Download "19.975.6 19.022.6 19.160.5 20 212.6 20.709.8 21.049.8 21.183.1 22.584.9 22.852.5 23.966.5 23.229.1 24.270.1 22,397.4"\n1 17 16 elämälle antama luotto siten lisääntyi 1,571.8 milj. markkaa eli lähes 71 %. Suomen Pankin luotonannon pääosana oli kertomusvuonna, niinkuin aikaisemmin kin, vekselien diskonttaaminen. Kertomus vuoden alkaessa pankin suoraan diskonttaamia vekseleitä oli 19,855.9 milj. markkaa. Painuttuaan tammikuun päättyessä vuoden alimpaan määrään, 18,914. i miljoonaan, vekselisalkku vähitellen taas paisui nousten marraskuun 23 päivänä 24,214.4 milj. markkaan. Vuoden viimeisenä päivänä suo raan diskontattujen vekselien määrä oli alentunut 22,282.3 milj. markkaan ollen siten 2,426.4 miljoonaa eli 12 % suurempi kuin vuotta aikaisemmin. Suoranaisen vekselien diskonttaamisen rinnalla muut lainamuodot määrienpä puo lesta ovat, vailla sanottavaa merkitystä Suomen Pankin toiminnassa. Asiallisesti niillä, ja varsinkin rediskonttauksella, kui tenkin saattaa olla huomattava tärkeys lainamäärien pienuudesta huolimatta. Vil kastuvan liiketoiminnan ja varsinkin palkanmaksuihin tarvittavien suurten sum mien teki a. rahamarkkinoilla ajoittain il meni kireyttä, joka aiheutti rediskonttausta keskuspankista. Kertomusvuoden al kaessa esiintynyt rediskonttausluotto, mää rältään 50.o milj. markkaa, maksettiin pois ennen tammikuun loppua. Huhtikuun lo pussa ilmeni uusi kiristyvä suunta, ja tou kokuun 23 päivänä rediskonttausten määrä kohosi 280.o milj. markkaan. Ennen seuraavan kuun loppua nämä vekselit oli sel vitetty, mutta elokuussa alkoi uusi kiris tymisen kausi, jonka aikana rediskonttaus ten määrä nousi aina milj. markkaan. Syyskuussa rahamarkkinat, ainakin osaksi setelinvaihtahuhujen johdosta, jälleen helpponivat, eikä syyskuun viimeisellä viikolla enempää kuin seuraavina kuukausina kaan enää rediskontattuja vekseleitä esiintynyt Suomen Pankin tilailmoituksissa. Hypoteekkilainoja Suomen Pankki van han tavan mukaan myöntää, pääasiallisesti obligaatiovakuutta vastaan, mutta näiden lainojen kokonaismäärä oli vähäinen, alku vuodesta 19.0 milj. markkaa. Joulukuussa se kuitenkin kohosi aina 49.7 miljoonaan painuakseen vuoden viimeisenä päivänä 37.7 milj. markkaan. Kassakreditiivien merkitys on edellisiä jonkin verran suu rempi. Näiltä tileiltä nostettu määrä oli kertomusvuoden alkaessa 50.7 milj. mark kaa, saavutti heinäkuun alkupuolella miljoonan huipun, mutta painui vuoden päättyessä 77.4 miljoonaan. Suomen Pankin luotonannon eri lajien kuukautiset vaihtelut vuonna näkyvät seuraa vasta asetelmasta: Suomen Pankin kotimainen luotonanto vuonna. Vekselit Hypoteekkilainat Kuukauden lopussa Joulukuu Tammikuu Helmikuu. Maaliskuu. Huhtikuu. Toukokuu. Kesäkuu Heinäkuu. Elokuu.. Syyskuu.. Lokakuu Marraskuu Joulukuu. Kassakreditiivit Rediskonttaukset Yhteensä 19, , , , , ,836.i 21, , , , ,lll.o 24,167.i 22, ,o o ,o o , Niinkuin yleensä aikaisemminkin tuli pääosa Suomen Pankin talouselämälle anta maa luottoa viimekin vuonna vientiteolli suuden osalle. Sen rinnalla myös kotimark kinateollisuus on saanut sekä absoluutti selta määrältään että suhteelliselta osuudel taan kasvavaa luottoa. Kauppaliikkeiden osuus oli aivan vaatimaton, mutta jälleen kasvava. Muiden saama luotto, joka vuoden lopussa