säilytettävä tulenkestävässä varmuuskaapissa ja palautettava vastaavalla tavalla kuin se on lähetettykin - yleensä vakuutettuna. Käsikirjoituksia ei saa kopioida eikä siteerata ilman lupaa.\nNuotteja kaukolainataan ja niistä toimitetaan jäljenteitä sikäli kuin tekijänoikeuslainsäädäntö sen sallii. Vapaakappalelainsäädännön piiriin kuuluvia kotimaisia nuotteja toimitetaan mahdollisuuksien mukaan kaukolainaksi lukusalikäyttöön Jyväskylän yliopiston kirjastosta.\nOpinnäytteiksi katsotaan syventävien opintojen tutkielmat, laudatur- ja pro gradu-työt, diplomityöt ja lisensiaatintyöt sekä ammattikorkeakoulujen opinnäytetyöt. Niiden säilytys- ja lainauskäytännöt vaihtelevat. Joissakin korkeakouluissa opinnäytteet on sijoitettu pääkirjastoon, toisissa yksikkö-, tiedekunta- tai laitoskirjastoihin.\nTavallisesti opinnäytettä on käytettävissä vain yksi kappale, jota annetaan kaukolainaksi lukusalikäyttöön. Jotkut kirjastot tai laitokset eivät lähetä opinnäytteitä kaukolainaksi ollenkaan. Joissakin tapauksissa opinnäytteitä annetaan kotilainaksikin.\nUseat oppilaitokset ovat siirtyneet sähköisiin opinnäytteisiin, ja niiden opinnäytteet ovat vapaasti saatavana verkossa. Joissakin tapauksissa yksittäisten opinnäytteiden käyttöoikeus on kuitenkin rajattu, eikä opinnäytteistä voida valmistaa kopiota kaukopalvelua varten.\nOpinnäytteiden tietoja voidaan tarkistaa Melindasta, kirjaston omasta luettelosta tai sen ylläpitämästä erillisestä opinnäytetietokannasta. Vanhempien opinnäytteiden tietoja voi löytää yliopistojen ja korkeakoulujen opinnäyteluetteloista.\nJulkisiksi tulleista patenttihakemuksista saa tekniikan aloilta sellaista uusinta tietoa, jota harvoin julkaistaan muissa tiedonlähteissä. Patentti- ja rekisterihallituksen kirjasto toimittaa jäljenteitä sekä kotimaisista että ulkomaisista patenttijulkaisuista ja muista alan dokumenteista.\nStandardikokoelmia on eri kirjastoissa, mutta niitä ei yleensä saa kaukolainaksi eikä niitä saa kopioida ilman lupaa. Jäljenteitä voi tilata Suomen standardisoimisliitto SFS:n tietopalvelusta, joka myös välittää kokoelmistaan puuttuvia standardeja. SFS välittää tietoja eri maiden standardeista ja teknisistä määräyksistä sekä EU:n direktiiveistä.\nRaportilla tarkoitetaan tutkimus- ja kehitystyön tuloksia selostavaa dokumenttia, jossa konferenssiesitelmien tapaan esitellään uutta ja erikoistunutta tietoa. Enimmäkseen raportteja laaditaan teknisillä ja luonnontieteellisillä aloilla sekä yhteiskuntatieteiden piirissä. Ne voivat olla salaisia (classified) tai vapaasti saatavissa (unclassified). Raportteja tuottavat tutkimuslaitokset, liikeyritykset ja valtiovalta.\nRaportteja ei yleensä julkaista normaalin kustannustoiminnan puitteissa, ja kopioita otetaan vain rajoitettu määrä. Ne voivat olla saatavissa paperimuotoisena tai elektronisessa muodossa.\nSanomalehtiä ei yleensä lähetetä alkuperäisinä kaukolainaksi, vaan ne ovat käytettävissä kirjaston tiloissa. Sanomalehtien mikrofilmejä lainataan. Tilattaessa on ilmoitettava tarvittava ajanjakso ja filmirullien numerot. Yhdellä kertaa lähetetään enintään tietty määrä filmirullia samasta lehdestä lainaavan kirjaston käytännön mukaisesti. Voidaan myös edellyttää, että samassa tilauksessa on vain peräkkäisiä rullan numeroita.\nTilattaessa jäljenteitä sanomalehtikirjoituksista on päivämäärä ilmoitettava, ja mikäli mahdollista, myös sivunumero ja palsta.\nKansalliskirjasto lainaa kotimaisten sanomalehtien mikrofilmejä kaukolainaksi, jos niitä ei löydy mistään muualta.\nSanomalehtiä luovutetaan vapaakappaleina kaksi kappaletta, joista toinen sijoitetaan Kansalliskirjastoon ja toinen Turun yliopiston kirjastoon; ruotsinkielisistä lehdistä toinen sijoitetaan Åbo Akademin kirjastoon.\nKansalliskirjasto on digitoinut kaikki Suomessa vuosina 1771-1920 ilmestyneet sanomalehdet ja osan aikakauslehdistä. Lehdet ovat vapaassa käytössä DIGI - Kansalliskirjaston digitoidut aineistot -palvelun kautta vuoteen 1920 asti. Digitointi jatkuu. Uudemmat digitoidut sanoma- ja aikakauslehdet ovat käytettävissä tarkoitukseen varatuilla päätteillä kaikissa vapaakappalekirjastoissa.\nKatso myös Doria\nVarastokirjaston Kontetti-tietokantaan on digitoitu tiettyjen suomalaisten aikakauslehtien sisällysluetteloita, jotka ovat 15 vuotta vanhempia. Kirjastot voivat tehdä kaukopalvelutilauksensa suoraan hakutuloksesta.\nMikrofilmejä on hankittu tieteellisiin ja yleisiin kirjastoihin eri puolille maata. Maakuntakirjastoilla on hyvät mikrofilmikokoelmat oman alueensa lehdistä. Mikrofilmitilauksia voi suunnata myös Eduskunnan kirjastoon, Jyväskylän yliopiston kirjastoon ja Oulun yliopiston kirjastoon.\nMELINDA-yhteisluettelotietokannassa sanomalehdet ovat periaatteessa samoin kuin muutkin kausijulkaisut.\nMelindassa on ulkomaisten sanomalehtien sijainti- ja varastotietoja siinä laajuudessa kuin kirjastot ovat ne tallentaneet rekisteriin. Lehtiä tulee yliopistojen ja korkeakoulujen kirjastoihin sekä maakuntakirjastoihin.\nSlaavilaisilla kielillä julkaistu aineisto\nKyrillisin kirjaimin painetut julkaisut sisältyvät yhteisluetteloihin samalla tavalla kuin muunkielisetkin. Translitterointistandardi on muistettava ottaa huomioon Melindaa käytettäessä.\nKansalliskirjaston Slaavilaisessa kirjastossa on hyvät kokoelmat vanhaa venäjänkielistä kirjallisuutta, jota muualta voi olla vaikea saada. Keskeinen kokoelma on vapaakappalekirjallisuus vuosilta 1828-1917.\nSlaavilaisen kirjaston aineistoa lainataan kaukolainaksi.\nTeknillistä slaavilaista aineistoa on Aalto-yliopiston Teknillisen korkeakoulun kirjastossa.\nVenäjän ja Itä-Euroopan instituutin kirjaston kokoelmissa on Venäjää ja muita entisen Neuvostoliiton maita ja Baltiaa käsittelevää humanistista ja yhteiskuntatieteellistä kirjallisuutta. Kirjaston kokoelmat on luetteloitu syksystä 2005 alkaen VEERA-tietokantaan, aineisto löytyy nykyisin Helmet.fi-tietokannasta. Aiemmin hankitun aineiston tiedot löytyvät kortistoista. Kirjaston kokoelmatiedot ovat mukana korkeakoulukirjastojen yhteistietokannassa Melindassa sekä Frank-monihaussa. Vuodesta 1998 elokuuhun 2005 kirjastoon hankitut kirjat on luetteloitu Kirjat 1998-2005-nimiseen tietokantaan. Aakkosellinen ja systemaattinen kortisto sisältää tiedot kirjaston kaikista ennen vuotta 2005 hankituista aineistoista joita ei ole vielä luetteloitu takautuvasti Veeraan.\nUlkomaisen kirjallisuuden kokoelmat\nHelsingin kaupunginkirjasto toimii opetusministeriön päätöksellä ulkomaalaiskirjastona 1.2.1995 alkaen. Sen tehtävänä on Suomessa asuvan vieraskielisen väestön kirjastopalvelujen tukeminen, mm. tiedotus, neuvonta ja harvinaiskielisen aineiston hankinta yhteiskäyttöön.\nOhjeellinen lähtökohta on, että ulkomaalaiskirjaston tukea saa sellaisen meillä harvinaisen kieliryhmän palveluun, johon kuuluvia asuu kirjaston palvelualueella alle 100 henkilöä. Päävastuu ulkomaalaisväestön palveluista on kunnilla.\nPohjoismainen kirjallisuuskeskusjärjestelmä on käynnistetty vuonna 1988. Keskukset ovat seuraavat:\nNorja: Espoon kaupunginkirjasto - maakuntakirjasto\nIslanti: Kuopion kaupunginkirjasto - Pohjois-Savon maakuntakirjasto\nTanska: Turun kaupunginkirjasto - Varsinais-Suomen maakuntakirjasto\nGrönlanti: Rovaniemen kaupunginkirjasto - Lapin maakuntakirjasto\nFärsaaret: Pietarsaaren kaupunginkirjasto\nMuita ulkomaisen kirjallisuuden keskuksia ovat:\nLatvia ja Liettua: Virtain kaupunginkirjasto\nPuola: Tampereen kaupunginkirjasto - Pirkanmaan maakuntakirjasto\nRomania: Toijalan kaupunginkirjasto\nUnkari: Porin kaupunginkirjasto - Satakunnan maakuntakirjasto\nViro: Kotkan kaupunginkirjasto ja Oulun kaupunginkirjasto - maakuntakirjasto\nKirjastoissa olevista ulkomaisen kirjallisuuden kokoelmista on tietoja Suomen tieteellisten kirjastojen oppaassa ja Kirjastokalenterissa.\nVanhempi kotimainen aineisto\nKansalliskirjasto digitoi kulttuurihistoriallisesti arvokkaita kokoelmiaan helpottaakseen aineistojen käyttöä sekä säilyttääkseen alkuperäisiä julkaisuja. Doriassa oleva Kansalliskirjaston digitoitu aineisto on vapaassa käytössä (mm. Aarteet)\nKatso myös DIGI - Kansalliskirjaston digitoidut aineistot\nKotimaiset väitöskirjat julkaistaan yleensä yliopistojen tai tieteellisten seurojen sarjoissa, joskus myös kaupallisen kustantajan julkaisutuotteena. Niiden tarkistaminen ja paikantaminen tehdään tavalliseen tapaan.\nUlkomaisia väitöskirjoja on jonkin verran eri yliopistojen kirjastoissa ja Varastokirjastossa. Osa väitöskirjoista luetteloidaan siellä Melindaan ja kirjaston omaan VAARI-tietokantaan:\n1990-luvulla julkaistut ulkomaiset\nOsa ulkomaisista väitöskirjoista on ollut yhteisluettelossa jo ennen siirtoa Varastokirjastoon. Valtaosa on luetteloimattomia, mutta ne ovat Varastokirjastossa järjestetty, joten niitä voi tilata kaukolainaksi. Niitä luetteloidaan vähitellen käytön mukaan.\nMikäli siis ulkomaisen, ennen vuotta 1990 tehdyn väitöskirjan tietoja ei löydy Melindasta, sitä kannattaa ensimmäiseksi tiedustella Varastokirjastosta.\nVäitöskirjatilauksessa tarvitaan tekijän nimen ja väitöskirjan nimen lisäksi tieto siitä, missä yliopistossa se on tehty sekä väittelyvuosi.\nSellaisia maita, joista väitöskirjoja ei ole saatu Suomeen, ovat:\nentinen Neuvostoliitto (nyk. Venäjä)\nentinen Saksan demokraattinen tasavalta (nyk. Saksa)\nNäissä maissa tehdyt väitöskirjat on tilattava ao. maasta.\n5 Kansainvälinen kaukopalvelu\nKaukopalvelun kansainvälisenä perustana on kaksi Kansainvälisen kirjastoseurojen liiton IFLAn (International Federation of Library Associations and Institutions) 1970-luvulla julkistamaa ohjelmaa, UBC ja UAP.\nUBC-ohjelman (Universal Bibliographical Control, 1974) tavoitteena on, että jokainen julkaisu luetteloidaan julkaisumaassa välittömästi sen ilmestyttyä ja kansainvälistä standardia noudattaen. Bibliografisten tietueiden on oltava saatavilla myös elektronisessa muodossa. Bibliografisen valvonnan lähtökohtana on kansallisbibliografian tuottaminen ja sen tukena toimiva vapaakappalelainsäädäntö.\nUAP (Universal Availabiblity of Publications) syntyi UBC-ohjelman seurauksena ja täydennyksenä. IFLAn julistuksessa 1974 määriteltiin tavoitteeksi, että kenellä tahansa kaikkialla maailmassa olisi mahdollisuus saada käyttöönsä alkuperäisenä tai jäljenteenä mikä tahansa julkaisu riippumatta siitä, missä tai milloin se on julkaistu. Kaksi vuotta myöhemmin täsmennettiin kansallinen velvoite: kaikkien maiden tulee säilyttää kansallinen kirjallisuutensa - tai julkaisut, joita on vain sen maan kirjastoissa - ja saattaa ne käyttöön kaukopalvelun välityksellä, sekä omassa maassa että ulkomailla. Ohjelma päättyi vuonna 2003, mutta sen kaukopalveluperiaatteet ovat edelleen voimassa.\nReport on the work of the Core Programme for Universal Availability of Publications and the Office for International Lending 1979 - 2002.\nDocument Delivery and Resource Sharing Section (IFLA)\nIFLAn Document Delivery and Resource Sharing Section ent. Document Delivery and Interlending Section on julkaissut uudistetut kaukopalvelun kansainväliset ohjeet.\nGuidelines for Best Practice in Interlibrary Loan and Document Delivery, 2009.\nInternational Resource Sharing and Document Delivery: Principles and Guidelines for Procedure, 2009\nIFLA Voucher = Kansainvälisessä kaukopalvelussa käytettävä maksuväline. Korvaa käteisen rahan ja maksusiirrot.\nKaukopalvelun aloituspisteenä toimii Ruotsissa Libris-yhteistietokanta. Tietokantaan luetteloi yli 300 ruotsalaista tieteellisistä- ja erikoiskirjastoa sekä 15 yleistä kirjastoa - tietokannasta löytyy tällä hetkellä yli 10 miljoonaa nimekettä. Kaukolainatilaus onnistuu suoraan tietokannasta Libris WebSearchin kautta niin kirjastoille kuin henkilöasiakkaallekin (tarvitaan rekisteröityminen) - yli 30 kirjastoa sallii suoratilaukset Libriksen kautta.\nLibris Uppsök sisältää viidentoista norjalaisen ja ruotsalaisen yliopiston opinnäyteitä ja väitöskirjoja kokotekstinä PDF-muodossa - tällä hetkellä tietokannasta löytyy yli 20 000 nimekettä.\nLibris Samsök -haun kautta kirjastojen asiakkaat pääsevät käsiksi e-julkaisujen kokotekstiartikkeleihin. Lisenssin piiriin kuuluu 40 tieteellistä kirjastoa. Osa Samsökin kautta löytyvistä artikkeleista on vapaasti saavutettavissa.\nLibris ILL -kaukopalveluohjelmisto:\nensimmäinen versio jo vuodelta 1988 - uudistettu versio 2008\nuuden tekniikkana ASP.NET 2.0 ja XML/XSLT, ohjelmointikielenä C#\nominaisuuksia mm.: tilausarkisto, varausjono, tilauksen tietojen seuranta (Sent, Received, Shipped, Negative reply)\nkaikki kirjeenvaihto kirjastojen kesken Libris ILL:n kautta\nyli 300 000 tilausta Libriksen kautta vuonna 2007\nasiakastoimiset tilaukset (Patron request) aloitettiin 2005 - kirjastot itse määräävät palvelun piiriin kuuluvat asiakasryhmät (esim. tutkijat, yliopisto-opiskelijat)\nBIBSYS aloitti vuonna 1972 kahden kirjaston (Det Kongelige Norske Videnskabers Selskabs Bibliotek ja Norges Tekniske Høgskoles Bibliotek) ja NTH:n tietojenkäsittelylaitoksen (Regnesenteret NTH) yhteisprojektina, jossa pyrittiin kehittämään kirjastojärjestelmä kahden Trondheimiläisen kirjaston tarpeisiin. Nykyään BIBSYSistä on tullut koko Norjan kansallisen kirjastojärjestelmän kehittäjä. Se toimii Norjan opetusministeriön alaisuudessa.\nBIBSYS tarjoaa palveluita tiedon erilaisten muotojen etsimiseen (painettu materiaali, e-aineisto, kuvat). Lista BIBSYSin palveluihin.\nBIBSYS Ask tarjoaa\ntutkijoille, opiskelijoille ja muille kirjastojen käyttäjille hakumahdollisuuden Norjan kirjastojen kokoelmiin\nmahdollisuuden kaukopalvelutilausten tekemiseen suoraan tietokannasta, myös suorat asiakastilaukset. Kaukolaina- ja jäljennetilauksia varten tarvitaan lainaajatunnus (låntakernummer) johonkin BIBSYS-kirjastoon.\nTanskassa kaukopalvelun aloituspisteenä toimii tavalliselle käyttäjälle bibliotek.dk ja kirjastoammattilaisille Danbib.\npalvelu avattiin v. 2000\nsisältää kansallisbibliografian ja tiedot Tanskassa löytyvistä kirjoista\nasiakastoimiset tilaukset suoraan tietokannasta\npitkälle automatisoitu - asiakas tilaa, järjestelmä ohjaa tilauksen sopivaan kirjastoon määriteltyjen parametrien mukaisesti\nprosessit käyttäen Z39.50 standardia\ntoiminut vuodesta 1984\nsisältää tietoja mm. Library of Congress, BNB (British National Bibliography), ISSN jne.\ntilaukset suoraan tietokannasta\nFå Bøger til døren\nTanskassa on myös kehitetty erilaisia kaukopalvelun erikoispalveluita:\nasiakas tilaa kaukolainan, joka toimitetaan asiakkaan ilmoittamaan kotiosoitteeseen\nkirjat voi palauttaa postitse lähettäjäkirjastoon tai johonkin palvelun piirissä olevaan kirjastoon\nYhteisluettelo Gegnir.is mahdollistaa asiakastoimiset tilaukset.\nItaliassa NILDE (Network for Inter-Library Document Exchange) muodostui aluksi kolmen kirjastokonsortion ympärille (2001).\nBibliosan - 60 biolääketieteen tutkimuskeskuksen kirjastoa\nESSPER - 120 kirjastoa sosiaali- ja talous- sekä oikeus- ja historiantieteen aloilta\nBESS (Biblioteca Elettronica di Scienze Sociali ed Economiche, Talous- ja sosiaalitieteen elektroninen kirjasto)\nSen tarkoituksena oli parantaan tieteellisten artikkeleiden löydettävyyttä ja tehostaa kaukopalvelua kirjastojen kesken. Sittemmin NILDEen on liittynyt myös kirjastoja muilta tieteenaloilta.\nNILDE on internet-pohjainen järjestelmä, jonka ansiosta sitä käyttävät kirjastot voivat\nautomatisoida kaukopalvelun työnkulkuja\nlähettää artikkelikopioita suojatun yhteyden kautta serveriltä toiselle\ntarjota loppukäyttäjille henkilökohtaista palvelua\nseurata automaattisesti kaukopalvelun tehokkuutta (esim. fill-rate, turnaround-time, tilastot)\nHalutessaan liittyä NILDEen kirjasto maksaa liittymismaksun ja sitoutuu saattamaan kausijulkaisujensa holdings-tiedot julkiseksi tietokantaansa. Kirjasto lupautuu myös toimittamaan siltä tilatut artikkelikopiot ilmaiseksi muihin NILDE-konsortion kirjastoihin (jos käyttö kuormittaa kirjastoa liikaa sen on mahdollista anoa ja saada vuoden lopussa kompensaatiota kuluihin). NILDEen liittyessään kirjasto lupautuu myös toimittamaan tilatut artikkelit mahdollisimman nopeasti.\nServizio Bibliotecario Nazionale (SBN) -online aloitti vuonna 2000. Yhteisluettelo mahdollistaa kaukopalvelutilaukset.\nYhteistietokannan puuttuessa NDSS (National Document Supply Service) kokoaa yhteen Unkarin Kansalliskirjaston, Debrecenin yliopistokirjaston (National and University Library of Debrecen), 11 erikoiskirjaston, kunnankirjastojen ja muiden yliopistokirjastojen kokoelmatietokannat (yhteensä 56 kirjastoa). Kirjastot voivat tilata kaukolainoja ja artikkelikopioita (sähköisessä muodossa) järjestelmän kautta. Asiakkaalle kaukolaina kotimaasta on ilmainen, artikkelit ovat maksullisia.\nSaksan kaukopalvelua voidaan monella tapaa pitää edistyksellisenä. Seuraavat kirjastojen yhteenliittymät tarjoavat saksalaisille kirjastonkäyttäjille mahdollisuuden tehdä tilauksia suoraan tietokannan kautta. Palveluun pääsee käsiksi rekisteröitymällä jonkun konsortion kirjaston asiakkaaksi.\nGemeinsamen Bibliotheksverbund - The Common Library Network GBV. Web-portaali sisältää tieteellisten kirjastojen kokoelmatiedot alueilta Bremen, Hamburg, Mecklenburg-Vorpommern, Niedersachsen, Sachsen-Anhalt, Schleswig-Holstein ja Thüringen. Lisänä Preussin kulttuuriperintösäätiön kirjasto (Stiftung Preußischer Kulturbesitz)\nHochschulbibliothekszentrum des Landes Nordrhein-Westfalen - North Rhine Westphalia University Library Centre (HBZ)\nHessischen Bibliotheks- und Informationssystem - Hesse Library Information System (HeBIS). Hessen ja Reininmaan alueiden kirjastojen yhteisluettelo.\nKooperativer Bibliotheksverbund Berlin-Brandenburg - Cooperative library network for the German Länder Berlin and Brandenburg (KOBV) palvelee Berliinin ja Brandenburgin alueen yliopisto- ja korkeakoulujen kirjastojen käyttäjiä.\nBibliotheksverbund Bayern - Bavarian Library Network (BVB). Baijerin alueen tieteellisten kirjastojen tietokantojen web-portaali.\nAlueellista yhteistyötä on koordinoinut vuodesta 1983 lähtien kirjastoverkkojen konsortio - Die Arbeitsgemeinschaft der Verbundsysteme - Consortium of Library Networks.\nSUBITO = Saksan tieteellisten kirjastojen yhteisliittymä, joka toimittaa kirjastoille maksullisia artikkelikopioita elektronisessa muodossa sekä painettuja kirjoja.\nYhdysvalloissa monet kaukopalveluun kehitellyt ratkaisut ovat syntyneet aluksi yliopistojen kampusalueiden kirjastojen asiakkaiden tarpeita vastaamaan. Asiakas hakee, löytää ja tilaa itse ja aineisto toimitetaan valittuun toimipisteeseen. UWWorldCat University of Washington Libraries. Washingtonin alueen tieteellisten kirjastojen yhteenliittymä.\nBoston Library Consortium. Bostonin alueen tieteelliset kirjastot ovat yhdistäneet voimansa.\nThe Pennsylvania Academic Library Consortium, Inc - PALCI. PALCI-konsortio perustettiin vuonna 1996. Se toimii katto-organisaationa 35:lle yksityiselle ja akateemiselle kirjastolle.\nOhioLINK yhteenliittymässä on 88 Ohion osavaltion college- ja yliopistokirjastoa ja State Library of Ohio. Se palvelee yli 600 000 opiskelijaa ja tutkijaa.\nLääketieteellisten kirjastojen asiakkaat USAssa ja Kanadassa käyttävät yleisesti DOCLINE® -palvelua. DOCLINE® on National Library of Medicinen kaukopalvelupyyntöjen automaattinen reititys- ja siirtojärjestelmä.\nThe Scientific Electronic Library Online SciELOn kautta asiakas voi hakea ja ladata open access -kokotekstejä. Sisältää julkaisuja Latinalaisen Amerikan maista, Karibian maista sekä Espanjasta.