tilapäisesti oli mel koinen, oli jälleen painunut mitättömyy31/ i Vientiteollisuus Kotimarkkinateollisuus Kauppaliikkeet Muut i o Korkomäärät. Suomen Pankin luotonannossaan sovelta mat korkomäärät pysyivät vuonna muuttumattomina, Alin diskontto oli siten edelleen 4 %, niinkuin se on ollut joulu kuun 3 päivästä 1934 alkaen. Setelistä. Liikkeessä oleva setelistä on harvoin ollut niin voimakkaiden heilahtelujen alai nen kuin päättyneenä kertomusvuonna. Sen määrä, joka kertomusvuoden alkaessa oli 15,656.7 milj. markkaa, pieneni tavalli suuden mukaan tammikuun kolmen ensim mäisen viikon aikana painuen alle 15 mil jardin, mutta jo helmikuussa, se alkoi kas vaa, ja tämä nousu ei pysähtynyt huhti kuussa, niinkuin yleensä kausiluontoisten seikkojen takia, vaan se päinvastoin kiihtyi palkkojen kohoamisen ja niitä seuraavan hintatason nousun johdosta, kun tarvittiin entistä enemmän käteisvaroja. Elokuun lopussa liikkeessä olevien setelien määrä siten kohosi 18,871.9 milj. markkaan, joten se oli runsaasti viisi miljardia suurempi kuin vuotta aikaisemmin. Syyskuussa seu rasi kuitenkin käänne, setelistä alkoi supis tua, kun lukuisat kansalaiset setelinvaihto31/12 deksi. Koska pankin asiakaspiiri pysyy melko muuttumattomana, vuosien varrella luoton jakaantumisessa tapahtuneet muu tokset pääasiallisesti perustuvat siihen, missä määrin eri aikoina on eri aloilla ilmennyt luotontarvetta. Kehitystä valaisee seuraava asetelma, joka prosenteissa osoit taa, kuinka keskuspankin talouselämälle antama luotto eri vuosien viimeisenä päi vänä jakaantui eri alojen kesken. 31// / / / / , /l i huhujen johdosta veivät omistamansa sete lit pankkitileilleen. Lokakuussa samaa suuntaa jatkui, vaikkakin hiljenevällä vauhdilla, ja marraskuussa mielet olivat rauhoittuneet, kun pelättyä setelinvaihtoa ei kuulunutkaan. Kun joulukuussa vähi tellen kaikille selvisi, että puheena olevan suunnitelman toteutuminen oli tulossa, se telit alkoivat polttaa ihmisten käsiä, ja niitä tuotiin, varsinkin vuoden viimeisinä päivinä, suuret määrät luottolaitoksiin. Liikkeessä oleva setelistä supistui siten 13,597.7 milj. markkaan eli enemmän kuin viisi miljardia pienemmäksi kuin neljä kuukautta aikaisemmin ollen 2,059.o mil joonaa eli 13 % pienempi kuin vuotta aikai semmin. Setelinvaihto, joka varsinaisesti kuuluu vuoden 1946 tapahtumiin ja jonka tulokset, eivät vielä ole selvillä tätä kirjoi tettaessa, on siis ainakin sikäli saavuttanut yhden päämäärän, että huomattava osa kansalaisten käsissä ollutta vapaata osto voimaa on saatu sidotuksi, osaksi tosin vain lyhytaikaisesti. Samalla kuin setelistö, myös sellaisten varojen määrä, joita vastaan Suomen Pan killa on oikeus antaa seteleitä, on lisäänty nyt. Tätä valaisee seuraava asetelma: 31/s s% 3% 31/ia Kultakassa.. Ulkomaiset kirjeenvaihtajat Ulkomaiset vekselit 24.9 Ulkomaan setelit ja korkoliput Kotimaiset vekselit 19, , , o 23, , o ,282.3 Yhteensä 20, , ,584.o 2 4, , /46\n2 18 Suomen Pankin setelinantoon oikeutta vien varojen kokonaismäärä lisääntyi vuo den varrella nousten 20,456.8 miljoonasta milj. markkaan. Lisäys, joka siten oli 3,576.9 milj. markkaa eli runsaasti 17 %, johtui pääasiallisesti kahdesta tekijästä, toisaalta kotimaisten vekselien salkun pai sumisesta, toisaalta vaihtokurssien korotta mista seuranneesta ulkomaisen rahan mää räisten varojen nimellisestä arvonnoususta. Setelikate oli runsas koko kertomusvuo den ajan. Sen alkaessa kate oli 99.4 % kaikista vaadittaessa maksettavista sitou muksista, mutta jo tammikuun viimeisellä viikolla se alkoi kohota pysyen vuoden var rella lähtökohtaa korkeammalla tasolla. Vuoden päättyessä tämä suhdeluku oli %. Vielä runsaampi setelikate oli, jos sitä verrataan liikkeessä olevaan setelistöön. Kertomusvuoden alussa kate oli % setelistöstä pysytellen suurimman osan vuotta hiukan tämän suhteen alapuo lella. Syyskuussa, kun setelistä alkoi supis tua, kate näin laskettuna tuli entistä run saammaksi, ja joulukuun viimeisenä päi vänä setelikate vastasi % liikkeessä olevasta setelistöstä. -Setelinantoreservi eli käyttämätön sete linanto-oikeus oli kertomusvuonna erittäin runsas. Vuoden alkaessa sen määrä, joka kesällä ja syksyllä ajoittain oli ollut hyvinkin niukka, oli 1,676.8 milj. markkaa, mutta tammikuun lopussa ulkomaisten ti lien kirjaamisessa tehtyjen, edellä jo mai nittujen järjestelyjen johdosta se nousi neljään miljardiin markkaan vaihdellen sitten pitkin vuotta tämän määrän molem min puolin. Vuoden viimeisenä päivänä setelinantoreservi, kultakassan ja ulkomais ten valuuttojen kirjanpitoarvojen korotta misen johdosta, jälleen kohosi nousten 5,017.6 milj. markkaan. Se oli silloin noin kolme kertaa niin suuri kuin vuotta aikai semmin. Myös verrattuna setelinanto-oikeuteen ja vaadittaessa maksettavien sitou musten määrään setelikate oli tuntuvasti runsaampi kuin edellisinä vuosina. Kerto musvuoden alkaessa setelikate siten oli 8.2 % vaadittaessa maksettavista sitoumuk sista, mutta sen päättyessä tämä suhde luku oli 24.i %. Seuraava asetelma valaisee tarkemmin Suomen Pankin setelinanto-oikeutta ja sen käyttöä viime vuoden viimeisenä päivänä 19 verrattuna vastaavaan tilaan edellisen vuo den päättyessä. Setelinanto-oikeus: 31/ 31/ja Kultakassa ja ulkomaiset valuutat Lain 13/ mukaan 19,934.6 Ohjesäännön 6 :n mu kaan. 1,800.0 Setelinanto-oikeus 22, , , , ,833.7 Käytetty määrä: Liikkeessä olevat setelit 15,656.7 Muut vaadittaessa mak settavat sitoumukset.. 4,727.5 Myönnetyistä kassakreditiiveistä nostamatta oleva määrä.. Käytetty setelinanto-oikeus. 20,580.o 13, , ,816.i Setelinantoreservi: Käytettävissä oleva.... 1,676.8 Käytetty määrä ja re servi. 22, , ,833.7 Pankin suhde valtioon. Vaikka sodankäynti oli päättynyt, eivät valtion menot supistuneet, niinkuin oli toi vottu, vaan valtiontalous pysyi jatkuvasti kireänä, eikä tasapainoa tulojen ja menojen välillä saatu aikaan. Valtion menoja lisä sivät mm. eräät sotilasmenojen jälkisel vittelyt, runsaat palkankorotukset seurauk sineen, monenlaiset huoltomenot, maanhan kintalain toimeenpano eikä vähimmin sota korvaussuoritusten ja niitä varten tarpeel listen pääomasijoitusten rahoittaminen. Kun rahamarkkinat vuoden alkupuolella kiristyivät eivätkä luottolaitokset olleet halukkaita vanhoja luottoja uudistamaan, saatikka uutta luottoa myöntämään val tiolle, oli Suomen Pankin jälleen pakko lisätä valtiolle antamaansa luottoa. Tämä luotonanto tapahtuu pääasiallisesti valtion vekseleitä diskonttaamalla. Kerto musvuoden alkaessa valtion vekseliluotto oli 17,750.0 milj. markkaa, mutta