\nKorean Institute of Science and Technology (KISTI) on vuodesta 1962 ollut Etelä-Korean kansallinen tietokeskus – se kokoaa yhteen Etelä-Korean tieteellisten kirjastojen ja useiden ulkomaisten tietokantojen resurssit tutkijoidensa käyttöön. KISTI NIDS (KISTI Document Delivery Service) tarjoaa kolmenlaista aineistonvälityspalvelua:\ninNIDS (KISTIn omista kokoelmista toimitettiin viime vuonna lähes 300 000 tilausta)\nnetNIDS (Etelä-Korean kirjastojen konsortio, johon kuuluu yleisiä-, tieteellisiä- ja erikoiskirjastoja - viime vuonna 50 000 toimitettua tilausta)\nglobalNIDS (KISTIllä yhteistyösopimukset mm. British Library, NRC-CISTI, JSP – Japan Science and Technology Agency etc. ulkomaiseen aineistonvälitykseen)\nAsiakas tekee tilauksensa itse ja maksaa kohtuullisen kaukopalvelumaksun omalla luottokortillaan.\nAustralian ja Uuden-Seelannin yhteistyö kaukopalvelussa tiivistyi vuoden 1999 aikana, kun molemmat hankkivat kaukopalveluohjelmistokseen VDX:n. Lähes yhtäaikainen päätös on hyödyttänyt molempia: ohjelmistoa on päästy kehittämään yhteisesti ja samalla yhteiset käytännöt on saatu sovittua heti alusta lähtien.\nAustralian kansalliskirjaston LADD-järjestelmästä löytyy tällä hetkellä 71 yksittäisen kirjaston, konsortion, CISTI:n ja Uuden Seelannin Te Puna-kaukopalvelukonsortion (280 kirjastoa) kirjastojen kokoelmatiedot. LADD-järjestelmään kuuluvissa kirjastoissa on tällä hetkellä 3 eri kaukopalveluohjelmistoa: Relais, Aleph ja VDX. Asiakas voi tilata kaukolainan järjestelmään kuuluvista kirjastoista suoraan riippumatta siitä mikä kaukopalveluohjelmisto omassa kirjastossa pyörii.\nCAVAL Interlibrary Consortium (CLIC)\nSouth African Bibliographic and Information Network (SABINET) sisältää mm. Etelä-Afrikan kirjastojen yhteisluettelon, kansallisbibliografian ja kirjastojen kausijulkaisujen tiedot. Vastaa OCLC:tä. Tilaaminen onnistuu suoraan tietokannasta, tosin kaukopalvelumaksuihin on varaa ainoastaan instituutioilla.\nWorldcat on ollut olemassa jo 1970-luvulta asti OCLC:n ylläpitämänä aluksi vain amerikkalaisten tieteellisten kirjastojen yhteenliittymänä, mutta nykyään maa- ja kirjastovalikoima on huomattavasti runsaampi. Tämä maailmanlaajuinen kirjastotietokanta on maksutta käytettävissä osoitteessa worldcat.org. Enimmäkseen kirjastot ovat tieteellisiä kirjastoja ja viitteet sekä kausijulkaisuja että monografioita.\n6 Kaukopalvelua ohjaavat säädökset, oikeudet ja sopimukset\nVarastokirjasto perustettiin 1.3.1989 kaikkien suomalaisten kirjastojen yhteiseksi varastokirjastoksi. Varastokirjaston toiminnan tarkoituksena on vähentää kirjastojen omaa tilantarvetta ottamalla vastaan aineistoa tieteellisistä ja yleisistä kirjastoista sekä tietopalveluyksiköistä niiden siirtotarpeiden mukainen määrä. Näin hankittu aineisto säilyy tutkijoiden ja muiden tiedontarvitsijoiden käytössä samalla, kun varastointi on voitu toteuttaa kustannustehokkaasti.Erityisesti vanhemman aineiston osalta Varastokirjasto on olennaisen tärkeä kirjastojen aineistoresurssi. Vuonna 2009 jo noin viidesosa yliopisto- ja muihin tieteellisiin kirjastoihin hankitusta painetusta aineistosta oli siirretty pysyväissäilytykseen Varastokirjastoon.\nVarastokirjaston maksuttomia suoritteita ovat kaukolainat, kirjaston kokoelmista annettavat jäljenteet, aineistojen välittäminen tietoverkon kautta ja kirjaston luetteloiden käyttö. Varastokirjasto on ollut Suomen suurin kaukopalvelukeskus vuodesta 1996 alkaen.\nVarastokirjaston toimintaa sääntelevät laki (1078/1988) ja asetus (94/1992) Varastokirjaston palveluiden maksuttomuus on kirjattu asetukseen 1346/2006.\nHelsingin kaupunginkirjasto toimii valtakunnallista kehittämistehtävää hoitavana kirjastona kirjastolain (1492/2016), kirjastoasetuksen (660/2017) sekä tekijänoikeusasetuksen (1036/2005) säädösten mukaan.\nMaakuntakirjastojen merkitys alueidensa kunnankirjastojen kaukopalvelukeskuksena on vähentynyt tilausten paikantamisvälineiden kehittyessä. Alueellista kehittämistehtävää hoitavista kirjastoista säädetään kirjastolaissa ja -asetuksessa. Uusin asetus on vuodelta 2017 (660/2017).\nSuomessa on 9 alueellista kehittämistehtävää hoitavaa kirjastoa .\nHUOM! Uusi kirjastolaki astui voimaan 1.1.2017. Uuden Kirjastolain ja 1.1.2018 voimaanastuneen uuden Kirjastoasetuksen mukaan maakuntakirjastomalli poistui ja tilalle tuli alueellista kehittämistehtävää hoitavat kirjastot. Laki yleisistä kirjastoista 29.12.2016/1492\nKansalliskirjasto saa kokoelmiinsa kappaleet kaikista painotuotteista sekä ääntä, kuvaa tai tekstiä sisältävistä tallenteista. Kansalliskirjasto kerää kokoelmiinsa myös edustavan otoksen kotimaisia verkkoaineistoja. (Laki kulttuuriaineistojen tallentamisesta ja säilyttämisestä (1433/2007). Laissa säädetään mm. painotuotteen sekä ääni- ja kuvatallenteen valmistajan velvollisuudesta luovuttaa valmistamiaan tuotteita Helsingin yliopiston kirjastolle, nyk. Kansalliskirjasto, maksuttomina vapaakappaleina.)\nKansalliskirjasto välittää painotuotteiden vapaakappaleet myös Suomen muihin vapaakappalekirjastoihin. Kuitenkin sanomalehdet ovat vain Kansalliskirjastossa ja pienpainateaineisto Kansalliskirjaston lisäksi ainoastaan Turun yliopiston kirjastossa.\nVerkkoaineistot tulevat asiakaskäyttöön kaikkiin vapaakappalekirjastoihin tarkoitukseen varatuilla tietopäätteillä.\nVapaakappalekirjastoja on kuusi:\nKansalliskirjaston vapaakappalekokoelmaan kuuluvista painotuotteista ei anneta kaukolainoja. Yliopiston kirjasto voi asettaa vapaakappalekokoelman muullekin lainaukselle ja lukusalikäytölle arkistokokoelman säilymisen kannalta välttämättömiä rajoituksia.\nMuiden vapaakappalekirjastojen aineistot ovat käytettävissä lähi- ja/tai kaukolainoina.\nLaki n:o 638/96 näkövammaisten kirjastosta säätää: "Näkövammaisten kirjastotoimintaa varten on asianomaisen ministeriön alainen näkövammaisten kirjasto." "Näkövammaisten kirjasto toimii suomen- ja ruotsinkielisenä."\nOpetus- ja kulttuuriministeriön asetus näkövammaisten kirjaston suoritteiden maksullisuudesta (1152/2014). Asetuksessa säädetään näkövammaisten kirjaston maksuttomista suoritteista, maksullisista julkisoikeudellista suoritteista ja liiketaloudellisesti hinnoiteltavista suoritteista.\npalvelee näkövammaisia ja muita lukemisesteisiä.\ntuottaa ja lainaa ääni- ja pistekirjoja, e-kirjoja, koskettelukirjoja ja kohokuvia yksityisille, kirjastoille ja muille laitoksille, jotka ovat kirjaston asiakkaita\nvalmistaa saavutettavat oppimateriaalit eri koulutusasteille. Osa oppimateriaaleista on maksullisia.\ntoimii alansa asiantuntijalaitoksena.\nMuu säädöspohjainen kaukopalveluyhteistyö\nKirjastolaissa määrätään yleisten ja tieteellisten kirjastojen yhteistyöstä seuraavasti: kirjaston tulee tarvittaessa käyttää myös tieteellisten kirjastojen tarjoamia palveluksia sekä vastaavasti tarjota näiden käytettäväksi kokoelmiinsa kuuluvaa aineistoa.\nTieteelliset kirjastot alkoivat periä kaukolainojen lähetyskuluja tilaajakirjastoilta vuonna 1993. Syinä tähän olivat valtion virkapostioikeuden poistuminen sekä valtion maksuperustelaki (laki 150/92). Artikkelikopiot ovat pääsääntöisesti olleet aina maksullisia kaukopalvelusuoritteita.\nMaksuperustelaissa säädetään valtion viranomaisten suoritteiden maksullisuuden ja maksujen perusteista. Lain nojalla ministeriöt päättävät, mitkä suoritteet ovat maksullisia sekä mistä suoritteista maksu määrätään omakustannusarvon perusteella ja mitkä hinnoitellaan liiketaloudellisin perustein. Asetuksessa yliopistojen suoritteista perittävistä maksuista (asetus 1082/2009) ja ammattikorkeakoulujen toiminnasta perittävistä maksuista (asetus 1230/2009) säädetään tarkemmin omakustannusarvosta sekä julkisoikeudellisten suoritteiden maksujen perinnästä.\nKaukopalvelusta, joka annetaan tai välitetään valtion ja kuntien ylläpitämille kirjastoille sekä muille valtion ja kuntien viranomaisille samoin kuin kirjastoille, jotka saavat toimintaansa valtionavustusta tai valtionosuutta, peritään aineiston lähettämisestä aiheutuvien kustannusten ja suoritteen tuottamisen johdosta muille tahoille suoritettujen maksujen mukainen maksu.\nVarastokirjaston suoritteet ovat päätöksen mukaan maksuttomia. Tuorein Opetusministeriön asetus Varastokirjaston suoritteista perittävistä maksuista on vuodelta 2006 (asetus 1346/2006).\nKirjastolaki säätää maksuttomiksi ne kaukolainat, jotka yleisten kirjastojen keskuskirjasto ja maakuntakirjastot antavat yleisille kirjastoille.\nKirjastojen tulisi julkistaa kaukopalveluhinnastonsa kirjaston kotisivulla.\nSäädöksillä ei puututa siihen, minkälaisia kaukopalvelumaksuja kirjastot perivät asiakkailtaan. Niistä päätetään organisaation sisäisesti kuten muistakin maksuista, kirjaston taloudellisten voimavarojen ja palveluperiaatteiden mukaan. Tilatusta kaukolainasta tai jäljenteestä perittävä maksu voi olla joko lähettäjäkirjaston hinta tai keskimääräisten kustannusten mukaan laskettu kiinteä hinta.\nKaukopalvelu ei pääsääntöisesti ole liiketoimintaa, jolloin se jää arvonlisäverotuksen ulkopuolelle. Niiltä osin kuin kaukopalvelu on opetusministeriön päätöksen mukaan liiketaloudellisesti hinnoiteltavaa, se täyttää veronalaisuuden tunnusmerkit. Valtion verovelvollisuutta koskevia sitovia tulkintoja antaa Uudenmaan lääninverovirasto.\nKirjastojen ei tulisi pyrkiä kattamaan laskutuksen kustannuksia laskutuslisillä vaan kehittämällä laskutus- ja maksukäytäntöjä. Hinnoiteltujen kaukopalvelutoimitusten lisäksi perittävät laskutuslisät ovat hankalia tilaajakirjastoille, jotka perivät asiakkailtaan vain kaukopalvelusuoritteen hinnan.