kun val tiolle alkuvuodesta kertyi melkoisia veromääriä, vekselien määrä tammikuussa aleni miljoonaan. Maaliskuussa valtio jälleen lisäsi vekseliluottoaan, ja marras kuussa saavutettiin 20,500.o miljoonan huippu. Joulukuussa valtio jälleen pystyi lyhentämään velkaansa, joten vekselivelka kertomusvuoden päättyessä oli 18,600.o milj. markkaa eli 850.o miljoonaa suurempi kuin vuotta aikaisemmin. Niinkuin edellisinäkin vuosina, valtio ajoittain ylitti pano- ja ottotiliään, jolle taas toisin ajoin kertyi mel koisia summia. Suurin ylitys, milj. markkaa, esiintyi elokuun lopussa, kun taas lokakuun 15 päivänä tilillä oli varoja miljoonaa. Vuoden viimeisenä päi vänä valtion pano- ja ottotilillä oli varoja milj. markkaa eli 72.5 miljoonaa vä hemmän kuin vuotta aikaisemmin. Valtion nettovelka Suomen Pankille lisääntyi siten miljoonasta 18,450.6 milj. mark kaan. Lisäys oli siten miljoonaa eli 5.3 % oltuaan edellisenä vuonna 1,604.3 milj. markkaa eli 10.l %. Suomen Pankilla oli hallussaan joitakin määriä valtion eri obligaatiolainoihin kuu luvia obligaatioita. Näitä ei kuitenkaan ole hankittu siinä mielessä, että siten annettai siin valtiolle luottoa, vaan ne edustavat pikemminkin pankin kannalta sijoituksia, milloin niitä ei ole otettu edelleenmyyntiä varten. Kertomusvuoden alkaessa valtion obligaatioita oli pankin salkussa mil joonan, sen päättyessä taas milj. mar kan arvosta. Ulkomaiset selvitystila. Ulkomainen selvitysliike, joka loppuvuo den oli melkein kokonaan keskeytet tynä, alkoi ulkomaankaupan vähitellen el pyessä kertomusvuonna jälleen saada mer kitystä, vaikka se jäikin vähäiseksi verrat tuna edellisiin vuosiin. Suhteet Neuvosto liittoon ja Tanskaan olivat tärkeimmät, kun sitä vastoin suurin osa selvitysliikkeen aikaisemmista yhteyksistä oli poissa. Neu vostoliiton kanssa tehtiin kertomusvuoden aikana kolme tavaranvaihtosopimusta, joi hin sisältyi määräyksiä niihin liittyvien maksujen suorittamisesta. Erillisiä sopi muksia Neuvostoliiton kanssa tehtiin laivakulujen, rahtausmaksujen ja selvittämättä olevien vanhojen velkojen suorittamisesta. Edelleen täydennettiin Tanskan sopimusta ja tehtiin Norjan kanssa uusi sopimus. Vuoden ja kahden edellisen vuoden aikana suoritettiin selvitystileiltä viejille ja muille seuraavat määrät: Belgia.. Bulgaria. Espanja Italia. Kroatia Norja. Portugali. Ranska.. Romania. Saksa. H olla n ti.. Belgia. Norja Kenraalikuvernementti.. Slovakia S.N.T.Liitto.... Sveitsi.. Tanska.. Turkki O.o , i o O.i Yhteensä 12, ,993.6 l,176.o Lisäksi suoritettiin selvitystileiltä eräitä palautusmaksuja. Näiden määrä oli kerto musvuonna 20.7 milj. markkaa vastaten 71.9 ja miljoonaa lähinnä edellisinä vuosina. Niinkuin yllä olevasta taulukosta näkyy, johtui selvitysliikkeen supistuminen kah deksasosaan edellisen vuoden vaihdosta pääasiallisesti Saksan kanssa käydyn selvi tysliikkeen poisjäämisestä. Samaan suun taan vaikutti se tosiasia, että selvitysliike yleensäkin pääsi vauhtiin vasta kertomus vuoden puolivälistä. Sei vitystil ien loppusaldo osoitti kerto musvuoden päättyessä nettovelkaa 2,802.7 milj. markkaa, kun se vuotta aikaisemmin osoitti 2,365.5 milj. markan nettosaatavaa. Muutos oli osaksi asiallinen, mutta suurelta osalta kirjanpidollinen. Vuoden päät tyessä puheena