\nTilaajakirjaston on huolehdittava laskujen maksamisesta ajallaan. Sekaannusten ja muistutuslaskujen välttämiseksi laskua ei tule antaa asiakkaan maksettavaksi, vaikka se sisältäisi ainoastaan hänelle tilattuja lainoja tai jäljenteitä. Tämä ei koske tapauksia, joissa lähettäjäkirjaston kanssa on sovittu tietyn kaukopalvelutoimituksen lähetys- ja laskutusosoitteeksi muu kuin tilaajakirjasto.\nVaikka kirjastotoiminnalla ja tekijänoikeudella on yhteiset juuret, kirjastolaitos on tekijänoikeudellisesti poikkeusilmiö. Sen olemassaolo perustuu tekijän yksinoikeuden rajoitukseen, jonka mukaan tekijän oikeudet yksittäiseen teoskappaleeseen raukeavat laissa säädetyllä tavalla. Kirjastotoiminnan laillinen oikeutus perustuu siihen, että kerran myytyjä teoskappaleita saa levittää edelleen. Tästä seuraa, että kirjastotoiminta on oikeudellisesti (suhteellisen) ongelmatonta vain olosuhteissa, joissa levitettävä aineisto on esineellisiä teoskappaleita, joista on vaikea valmistaa käyttökelpoisia kopioita.\nKaukolainan käsite olisi teknisesti käymässä tarpeettomaksi telemaattisessa maailmassa, mutta niinhän ei näytä käyvän. Laki ja sen tulkinta ylläpitävät paperikopioiden laajaa käyttöä kaukolainan sijasta. Direktiivillä vahvistettu tiukka tekijänoikeus pakottaa meidät myös matkustelemaan pitkiäkin matkoja nähdäksemme teoksia, joita voisi helposti lukea kuka tahansa kotoaan. Esim. digitaalisten vapaakappaleiden käyttö on rajoitetumpaa kuin painettujen kirjojen, joita on myös lainattu, jopa kaukolainoiksi. (Keijo Perälä. Esitelmä STKS:n tekijänoikeuspäivänä 30.5.2007)\nKirjastojen kaukopalvelun toimintaa ohjaa Tekijänoikeuslaki 8.7.1961/404 (ajantasaistettu versio) ja siinä erityisesti kohdat 12§ (Valmistaminen yksityiseen käyttöön) ja 16 a-e § (Teosten kappaleiden valmistaminen yleisölle ja teosten välittäminen yleisölle). Myös Tekijänoikeusasetus 21.4.1995/574 sisältää säännöksiä teosten ja muiden suojattujen aineistojen käyttämiseen arkistoissa, kirjastoissa ja museoissa.\nArtikkelinvälityksessä lakia tulkitaan eri kirjastoissa eri tavoin. Yhtä mieltä ollaan siitä, että PDF-tiedoston lähettäminen kirjastosta toiseen on sallittua. PDF-tiedoston välittäminen suoraan asiakkaalle on tiukan laintulkinnan mukaan kiellettyä, asiakkaalle on tulkinnan mukaan sallittava vain artikkelin paperinen muoto.\nTekijänoikeuskysymyksistä lisää mm.\nSTKS:n kirjastojuridiikkaryhmän tavoitteena on seurata säädösvalmistelua tieteellisten kirjastojen toiminnan alueella sekä kotimaisella että kansainvälisellä tasolla. Työryhmä valmistelee tarvittaessa lausuntoja ja ottaa kantaa kirjastojen juridisiin asioihin liittyen.\nTekijänoikeusneuvoston lausunto 2006:7 (Yksityiskäyttöön kopiointi osana kirjaton palvelua).\nYleiset kirjastot keräävät tiedot saatujen ja lähetettyjen kaukolainojen määristä Yleisten kirjastojen toimintatilastoon. Tilastoidessa saatuja kaukolainoja ovat muilta, eri hallinnon alaisilta kirjastoilta saadut lainat tai niiden sijaan saadut kopiot. Lähetetyt kaukolainat ovat vastaavasti muille, eri hallinnon alaisille kirjastoille annettuja lainoja tai niiden sijaan annettuja kopioita.\nTieteelliset kirjastot tilastoivat kaukolainansa Tieteellisten kirjastojen tilastotietokantaan (KITT). KITT-tietokantaa ylläpitää Kansalliskirjasto ja tilastoinnissa käytetään kansainvälistä ISO 2789 kirjastostandardia. Kaukolainoja on muiden kehysorganisaatioiden kirjastoille välitetyt tai niiltä saadut lainat. Tieteellisten kirjastojen tilastoon ilmoitetaan myös saapuneiden ja lähetettyjen kaukopalvelutilausten määrä. Saapuneisiin tilauksiin lasketaan myös edelleen lähetetyt tilaukset ja ne, joita ei ole voitu toimittaa. Annetut kaukolainat ja jäljenteet jaotellaan kohdemaiden mukaan: kotimaahan, pohjoismaihin ja muihin maihin lähetetyt. Samoin jaotellaan saadut kaukolainat ja jäljenteet sen mukaan, mistä maista ne saapuvat.\n6 Kaukopalvelua ohjaavat säädökset, ohjeet ja sopimukset


Valmentajahaut ovat auki ensi kesän kisoihin! – Ultimate.fi\nEnsi kesänä järjestetään useammassa sarjassa arvokisoja. Naisten, miesten ja mixedin euroopanmestaruuksista pelataan Györossa, Unkarissa 29.6.-6.7.2019. U20 ja U17 kisojen paikka ja ajankohta ovat vielä avoinna, samoin kuin Masters-sarjojen, jotka tullaan tämän hetkisen tiedon mukaan järjestämään omana kokonaisuutena. U24-sarjan kisat järjestetään Heidelbergissä, Saksassa 13.-20.7.2019. U24-kisoissa pelattavat sarjat ovat naiset, avoin ja mixed. Kisojen ajankohta- ja paikkatietoja päivitetään heti kun niistä saadaan tietoa. Valmentajahaut halutaan kuitenkin käynnistää kaikkiin sarjoihin jo nyt, jotta projektien alettua valmentajat olisivat tiedossa. Liitto on linjannut tulevan kesän projektien kulkua alla olevalla tavalla eri sarjojen osalta.\nNurmikisojen lisäksi ensi kesänä pelataan rantaultimaten EM-kisat, jotka pyörivät pääsääntöisesti joukkueiden valmentajien/projektin vetäjien voimin. Näiden päivitetyt tiedot alustavan kyselyn perusteella sarjojen osalta löydät alempaa.\nSuomen Liitokiekkoliitto hakee valmentajia ensi kesän nurmikisoihin alla oleviin sarjoihin.\nSeuraavat projektit ja pelaajahaut käynnistyvät, vaikka valmentajaa ei olisi löytynyt määräaikaan mennessä :\nSeuraavat projektit ja pelaajahaut käynnistyvät, jos valmentaja tai projektin vetäjä löytyy määräaikaan mennessä. Muussa tapauksessa valmentajahakua jatketaan tapauskohtaisesti.\nValmennustoimesta ei makseta palkkaa, mutta liitto on varautunut korvaamaan valmennuskuluja ja auttamaan joukkueiden varainkeruussa. Liitolla on varattu budjettia varmuudella tukemaan aikuisten sarjoissa naisten, avoimen, mixedin joukkueita ja junioreiden sarjoissa U20 tyttöjen, U20 avoimen ja U17 avoimen joukkueita. Muiden joukkueiden osalta liiton taloudellisesta tuesta päätetään erikseen.\nHallitus arvostaa valmentajia valitessaan hakijoiden kokemusta ja näyttöjä pelikentillä niin valmentajan kuin pelaajan roolissa. Vapaamuotoiset valmentajahakemukset tulee lähettää sähköpostilla sunnuntaihin 9.9.2018 klo 23:59 mennessä osoitteeseen hallitus@liitokiekkoliitto.fi.\nMaajoukkueprojekteille on varattu alustavasti tilat Varalan urheiluopistolta 20.-21.10.2018 (aikuiset) ja 3.-4.11.2018 (juniorit). Lisäksi maajoukketoiminnalle on toistaiseksi varattu vuoroja seuraavasti:\nLa-Su 27.-28.4.2019 Maajoukkueiden yhteinen superleiri Varalassa\nMyös muita ajankohtia/halleja on haettu, mutta vuorot eivät ole vielä tiedossa.\nLisäksi ensi kesänä järjestetään Rantaultimaten EM-kisat 6.-11.5.2019 Praia da Rochassa (Rock Beach) Portugalissa. Alustavan kyselyn perusteella saimme alla oleviin sarjoihin kiinnostuneet valmentajat/projektien vetäjät. Toivoimme projektin vetäjältä / valmentajilta vielä virallista ilmoitusta liittoon osoitteeseen hallitus@liitokiekkoliitto.fi mahdollisimman pian, jotta liitto pysyy myös kartalla siitä mitä projekteja on käynnistymässä. Mikäli näiden sarjojen ulkopuolelta on vielä halukkuutta valmentamiseen/projektin vetämiseen, ilmoitathan siitäkin välittömästi liittoon. Huom! Naisten Grand masters sarja ja great grand masters mixed sarjat eivät tule toteutumaan, joten sen takia ne eivät ole listassa, vaikka kiinnostusta tätä kohtaan olikin. Kuten jo ylempänä mainittu, niin joukkueet toimivat liiton tuen ulkopuolella ja vetovastuu projektista, kuten pelaajien rekryämisestä on valmentajalla/managerilla. Joukkuemaksun (1000 €) pitää olla suoritettuna 15.9.2018. Mikäli projekti peruuntuu tämän jälkeen, joukkuemaksua ei palauteta.\nBeach masters naiset\nBeach masters mixed\nBeach Grand masters avoin\nBeach Great Grand masters avoin


Kaunasinmatka: Kulttuurimatkailijan Kaunas\nKaunas on Liettuan toiseksi suurin kaupunki ja kulttuurimatkailijalle mielenkiintoinen elämys, jonne voi haluta palata toistekin. Tässä blogikirjoituksessa kerron pääsiäismatkastani Kaunasiin 2012 muillekin, jotka mahdollisesti haluavat Kaunasin matkaa harkita.\nMitä on Kaunas? Historiallinen, eksoottinen, kiehtova, edullinen, sivistynyt. Mutta samaan aikaan kulttuuriltaan vieras, tasaisen tylsä, inhorealistinen, jopa hiukan rasistinen. Ei ole epätavallista, että viinituvan tarjoilija puhuu englantia sujuvasti ja ilahtuu saadessaan käyttää sitä, mutta vieressä olevan ruokapaikan omistaja loukkaantuu, jos osaat puhua vain venäjää, ja loukkaantuu vielä pahemmin, jos et osaa sitäkään. Hotellin respa voi vastata tylysti "Olen vain töissä täällä"-asenteella, eikä kunnon asiakaspalvelua tunnu saavan mistään. Valoisa puoli on, että myöskään mitkään lipevät huijarit eivät pyri uimaan haalareihisi, ja tyypilliset turistihuijaukset (kunhan et käytä luottokorttia suurten ostoskeskusten ulkopuolella) loistavat poissaolollaan.\nHuolimatta ajoittain tylyistä kohteluista, pidin Kaunasista kuitenkin paljon ja aion palata Liettuaan -ehkä tällä kertaa kuitenkin muuhun kaupunkiin- vielä uudestaankin. Kysymyksessä on jotain todella erilaista kuin tyypilliset turistiloukot, ja pidän kovasti ihmisistä jotka eivät nöyristele vaan ovat rehdisti ja ylpeästi sitä mitä ovat. Jotain mielenlaatuista sukulaisuutta meissä selkeästi tuntuu olevan.\nYleistä taustatietoa: rahayksikkönä käytetään litiä. Yksi euro vastaa noin kolmea litiä nykykurssin mukaan (11.4.2012). Tässä blogissa puhutaan hinnoista selkeyden vuoksi euroina. Alkoholia myydään kaikissa kaupoissa klo 8-22, kioskeista saa olutta ja vastaavia juomia.\nKaunasin vanha kaupunki, jota esittelen tässä kirjoituksessa lähinnä kirkkorakennusten muodossa, on ehdoton vetonaula, joka sisältää pääosan historiallisista rakennuksista, ravintoloista ja kaupoista. Vanhan kaupungin ulkopuolella on vaihtoehtoiselle matkustajalle enemmän vaihtoehtoisia tutustumiskohteita, koten hautausmaita ja monumentteja. Museot ovat myös sijoittuneet aika lailla keskikaupunkiin.\nLoput tiedot saa paremmin noukittua Wikipediasta.\nMatka Liettuaan ja erityisesti Kaunasiin käy yleensä vaivattomimmin Viron ja Latvian kautta. Tampereelta pääsee toki lentäen suoraankin ja takaisin, jos haluaa suoraviivaisemmin perille. Byrokratian puute on ihailtavaa, edes passia ei tarvinnut kertaakaan näyttää kenellekään.\nBalttialaiset vaikutteet alkavat jo siitä hetkestä kun astut laivasta Viron kamaralle. Itse tutustuin ensimmäisen kerran paikalliseen kulttuuriin nauttiessani Viron ja Latvian rajalla sijaitsevalla huoltoasemalla seljanka (селянка)-keittoa, jonka alkuperä lienee Venäjältä. Tällä kertaa kysymys oli halpatuotteesta, vaikkakin yllättävän maistuvasta: lihasäilykkeestä ja suolakurkusta tehtyjä pieniä paloja kellui ruskeassa, rasvaisessa liemessä. Lusikallinen smetanaa kruunasi kaiken, ja keiton kanssa maistui hyvin hiukan lihaa sisältävä sämpylä ja -yllättävää kyllä- RC-cola. Hintataso luonnollisesti hyvin alhainen Suomen vastaavaan verrattuna.\nLatvian Riika olisi luonnollisesti aivan eri tarinansa: paikalla on henkeä salpaavia rakennuksia, jopa komeampia kuin Kaunasissa. Tällä kertaa tyydyimme vain pikapysähdykseen, jolta nappasin mukaani eräästä latvialaisesta putiikista pullollisen georgialaista Hvantskara-viiniä. Nauttiessani sitä myöhemmin tosin huomasin pettymyksekseni, että se maistui pikemminkin makealta mehulta, johon oli sekoitettu alkoholia, mukana ei lainkaan esimerkiksi Saperavin kaltaista tanniinisuutta jota Georgian seudun viineiltä erityisesti haen.\nLiettuan rajan ylittäminen on henkeäsalpaava kokemus: liettualaiset arvostavat nähtävästi hyvin paljon veistoksia, ja varsinkin puusta veistettyjä arvoituksellisia paaseja, peikon ja demonin kuvia löytyy joka lähtöön Liettuan rajan jälkeen, osa on kuin suoraan kauhuelokuvasta kotoisin. Tässä yksi tuhansista tienvarrella ja kauempanakin esiintyvistä puuveistoksista:\nLiettualainen palvelukulttuuri ja kieli\nLiettualainen palvelukulttuuri on yleensä suuri kynnys matkailijalle, joka on tottunut hemmotteluun, palveluun ja tuhansiin hymyihin. Hotellissa tai kaupassa sinuun ei oteta katsekontaktia, reipas tervehdys ja kiitos saavat yleensä vastaansa pelkän hiljaisuuden tai vaivautuneen, hiljaisen vastauksen. Olen tulkinnut että etäisyyden ottaminen on liettualaisten tapa ilmaista kohteliaisuutta. Missään nimessä tässä käytöksessä ei tarvitse olla mitään henkilökohtaista- liettualainen vain haluaa pitää ns. kauppasuhteet ja ystävyyssuhteet jyrkästi erillään. Nuoret ja paremman laatuluokan ravintoloiden, hotellien ja muiden palvelupisteiden henkilökunta käyttäytyvät yleensä avoimemmin.\nToinen ongelma palvelukulttuurissa on kieli. Englannin kielen taito Liettuassa on hyvin heikko. Palvelutyöntekijät ovat yleensä opiskelleet peruslauseet, joita he tarvitsevat työssään, mutta heti kun jotain monimutkaisempaa kysyy, huomataan ettei kielitaito ole kummoinen.\nLiettualaiset puhuvat luonnollisesti liettuaa, joka ei ole germaaninen tai slaavilainen kieli vaan kuuluu Latvian kanssa harvinaiseen balttilaiseen kielikuntaan, joka on hyvin isolaatti (eristäytynyt) kielikunta naapureihinsa verrattuna. Tästä syystä puhe jää lähes täydellisesti ymmärtämättä kielitaitoiseltakin ihmiseltä. Venäjän kielestä on joitakin harvoja lainasanoja, englannista ei käytännössä moniakaan.\nOnneksi kuitenkin venäjää puhutaan todella sujuvasti ainakin Kaunasissa. Jokainen taksikuski, litiä pyytävä laitapuolen kulkija tai hotellihuoneen siivooja puhuu sitä todella hyvin. Jälleen yksi hyvä syy opetella edes venäjän alkeet. Kuulemma myös saksaa ja puolaa puhutaan yleisesti.\nTurvallisuudesta pari sanaa. Kävelin kolmen päivän aikana sekä ydinkeskustasa että laitakaupungilla noin kahdeksan tuntia päivässä sekä päivällä, illalla ja yöllä. Yhtään kertaa en kokenut turvatonta tilannetta. Pidän Kaunasia turvallisempana kaupunkina kuin esimerkiksi Helsinkiä. Ainoastaan yksi laitapuolen kulkija kävi pummaamassa pari litiä ja toinen -ilmeisesti katusaarnaaja- kävi veljelliseksi, mutta häipyi saman tien koska en puhunut liettuaa.\nSilti esimerkiksi lompakko kannattaa pitää povitaskussa, taksimaksut neuvotella etukäteen ja luottokortin käyttöä välttää ainakin suurten kauppakeskusten ulkopuolella- vaikka vain varmuuden vuoksi. Pidän kuitenkin Liettuan turvallisuusongelmia melkoisesti liioiteltuina. Liettualaisten etäisyyttä vaativan luonteenlaadun ja katolilaisen kulttuurin läpitunkevuuden vuoksi Kaunas on mielestäni turvallisempi matkakohde kuin esim. Lontoo tai Kööpenhamina.\nLiettualainen ruoka ja juoma\nLiettualaisten juomissa on mielestäni valitettavan vähän kehumista. Maa on ollut perinteisesti olutmaa, ja modernin oluen ohessa myydään myös Giraa ja Kwasia (jälkimmäinen tuttu myös venäjältä), jotka lienevät sahdin kaltaisia olutta vastaavia juomia (en ole kumpaakaan tosin juonut).\nMaassa valmistetaan myös usean eri hintaluokan marjaviiniä ja vodkaa, ja halvan juoman ystäville kolhiintuneissa muovipulloissa saa euron hinnalla puoli litraa 15%:n vahvuista viinasekoitusta, jota ei tehnyt mieleni maistaa. Mitään valtavia juomaelämyksiä on turha Liettualta siis odottaa.\nRuoan kanssa on eri asia. Liettualaista perinteistä ruokaa ei voi maun puolesta verrata italialaisen keittiön hienouksiin, mutta se on mielenkiintoista, terveellistä ja yksinkertaista. Esimerkki yksinkertaisesta, mutta toimivasta perinneruoasta on ruislimpusta tehdystä kulhosta tarjoiltu sienikeitto\nVežių-nimistä perinteistä liettualaista kalakeittoa voi myös luonnehtia erittäin onnistuneeksi, joskaan ei kovinkaan erilaiseksi verrattuna esimerkiksi suomalaiseen kuhakeittoon.\nJos liettualaiset perinneruoat eivät kiinnosta, kaikkea muutakin löytyy, esimerkiksi Thaimaalaisia wokkivihanneksia. Tosin tässä tapauksessa ainoa thaimaalaisuuteen viittaava asia ravintolassa taisi olla pari paperilyhtyä oven suussa, mutta ruoka oli hyvää oli joka tapauksessa:)\nHintataso on erittäin edullinen: halvimmillaan ravintola-aterian saa 3 euron hintaan, laadukkaasta ateriasta joutuu pulittamaan 10 euron verran ja kalleimpienkaan ravintoloiden juhlalliset shaslik-tarjoilujen hinnat jälkiruokineen, viineineen, alkusalaatteineen ja loppudrinkkeineen eivät nouse helposti 20 euron ylitse.\nMitä Kaunasissa on nähtävää? Jokainen filosofi tietää että yksi modernin ajan suurimmista etiikan tutkijoista, Emmanuel Lévinas on syntynyt siellä. Tosin heti 18 vuotta täytettyään, vuonna 1920, hän muutti Ranskaan eikä enää palannut sieltä. En löytänyt Kaunasista yhtään hänelle osoitettua muistomerkkiä, mikä oli hiukan yllättävää.\nMuseoiden, monumenttien, puistojen ja vanhojen kirkkojen ja rakennusten ihailijoille Kaunasissa löytyy paljon nähtävyyksiä - muille elämysmatkailijoille sitä ei voi suositella. Pieni varoituksen sana kuitenkin alkuun: varo askeleitasi! Keskellä kävelykatua voi olla "neuvostohenkeen" korjattu irtonainen ritilä, johon huolimaton kulkija voi astella.\nKuitenkin nähtävyydet palkitsevat varovaisen kulkijan. Peruskarttoja Kaunasista saa ilmaiseksi ja siellä täällä kadunkulmilla sijaitsevista kioskeista saa tarkempia karttoja parilla eurolla. Keskellä kaupunkia sijaitseva Švš Mykolo Archangelo-kirkko (Suomeksi lienee "Pyhän arkkienkeli Mikaelin kirkko"?) kannattaa vilkaista heti ensimmäiseksi.\nKeskuskirkolta pääset kätevästi länteen kulkevaa katua pitkin vanhaan kaupunkiin, jossa kirkot eivät lopu kesken.\nMatkan varrelta kannattaa kuitenkin bongata paikallisen sotasankarin Vytautas Magnuksen monumentti: Tämä 1300-1400- luvulla elänyt sotasankari piti puoliaan sekä mongoleita että teutonista ritarikuntaa vastaan, josta liettualaiset ovat ymmärrettävästi erittäin ylpeitä, ovathan liettualaiset afgaanien ohella ainoa kansa maailmassa joka edes suurin piirtein onnistui pitämään puolensa maasodassa mongoleita vastaan: hänen kunniakseen on nimetty mm. hotelli, yliopisto, katu, silta ja kivennäisvesimerkki.\nKeskuskirkolta itään päin sijaitsee todellinen harvinaisuus: moskeija keskellä Kaunasia! Se ei ole mikään maahanmuuttajien viime aikojen villitys (Liettuassa on hyvin vähän maahanmuuttajia), vaan Vytautas Magnuksen kutsumien tataarien islamilainen seurakunta, joka on toiminut alueella Mongolisodista lähtien. islamilaisuus ei näkynyt katukuvassa mitenkään, toisin kuin käsittääkseni missä tahansa keskikokoisessa tai sitä suuremmassa kaupungissa mm. Suomessa, joten kaikesta päätellen nämä tataarien jälkeläiset haluavat vain elellä rauhassa keskellä Liettuan katolilaista valtavirtaa.\nKatolilaisuudesta puheen ollen, katolilaisia on 80% liettualaisista ja se näkyy katukuvassa. Laajat ulkoilmamessut, sunnnuntaiset kirkossakäynnit ja vastaavat ovat yleistä ihmisten toimintaa Liettuassa ja niihin osallistuvat ihmiset vauvoista vanhuksiin.\nKaupungista löytyy museoita joka lähtöön. Esimerkiksi paholaisen museo on outo, mutta välttämätön käyntikohde jos aiot käydä Kaunasissa- tarjolla on sadoittain paholaisen veistoksia, naamioita ja maalauksia englanninkielisine johdantokyltteineen. Maksu vain 2 euroa! Suosittelen!\nHenkilökohtaisesti myös kansallinen koulutusmuseo oli mielenkiintoinen. Valitettavasti esittelykierros oli tarjolla vain venäjäksi, joten ei-venäjänkielentaitoiset eivät saa museosta paljoakaan irti. Oli mielenkiintoista huomata, miten samaa rataa Suomen ja Liettuan kouluhistoria ovat edenneet: ensimmäinen yliopisto, ensimmäinen kirja (katekismus vs. "se wsi testamentti"), venäjän keisarikunnan aika jne. Myös koulutusrekvisiitta ja jopa fysiikan ja biologian havaintovälineet olivat samojen (yleensä saksalaisten) yritysten valmistamia kuin Suomenkin museoissa. Jopa Montessori-koululla oli oma osuutensa Liettuan Neuvostovallan aikaisessa järjestelmässä.\nKaupungin laitamilla sijaitseva laaja Ažuolynas-puisto tarjoaa spirituaalisia elämyksiä: valtavien vanhojen tammien katveessa, missä pienikin tuuli narisuttaa puita, on helppo ymmärtää miksi muinaiset pakanat palvoivat siellä Perkūnoa (Perkuuno), ukkosenjumalaa, jonka symboli on liekehtivä tammipuu. Puiston reunoilla laitakaupungilla oli mm. Dariuksen ja Girėnasin, Liettuan lentäjäpioneerien neuvostohenkinen monumentti\nSamoin kuin juutalainen hautausmaa. Liettuan juutalaisten kohtalo oli maailmansodassa erityisen synkeä, koska monet liettualaiset kääntyivät heitä vastaan jo ennen saksalaisten tunkeutumista maahan- vaiettu ja kipeä asia Liettuan lähihistoriassa.\n"Perkele" on kielitieteilijöiden valtavirran mukaan suomen kielen lainasana tästä liettualaisesta jumalasta. Eikä ole yllättävää huomata, että kaikista Pohjois-Euroopan maista juuri Liettuassa on alettu herättämään henkiin vanhoja pakanauskontoja Romuva-kultin suojissa, maa ja sen historia tarjoavat sille ihanteelliset lähtökohdat (ottamatta kantaa siihen, kuinka hyvä asia tämä loppujen lopuksi on).\nLähettänyt Jou zi klo 11.12


La Kotipelto: Potilaan päiväuni\nToiset on sarjayrittäjiä. Minä olen haljenneen hampaani kanssa kunnostautunut sarja-asiakkaana. Tänään asioin kolmannen kerran hammaslääkärillä. Vuorossa oli ensimmäistä kertaa yksityislääkäri, maksuvälineenä palveluseteli. Ei pahaa sanottavaa.\nMutta miksi te kyselette koko ajan samoja?!\nOli meinaan jo kolmas kerta - vissiin viides, jos otetaan lukuun muut asiointini terveydenhuoltosektorilla - kun minua pyydettiin täyttämään ESITIETOLOMAKE. Tiedättehän, se lomake jossa kysytään, onko sydänvikaa tai allergiaa, keinoniveltä tai raskaana, univajetta tai huumeongelmaa..\nMitä sille minun joka kerta rastittamalleni toiveelle "Tietojani saa käyttää" on tapahtunut? Eikö kukaan kuuntele??\nMitäs jos perustiedot täytettäisiin kerran ja talletettaisiin yhteen paikkaan! Sitten kun haen seuraavaa aikaa, olipa vuorossa polvivaiva tai näöntarkastus, mammografia tai amalgaamien vaihto, tiedot olisivat valmiina. Jos tilanne muuttuu, lupaan korjata tiedot seuraavalla tapaamisella, verkossa tai puhelimessa.\nTahdon hallita omia tietojani!\nLähettänyt Johanna Kotipelto klo 23.42\nTunnisteet: Arjen tietoyhteiskunta, yhteentoimivuus\nSuomi 1.0 on päivitettävä!\nAvoimuus, yhteisöllisyys ja kestävä kehitys


Lakko uhkaa Maikkarissa – työtä tehdään huonommin ehdoin kuin muissa uutistoimituksissa, sanoo liitto - Journalisti\nLakko uhkaa Maikkarissa – työtä tehdään huonommin ehdoin kuin muissa uutistoimituksissa, sanoo liitto\n25.2.2022 Marja Honkonen, teksti · Heli Saarela, kuva\nMTV:n lakko vaikuttaisi muun muassa uutisiin, verkkosivuihin ja ajankohtaisohjelmiin. Kaksi viikkoa kestävä lakko alkaa 11. maaliskuuta, elleivät osapuolet pääse sopuun sitä ennen. Arkistokuva.\nMTV:n sisällöntekijät voivat mennä kahden viikon kuluttua lakkoon. Journalistiliitto antoi tänään perjantaina 25. helmikuuta lakkovaroituksen. Sen mukaan noin 160 sisällöntekijää aloittaa lakon 11. maaliskuuta, mikäli työehtosopimusneuvotteluissa ei sitä ennen löydetä sopua.\nTyötaistelu vaikuttaisi muun muassa MTV:n uutisiin, verkkosivuihin ja ajankohtaisohjelmiin. Lakon on määrä kestää kaksi viikkoa.\nJournalistiliiton edunvalvontajohtajan Petri Savolaisen mukaan työnantajaa edustava Palvelualojen työnantajat Palta ry ei ole joustanut neuvotteluissa työntekijöille tärkeimmissä kysymyksissä juuri yhtään.\nMTV:n työehdot ovat muita uutistoimituksia heikommat: työajat ovat pidemmät ja lomat lyhemmät.\n”Olemme esittäneet, että MTV:n työaika olisi jatkossa 37,5 tuntia viikossa, mikä on journalistien yleinen työaika”, Savolainen sanoo.\nMTV:n työntekijöiden säännöllinen työaika on nykyisin 115 tuntia kolmen viikon jaksossa eli hieman yli 38 tuntia viikossa.\nMyös työn haittalisät ovat heikommat kuin samaa työtä tekevillä Yleisradiossa. Haittalisiä ovat esimerkiksi korvaukset ilta- ja yötöistä.\n”Työehtosopimukseen ei myöskään ole määritelty koulutusoikeutta, eikä koulutusta ole kahden viime vuoden aikana käytännössä järjestetty”, Savolainen sanoo.\n”Haluaisimme päästä lähemmäs journalistisen alan normaaleja työehtoja.”\nMedia- ja ohjelmatyöntekijöiden yhdistyksen MOT:n puheenjohtajan, MTV:n toimittaja Kari Pyrhösen mukaan sovusta ollaan kaukana. Hän kokee, etteivät työnantajan neuvottelijat ymmärrä journalistisen työn vaatimuksia.\nPyrhönen kuvailee tilannetta ahdistavaksi. Ukrainan sodan myötä toimitus haluaisi keskittyä tekemään uutisia.\n”Mutta nämä neuvottelut on käytävä. Jos hyväksyisimme työnantajan neuvottelijoiden viimeisimmän esityksen, se tarkoittaisi huonoa työelämää ihmisille pitkäksi aikaa eteenpäin”, Pyrhönen sanoo.\nPaltan mukaan työnantaja on huomioinut tekemissään esityksissä Journalistiliiton esittämiä tavoitteita. Paltan työmarkkinajohtaja Minna Äären mukaan työntekijöiden vaatimukset kuitenkin ylittäisivät työmarkkinoiden yleisen linjan, eikä yhteiseen näkemykseen siksi ole neuvotteluissa päästy.\nLakkovaroitusta Palta pitää maailmantilanteen takia vastuuttomana.\n”Lakkovaroitus tämänhetkisessä tilanteessa, jossa suomalaiset seuraavat tiiviisti tapahtumia Ukrainassa, osoittaa huonoa harkintaa Journalistiliitolta” , Ääri sanoo Paltan tiedotteessa.\nNeuvotteluja MTV:n työehdoista on käyty tammikuusta lähtien. Nykyinen työehtosopimus on voimassa 28. helmikuuta saakka.\nMTV:n työehtoja koskevat neuvottelut ajautuivat karille myös edellisellä neuvottelukierroksella kaksi vuotta sitten. Tuolloin Journalistiliitto antoi lakkovaroituksen, koska Palta ei halunnut luopua kilpailukykysopimuksen tuomista lisätyötunneista. Muilla aloilla kiky-tunneista oltiin yleisesti luopumassa.\nOsapuolet pääsivät tuloksesta sopuun muutamaa päivää ennen kuin lakon oli määrä alkaa.\nPetri Savolaisen mukaan nyt ratkottavista ongelmista monet ovat sellaisia, joita yritettiin ratkoa jo viime kerralla. Niistä on yritetty sopia myös paikallisesti työpaikalla, mutta tuloksetta.\nMTV:n muuta alaa heikompien työehtojen taustalla ovat yhtiön aiemmat taloudelliset vaikeudet, ulkoistukset ja mittavat irtisanomiset 2010-luvulla. MTV siirsi journalistista työtä tekeviä työntekijöitään muun muassa sisällöntuotantoyhtiö Mediahubiin, jonne se ulkoisti uutisensa vuonna 2015.\n”Mediahubin aikoina työntekijät tulivat vastaan ja tinkivät omista työehdoistaan. Ymmärrettiin se, että on kiikun kaakun, että jatkuuko toiminta vai ei”, Savolainen sanoo.\nJournalisti käsitteli MTV:n yhtiöjärjestelyjä pitkässä jutussaan keväällä 2016.\nVuonna 2019 MTV ja Mediahub yhdistyivät, ja Telia osti MTV:n. Nyt yhtiön tilanne on parempi, mutta työehtoja ei haluta korjata.\n”Nyt kun omistaja on vaihtunut, työnantajana on kanavayhtiö ja ’pöllö’ on noussut siivilleen, ei ole enää perusteltua se, että yhtiön journalisteilla on alan huonoimmat työehdot”, Savolainen sanoo.\nJournalistiliiton puheenjohtajan Hanne Ahon mielestä MTV:n tilanne kertoo paljon siitä, mitä työnantajapuolen mainostamat paikalliset joustot todellisuudessa tarkoittavat.\n”Puhutaan joustamisesta puolin ja toisin tiukoissa tilanteissa – ja maikkarilaiset ovat joustaneet silloin, kun Maikkari oli pulassa. Mutta nyt kun tilanne on parempi, niin työnantaja ei liikahda piiruakaan”, Aho sanoo.\n”Työnantajan puheet ovat aivan toista kuin miten toimitaan.”\nNeuvottelut MTV:n työehtosopimuksesta jatkuvat nyt valtakunnansovittelijan välityksellä. Sovittelu alkaa todennäköisesti ensi viikolla.\nPäivitys pe 25.2. klo 19.20: Juttuun on lisätty Paltan työmarkkinajohtajan Minna Äären kommentit.\nHanne Aho Journalistiliitto Kari Pyrhönen Mediahub Minna Ääri MTV Palvelualojen työnantajat Palta Petri Savolainen tes-neuvottelut


Synnytyksen käynnistyminen - Synnytyksen ABC\nHome » Blogi » Raskaus » Synnytyksen käynnistyminen\nby admin|Published March 9, 2016\nSupistuksia alkaa tulla ehkä ryhmissä, mutta ne eivät vielä ole pitkiä eivätkä “eteneviä” (eivät vahvistu, tule pidemmiksi eikä ole rytmiä). Nämä supistukset voivat jo pehmittää kohdunkaulaa ja ne valmistelevat kehoa synnytykseen.\nSynnytyksessä voi tulla selkeitä “taukoja”, jolloin supistusten väli pitenee tai ne voi jopa hetkeksi loppua. Näitä lepovaiheita kannattaa hyödyntää syömällä ja nukkumalla. Uuden tutkimuksen valossa näitä lepovaiheita voi tulla siihen asti, että kohdunsuu on noin 6 cm auki (aikaisemman tiedon mukaan vain 4 cm asti). Eli siihen asti ei tarvitse olla huolissaan, jos synnytyksessä tulee lepovaihe. Se on normaalia eikä se vaadi synnytystä vauhdittavia toimenpiteitä.\nSairaalan kriteerien mukaan synnytys on aktiivisesti käynnissä siinä vaiheessa, kun supistuksia tulee säännöllisesti ja kohdunsuu on auennut noin 4cm. Siihen asti puhutaan latenssivaiheesta, jolloin äidin olisi hyvä olla kotona. Latenssivaiheessa supistukset voivat vaatia jo keskittymistä ja rentoutumista sekä erilaisia kivunlievitysmenetelmiä. Tässä vaiheessa kannattaa käyttää kaikki mahdolliset pehmeät eli lääkkeettömät kivunlievitykset, sillä lääkkeelliset keinot toimivat parhaiten synnytyksen aktiivisessa vaiheessa. Äiti usein kokee, että synnytys on latenssivaiheessa käynnissä, vaikka se ei vielä täytä aktiivisen synnytyksen kriteerejä. Tässä vaiheessa soitto sairaalan voi olla pettymys, kun kehotetaan olemaan kotona ja kerrotaan, ettei “synnytys ole käynnissä”. Sairaalan kriteerien mukaan näin on, mutta äiti kokee sen jo olevan käynnissä.\nTähän kun lisätään vielä synnytysten suuri vaihtelu, niin on vaikea sanoa, missä vaiheessa synnytys tulee käynnistymään. Supistukset ja lapsivedenmeno ovat ehkä konkreettisimpia osoituksia synnytyksen käynnistymisestä, joten niiden perusteella voidaan helpommin kommunikoida synnytyksen käynnistyminen. Hankalampaa on tietää milloin äidin hormonien muutokset ja vauvan kehitys ovat “valmiina”.\nPrevious post Perätilan kääntäminen\nNext post Voita Mini-Raskauspakkaus!


Päivitys – Sadeharjuilla\nKiitos esirukouksista! Pieni Ilja-tyttö on vähitellen toipunut viime viikon putoamisesta. Erilaiset oireet jatkuivat muutaman päivän, mutta tutkimuksissa ei ole löytynyt verenvuotoja, murtumia eikä muitakaan vakavampia vammoja. Joten se on suuri kiitosaihe. Ilja palaa äitinsä kanssa takaisin Ukarumpaan tänään.\nPaula - 17.11.2017\nIhana kuulla, että Ilja on toipunut! Kiitos Herrallemme! Taivaallisen Isämme huolenpitoon ja kämmenelle teidät kaikki siunaten sulkien Paula\nUrpo Sormunen - 17.11.2017\nTodella hieno juttu!!! Kunnia ja kiitos Jumalalle! Siunausta ja varjelusta koko teidän ja Iljan perheelle! Urpo S\nKiitos Taivaan Isälle, että Ilja toipuu. Rukouksin kanssanne! Lämpimin terveisin mummo\nManu ja Raija Pitkänen co - 17.11.2017\nKiitos Herralle Iljan pääsystä heti tutkimuksiin ja varjeluksesta ! Manu ja Raija\nPekka Huttunen - 17.11.2017\nMukava liittyä tähän kiittäjien kuoroon. Leppävirran lähetystilaisuudessa 12.11 oli perinteinen ystäväjoukko. Valmistelemme KL:n Pohjois-Savon alueen 50- vuotisjuhlaa Puijon Kirkkoon 25.11. Leif Nummela (Raamattutunti) ja Mika Tuovinen (puhe) ovat mukana. Kun seurakuntien budjetit kiristyvät, lähetyskin on saamassa vähemmän. Täällä Suomessa on kova henkien taistelu perhekäsityksestä. Konservatiivi lähetysjärjestö on uhattuna budjettivarojen suhteen jatkossa. Me jatkamme voimiemme mukaan, kunnes aikamme täyttyy tai Herramme tulee!\nKiitos Herralle Iljan parantumisesta. Rukouksemme on jälleen kuultu! Siunaus teidän perheellenne ja Iljan perheelle myös sekä kaikille, joitten kanssa olette yhteistyössä. Siunattua joulun aikaa sinne kauas. Terv. Ulla Savolainen Leppävirralta\nJulkaistu 17.11.2017 Kirjoittaja Kaisa\n6 thoughts on “Päivitys”\nIhana kuulla, että Ilja on toipunut! Kiitos Herrallemme!\nTaivaallisen Isämme huolenpitoon ja kämmenelle teidät kaikki siunaten sulkien\nTodella hieno juttu!!! Kunnia ja kiitos Jumalalle! Siunausta ja varjelusta koko teidän ja Iljan perheelle!\nKiitos Herralle Iljan pääsystä heti tutkimuksiin ja varjeluksesta !\nManu ja Raija\nMukava liittyä tähän kiittäjien kuoroon. Leppävirran lähetystilaisuudessa 12.11 oli perinteinen ystäväjoukko.\nValmistelemme KL:n Pohjois-Savon alueen 50- vuotisjuhlaa Puijon Kirkkoon 25.11.\nLeif Nummela (Raamattutunti) ja Mika Tuovinen (puhe) ovat mukana.\nKun seurakuntien budjetit kiristyvät, lähetyskin on saamassa vähemmän. Täällä Suomessa on kova henkien taistelu perhekäsityksestä. Konservatiivi lähetysjärjestö on uhattuna budjettivarojen suhteen jatkossa.\nMe jatkamme voimiemme mukaan, kunnes aikamme täyttyy tai Herramme tulee!\nEdellinen Edellinen artikkeli: Medivac- rukousaihe\nSeuraava Seuraava artikkeli: Kaisan työpäivä


Masokistin Unelma 12.8.2006 - Page 7 - Ultrajuoksut - Juoksufoorumi.fi\nOho, onko siinä mäki! No sen tulen varmaan minäkin huomaamaan 12.8., kun vahvistin juuri virallisesti osallistumiseni MasU:lle maksamalla osallistumismaksun. Masokistille valmistautumistahan olen tässä jo jonkin aikaa tehnytkin. Nyt pitäisi osata tehdä vielä viime silaukset valmistautumisen suhteen ja sitten vaan baanalle katsomaan, miten se "Viisikymppisen tupla" sujuu.\nSe on kyllä aika loiva mäki, nou hätä! Siitä ennemminkin puhutaan mäkenä, kun ei reitillä mitään kummoisia mäkiä ole. Siltikin, nousee se juuri sen verran, että jos kävellä pitää niin mieluiten sitten siinä.\nTerve vaan kaikki listalaiset! Seuraan palstaa mielenkiinnolla, sillä osallistun ensimmäiselle sataselleni Paloheinässä. Reitti kiinnostaa, kun en ole paikkakuntalaisia vaan edustan Susirajaa eli tulen täältä Joensuun seudulta. Olen harrastanut juoksemista satunnaisesti v. 1991 alkaen ja juossut muutaman maratonin. Viime kesänä testasin 60 km:n kotiradalla ja se meni mukavasti.\nKatoin googlen kartalta paikan maastoa ja polkuja ja kysyin järjestäjiltäkin tarkkaa reittiä ja sain jonkinlaista vastausta. No, ei se nyt niin tarkkaa ole, mutta kiinnostaa, kun juoksu lähestyy.\nOho, onko siinä mäki! .\nYhden viisikymppisen MasU:n reitillä hissukseen hölkötelleenä voin vain todeta, että jossain vaiheessa se tuskin huomattava, loiva nousu voi ruveta tuntumaan oikealta mäeltä.\nSuuret kiitokset kaikille asianosaisille näistä evästyksistä liittyen tankkauksiin ja täydennyksiin juoksun aikana! Juuri sitä tietoa mitä olen kuluneina viikkoina pähkäillyt onnettomana, nettiyhteyksien ulottumattomissa.\nTuotapa on vaikeata kuvata hänelle joka ei ole paikalla käynyt.... auttaako yhtään tieto että jäähallin jälkeen käännytään aina vasemmalle, eli reitti on se lyhyin mahdollinen mikä kiertää Paloheinän huipun?\nLisäys: tästä linkistä löydät Paloheinän ulkoilumaja -hakusanalla jonkinmoisen reitin http://kartta.hel.fi/ulkoilukartta/start.asp\nSuuret kiitokset kaikille asianosaisille näistä evästyksistä liittyen tankkauksiin ja täydennyksiin juoksun aikana!\nKiitokset vielä minultakin kaikille vinkeistä!\nKiitokset! Reitti on nyt suurinpiirtein selvä. Joo, saa nähdä, kuinka suurelta mäeltä tuo pikku nyppylä alkaa tuntua satasen loppupuolella.\nPistetään lista foorumilaisista, ketkä ovat tämän ketjun mukaan tulossa MasU:n. Jos joku puuttuu listasta, saa lisätä nimensä listaan.\nPertsa (maraton ?) + puoliso\nJuoksee susien kanssa (pitkä lenkki)\nMaraton 4 h + vauhtia pitäis yrittää juosta.\nAika hyvä osanotto palstalta!\nLähetetty 30. heinäkuuta , 2006\nKomea joukko palstalaisia on osallistumassa. Omat selkä- ja jalkavaivani ovat jatkuneet niin pahoina, että pakko nostaa kädet ylös ja luovuttaa. Tulen paikalle kuitenkin vaimoa huoltamaan. Pikkuinen mahdollisuus vielä on, että yritän juosta maratonin Paloheinässä.\njättänyt 100 kilsan tavoittelun tämän vuoden osalta:\nToivottavasti tämä päätös on syntynyt ns. vapaaehtoisesti....\nPertsa + puoliso\nKomea lista ja sitäkin enemmän ottaa päähän poistaa viimeinen osallistuja listalta. DNS - jalka paskana. Ilmeisesti jonkin sortin tulehdus vaivannut koko kesän kantapään ja akilleksen kiinnityskohdassa. Viikon tein korvaavia maastopyörällä ja kaivamalla ojaa, mutta kolmannen juoksulenkin jälkeen kipu palasi. Täytyy keskittyä hetki lihaskunnon kehittämiseen ja yrittää saada kapulat kuntoon.\nTsemppiä kaikille Masokistiin lähtijöille, minulla unelma siirtyy ensi vuoteen. Voi olla etten kärsi tulla paikan päälle katsomaan kisaa - se olisi kuin veitsen vääntämistä haavassa.\nPertsa ja Mw, harmillinen juttu, että ette pysty juoksemaan MasU:ssa\nMW, ainahan sitä kannustus- ja huoltojoukkoja tarvitaan ;)\nJuoksee susien kanssa 0\nOlen myös tulossa MasU:uun juoksemaan pitkää lenkkiä.Todennäköisesti noin 50km noin viiteen tuntiin.Elikkä Spartathlon rytmillä.Juoksuni jälkeen jään joksiskin aikaa muita auttelemaan.


Sydämentykytys yöllä – Fitness ja Terveellinen syöminen\nPalpitaatio eli sydämentykytys voi huolestuttaa, mutta on yleensä vaaratonta. Useimmat ovat autuaan tietämättömiä sydämen tasaisesta sykkeestä sen . Heräsin kolme yötä sitten, tai itseasiassa en saanut nukuttua koko yönä, koska tuntui rinnassa tykyttelyä, tunsin siis jokaisen sydämenlyöntini.\nOn ollut viime vuodena hengenahdistusta, hikoilua sekä voimakasta pahonvointia, myös viiltäviä päähän iskevia särkyjä. Hengenahdistus; Turvotus; Sydämentykytys; Väsymys ja väsyvyys. Joskus makuuasennon huono sieto on ajoittaista, jolloin yöllä toistuvasti herättävä ahdistus . Mistä voisi johtua iltaisin makuulle mennessä alkava sydämen tykytys? Tuntuu, että pulssi on todella korkea ja tykytys tuntuu välillä niin ahdistavalta, että on . Kohtauksen aikana ilmeneviä oireita ovat sydämentykytys,. Kun heräät yöllä ja pulssi on korkea, kokeile seuraavia: ota nenästä kiinni, pistä . Teinit valvovat kaikki yöt, mutta aamuisin unta riittää loputtomiin.\nHektisen arjen haastamat työikäiset malttavat vain harvoin nukkua riittävästi ja . Potilaat valvovat enemmän yön aikana kuin terveet ihmiset ja unen laatu. Siihen liittyy usein sydämentykytystä ja kasvojen punoitusta. Hikoilukohtauksen jälkeen iho voi olla nahkea ja viileä.\nOnko huolestuttavaa, jos sydämentykytys on niin voimakasta että herää.\nSellasta, että heräsin tossa yöllä siihen, että mun sydän hakkasi tosi kovaa. En muistaakseni nähnyt painajaista tai muutakaan erityistä unta. Refluksin myötä rytmihäiriöt ovat kuitenkin lisääntyneet. Ne vaivaavat erityisesti yöllä, joskus ihan vaikka istuessa.\nSydämen tykytys hävisi jo kertaalleen kokonaan, mutta tänään. Hohhoijaa, pitkästä aikaa yöllä herätessä tuntuu ettei uni enää tuu kun . Mun mielestä se punainen lanka on noi sydämentykytykset ja. Yöllä heräsin hirvittävään sydämentykytykseen. Koko yö meni kouristellessa (mahavaivoja, myös närästää) ja nyt aamun aikana olen käynyt jo . Uneton yö etenkin viikonlopun jälkeen on yleinen vaiva.\nVälttääksesi vatsanpurut ja sydämentykytyksen, älä litki kahvia kuitenkaan litroittain, . Sen sijaan nopeaa sydämentykytystä sisältävät rytmihäiriöt kannattaa tutkituttaa aina. Sydämen kuntoa kannattaa tarkkailla jatkuvasti ja etenkin . Rintaa riipii, jomottaa, pistää, polttaa. Henkeä ahdistaa ja kipu säteilee leukaan, käsivarteen.\nKäytännössä heillä on ollut esimerkiksi nukahtamisvaikeuksia ja heräilyä keskellä yötä. Kyseessä lienee kehon tapa kertoa, että kaikki ei ole . Tähän oireeseen liittyy usein sydämen tykytys. Sellaisia voivat olla sydämen tykytys ja epäsäännöllisinä tuntuvat lyönnit. Pulssia tunnustellessa voi huomata, että sydämen lyönnit jäävät välillä pois tai ovat . Jos verensokeri on liian alhaalla yöllä, moni herää insuliinituntemuksiin.\nLääkäriin meno vain kestää aikansa ja sit kun kohtaus tulee yöllä, niin. Kamottavat hikoilut ja sitten palelu päälle,yöllä,päivällä, istuen,maaten ,ihan missä vaan. Sydämentykytykset ja voimakas uupumuksen tunne oli tuttu tunne . Viime syksystä lähtien olen ottanut ½ joka yö nukkumaan mennessä ja olen.\nSydämentykytys oli mahdottoman tiheää ja oli kertakaikkisen huono olo;. Yöllä nukkumaan mennessä sydän rupesi hakkaamaan ja teki . Unet saattavat jäädä 5-tuntiin, mutta pyrin korjaamaan asian seuraavana yönä. Jostain luin että epäsäännöllinen nukkuminen saattaa . Noin kymmenen vuotta sitten heräsin yöllä hikisenä ja erittäin kummallisen olon tunteeseen. Hetken kuluttua huomasin sydämeni lyövän miten .


Volkkariaiheiset kuvat - Page 30 - Linkkipalsta - Volkkaripalsta.com\nTaitaa olla kuskilla kyydissä entinen kilvanajo sivarin repsikka... :)\nOliko tähän kuvaan mitään tietoja? Upea ja mielenkiintoinen otos tämäkin.\nEi mitään tietoa , kuva on samban sivuilta : beetle - split - window , - cool vintage photos . On kyllä tuhansia hienoja kuvia 40 - 50 luvulta . Forumin hakuun laittaa cool vintage photos niin löytyy myös esim. barneista , ovaaleista ym muista tuhansia vanhoja kuvia . Menis varmaan pariviikkoa jos ne kaikki kävis läpi . Edited October 9, 2016 by 68teevee\nEtupellin kulmat on jo pyöristyny ja saranat nykyiset, joten ihan ensimmäisistä kuplista ei ole kyse\nEilisillan palokuntatreenin harjoituskalusto oli volkkari aiheninen\nP.S. en tutkinut oliko ilma vai vesijäähdytettyjä\nVesipeli ainakin tuo valkoinen, varmaan joku harvinainen vielä kun tuo pulkkakorotus. Punaista en takaapäin tunnista.\nEdited October 19, 2016 by P_Valtonen\nTehtävä; montako pakua löydät? Entä pritseniä?\nSama laskutehtävä mutta erityyppi(nen) vaan.....\n"Suuri snadi" myyrmäessä, nordic challenge mallailu kilpailu.\nMittakaava tais olla 1:24 tai 1:25.\nEdited October 23, 2016 by vw_g1\nPerjantain hesarissa oli kuva Mannerheimintieltä tekstin mukaan vuodelta 64. Eikös tossa paksutolpassa ole leveät vilkut, eli 64 mallia, olikohan noita suomessa paljon "jenkkipuskureilla"? Kiinnostaa vaan, kun mulla on samanlainen, tosin kirjaimet ei taida täsmätä, mitä tosta nyt saa selvää...\nVilkkuihin en ota kantaa mut mikä toi junis on? Villit noi takakulmaikkunat.\nSissossaa... kas vain, epäilin Wiimaksi mutta kun en ole koskaan tollasta nähny\nniin ajattelin varmistaa. Kiitos sivistämisestä! :)\nKuvaa klikkaamalla Iltalehden uutiseen heinäkuun lopulta.\nViimeisessä kuvassa Olavi Sallinen Vehoniemen automuseon pihassa. Kahta muuta henkilöä en tunnista.\ntälläne löyty. oisko räyskälästä vuos oisko 1982? vaikee sanoo kun on aikaa vierätänyt\nEdited November 7, 2016 by jaraku\n"Museonjohtaja Olavi Sallinen (vasemmalla) VV-auto Oy:n johtaja Aki Järvisen ja myyntipäällikkö Viljo Hytin kanssa.\nKyseessä on luovutustilanne: Museonjohtaja Sallinen ottaa vastaan lahjoituksena Volkswagen Kuplan De Luxe -mallin vuodelta 1951.\nKuva on otettu museon pihalla."\n... kertoo kuvateksti.\nhttps://www.google.fi/search?q=vw+type+4&client=tablet-android-samsung&prmd=ivmn&tbm=isch&tbo=u&source=univ&fir=NpcZd_npBzzQNM%253A%252CHLTzdcpkxu3iSM%252C_%253BVi4dzmCKp4aN7M%253A%252CDejRS7bgOZxS3M%252C_%253BJCZ9meYkJbKbKM%253A%252CT6jFwii33-p8NM%252C_%253Bj5kvtUd4cyqVfM%253A%252CDejRS7bgOZxS3M%252C_%253BHCAnk7nx5_dktM%253A%252C84NK8CkMvTcsSM%252C_%253BtRfIxEL2tWmLTM%253A%252CjzJBbbMX1FCoGM%252C_%253Bw7UP2_54biNdNM%253A%252C8KYGgG4WMxmqKM%252C_%253B2A4fJ26DYDvIkM%253A%252C0A-2g73fsvpoqM%252C_%253Byz6t0HK3xzfSbM%253A%252CvrppHGvZx4l69M%252C_%253BtuDpPlmDu5u8xM%253A%252CO93s2VzyVKPeVM%252C_&usg=__B06n0Ocfoj57HdE0DU5r7MQJ7SI%3D&sa=X&ved=0ahUKEwiTsLiN9aLQAhUBoSwKHTOrBSYQsAQIOA&biw=1024&bih=768#tbm=isch&q=vw+411+slammed&imgrc=xiXmLLEdMPyg6M%3A Edited November 12, 2016 by sleepercooler\nMetsän siimeksessä muutama volkkari.\nEtuloksutkin vähän eri paikassa kuin normaalisti :) .\nMäkin löysin Ovaalin tänään.\nEi mene niin paljon prosentteja, kun käyttää alkuperäisiä osia ;-)\nNyt ei tarvitse enää juniksia pilkkoa kotibaaria varten kun valmiitakin saa:\nOnko mittoja, voiko tuolla tehdä palliksesta, tölkistä tai jostain muusta pa väen pakusta wanna-be-juniksen :)\n-66 Juniksen keulapalasta tehty tuohon malli :)\nEdited November 21, 2016 by Jiibee\nJossain päin toisella mantereella...\ntää on hauska-


PETA haastoi miehen oikeuteen\nValokuvaaja antoi apinalle kameran, joka otti kuvan itsestään. Valokuvaaja julkaisi kuvan ja PETA haastoi oikeuteen, koska kuvaajalla ei heidän mielestään ole copyright oikeuksia vaan apinalla. Kuvaaja on nyt pakotettujen oikeustaisteluiden vuoksi vararikossa.\n3.2 / 5 (32 ääntä)\nJulkaistu: 17.7.2017 14:37\nLähettäjä: The Shamrock\nOtsikko: PETA haastoi miehen oikeuteen\nKuvaus: Valokuvaaja antoi apinalle kameran, joka otti kuvan itsestään. Valokuvaaja julkaisi kuvan ja PETA haastoi oikeuteen, koska kuvaajalla ei heidän mielestään ole copyright oikeuksia vaan apinalla. Kuvaaja on nyt pakotettujen oikeustaisteluiden vuoksi vararikossa.\nHakusanat: peta, apina, valokuva, selfie, kuuluisa, valokuva, oikeusjuttu,\nAika: 2017-07-17 14:44:29\n<keivei> +5 RR\nSovitaanko peta että raja menee siinä että teidän asiakas osaa itse puhumalla pyytää tätä korvausta :D\nAika: 2017-07-17 14:55:37\n<SynkänOsastonAsukki> +5 RR\nEi helvetti näiden hippien kanssa, pilaa miehen elämän muutaman kuvan takia.\nAika: 2017-07-17 14:51:27\nOlisi kiva jos olisi joku järjestö, joka ajaisi eläinten oikeuksia. Petahan siis vain pelleilee kuin 6v tyttö. Itse en ainakaan rahoittaisi tällaista toimintaa. Mielummin rahat heille jotka oikeasti parantaa eläinten oikeuksia.\n<viiksisieppo> Petahan on kohta kuin Teosto musiikin nettilatauksessa takavuosina. Nyt on varmaan nekin rahahanat ehtyny. Samoin käynee Petalle kun kohta joka apinalla on oma kalleinta mallia oleva luuri räplättävänä niin ku täällä katukuvassa näkyy...\n<Henry Jay> Niin, tämä on tiettävästi ihan tositarina. Kaikkea sitä...\n<molikka> Taisi kyllä mennä tämä juttu niin päin, että kuvaaja itse aloitti oikeustaistelun saadaseen korvauksia kuvan käytösstä esim. wikipedialta. Voin toki olla väärässä.\n<Piccolo> Mistä lähtien tekijänoikeuslaki on koskenut eläimiä?\n<Garbanzo> Onkohan ns feikkiuutinen.\n<Gethsemane> Maksaisin jos oikeuksien väitetty omistaja itse esittäisi vaatimukset.\n<poseeeh> Voin maksaa 5 riemukolikkoa.\n<eric> PETAhan on myös opaskoiria vastaan, siinä kun heijän mielestään alistetaan se eläin ihmisen orjaks, tai jotain.\n<hazuka> https://www.youtube.com/watch?v=wwm5UcGJ5wY Ei mulla muuta\n<NäkymätönKerjäläinen> lask90 En tiedä kyllä yhtään 6-vuotiasta tyttöä joka käyttäytyisi yhtä epämoraalisesti, ilman minkäänlaista omaatuntoa.\n<equu513> Tekijänoikeudet on ihmisoikeus, ihminen ≠ apina.\n<Nagling> Nyt kyllä vähän epäilyttää, että valokuvaajaa voidaan ylipäänsä oikeuden eteen raahata tälläisellä hössötyshaasteella. Erityisesti, kun apina itse ei todennäköisesti haastetta ole vireille laittanut (en nyt viittaa PETAn henkilöstöön). Toisaalta tuolla rapakon takana saadaan show mistä vain, niin miksi ei tästäkin.\n<Hugaali> Kuvaajalle varmaan halvempaa käydä ostamassa apina ja tappaa se sitten?\n<Derion> Kaveri vois haastaa petan siitä että yritti ottaa luontokuvan mutta nitten apina päätti tulla photobombaa ja luontokuva epäonnistu.\n<Rieti-kissa> Tällä logiikalla kaikkien riistakamerakuvien eläimet ovat riiston kohteena. Eihän sillä voi olla merkitystä onko kamera laukaistu (hipaisu)painikkeella tai liiketunnistimella.\n<Mastersaimon> Petan pitää sit varmaan korvata tuolle kameramiehelle sen valokuvauskaluston laina ja käyttö.\n<Mursunet> Olisiko ollut kuvaajalle parempi kun olisi vaan sanonut että otin tällaisen kuvan, ei puhu mitään makakin puuhista sen kummempaa. Nyt ei olisi Petat ja muut hörhöt perässä kuvien oikeuksia penäämässä ja saisi naureskella kuvien tuotoille aurinkorannoilla räkäisesti tietäen oikeasti totuuden. Tästä eteenpäin varmaan yksikään kuvaaja ei myönnä jos orava vie kameran ja nappaa selfien ettei ole itse otettu.\n<Kurukka> Jos minä menisin yksityishenkilönä haastamaan jonkun ihmisen oikeuteen koska on ottanut kuvan (tai tässä tapauksessa apina ottanut itsestään), EI mikään mahti tai oikeuselin lähtisi sitä asiaa viemään pidemmälle tuon "rikkomuksen" takia. Tässäkin tätä pelleilyä on jatkettu julkisuustemppuna ja pelosta PETA:aa kohtaan. Täysi terroristijärjestö joka on täynnä keskenkasvuisia lapsia, jotka alkavat kiukuttelemaan jos eivät saa tahtoaan läpi.\n<Phannu> Kai ne soitti tolle apinalle ja kysy et oliko lupaa julkasta ?\n<imcancer> yep. vitun legitti uutinen\n<Galaka> Miksi Peta Jensen niin tekisi?\n<SynkänOsastonAsukki> Ei helvetti näiden hippien kanssa, pilaa miehen elämän muutaman kuvan takia.\n<GhettoSmurffi> lask90 joo samaa mieltä. Toi peta on yks läppä vaan\n<Laksatiivitaavi> Tykkäyksillähän normaalisti parannetaan syöpää ja autetaan katastrofien, kuten terrori-iskujen ja luonnonilmiöiden aiheuttamien tuhojen uhreja. Ehkä tää elukka olis tahtonut myös tehdä profiilin Facebookkiin ja sitä kautta suunnata hyvää tahtoaan sitä tarvitseville.\n<lask90> Olisi kiva jos olisi joku järjestö, joka ajaisi eläinten oikeuksia. Petahan siis vain pelleilee kuin 6v tyttö. Itse en ainakaan rahoittaisi tällaista toimintaa. Mielummin rahat heille jotka oikeasti parantaa eläinten oikeuksia.\n<keivei> Sovitaanko peta että raja menee siinä että teidän asiakas osaa itse puhumalla pyytää tätä korvausta :D\nUnreal Tournament - Main Theme\nSen näkee sitten joskus jos on tullakseen\nKyllä kai, ehkä?\nEi kai, ehkä?\nEi onnistu vaikka yrittäisi :(\nEi omia, mutta adoptio sopisi\nJotain korvaavaa, lemmikit, robotit tms.\n16 813 katselukertaa\n20 948 katselukertaa\n19 030 katselukertaa\nPETA vapautti elävät hummerit\n23 269 katselukertaa\n15 863 katselukertaa