olevien tilien ulkopuolella oli Saksan erikoistili, jonka velkamäärä oli\n3 ,381.5 milj. markkaa, joten nämä toisiinsa liittyvät, samanluontoiset tilit yhteensä päättyivät l,016.o milj. markan nettovel kaan. Kertomusvuonna nuo tilit yhdistet tiin. Näin ollen selvitystilien nettovelka todellisuudessa kertomusvuonna oli lisään tynyt 1,786.7 milj. markkaa eli lähes kol minkertaiseksi. Yksityiskompensatioina tapahtuvien kaup pojen perusteella suoritettiin kertomus vuonna viejille 23.0 milj. markkaa, joista 0.2 miljoonaa Suomen Pankissa pidetyiltä tileiltä. Vientiremburssien käyttö kehittyi päin vastaiseen suuntaan kuin tuontiremburssien. Niitä avattiin näet kertomusvuonna vain 18 arvoltaan 79.7 milj. markkaa, kun vastaavat luvut olivat 443 kappaletta ja milj. markkaa vuonna. Sen si jaan vuoden päättyessä avoinna olevien vientiremburssien määrä oli melko suuri, nimittäin 57.4 milj. markkaa vastaten 16.7 miljoonaa vuotta aikaisemmin. Remburssit. Edellä on käsitelty tärkeimpiä niistä koh dista, joissa Suomen Pankin asemassa ta pahtui muutoksia kertomusvuoden aikana. Sen lisäksi on tarkastettava pankin omai suus- ja tulostaseita yksityiskohtaisesti. Kertomusvuoden aikana Suomen Pankin remburssiliike vilkastui huomattavasti. Aina kesäkuuhun asti rembursseja avattiin vain Ruotsin kanssa käytävän kaupan ra hoittamiseksi, mutta silloin avattiin ensim mäinen remburssi Neuvostoliittoon, ja seuraavina kuukausina tämä toiminta laajeni käsittämään kaupankäynnin Tanskan, Eng lannin ja vihdoin myös valtamerentakais ten maiden kanssa. Edelleenkin on ollut voimassa remburssipakko, milloin tuonti tavaroista on ollut suoritettava ennakoita. Remburssin käytön yleisyyttä edisti mm. ulkomaisten kauppiaiden keskuudessa val linnut epäluottamus maamme poliittiseen asemaan ennen lopullista rauhantekoa sa maten kuin eri valtioiden säännöstelystä johtuvien, vapaata kauppaa rajoittavien määräysten tuntemattomuus. Suomen mar kan heikkeneminen oli sekin omansa li säämään remburssin käyttöä, koska liike miehet ostamalla remburssin katteen avauspäivänä saattoivat välttyä vaihtokurssien mahdollisen nousun johdosta aiheutuvilta tappioilta. Tuontirembursseja avattiin kertomus vuonna 3,341 määrältään 2,158.8 milj. markkaa eli enemmän kuin minään aikai sempana vuonna. Edellisenä vuonna avat tujen remburssien luku oli 2,118 ja arvo vain miljoonaa. Markan arvon ale neminen ilmeni siinä, että remburssit kes kimäärin olivat suuremmat kuin aikaisem pina vuosina. Kun remburssiliikkeen vil kastuminen erityisesti kohdistui loppuvuo teen, oli seurauksena, että vuoden vaih teessa avoinna olevien remburssien arvo ko hosi 1,045.5 milj. markkaan vastaten vain miljoonaa vuotta aikaisemmin. Pankin tilinpäätös. Omaisuustase. Suomen Pankin omaisuustaseen tärkeim mät erät kertomusvuoden samaten kuin lä hinnä edellisen vuoden päättyessä näkyvät alla olevasta asetelmasta, joka siten antaa yleiskuvan vuoden aikana tapahtuneista muutoksista: V a r a t: 31/i2 31/i Kultakassa Ulkomaiset valuutat Ulkomaiset vekselit.... Ulkomaan rahan mää räiset setelit ja korko3.8 liput. Diskontatut vekselit... 19, o Rediskontatut vekselit.. Hypoteekkilainat Kassakreditiivit Ulkom. selvitystilit.... 2,365.5 Suomen rahan määräiset obligaatiot Ulkomaan rahan määräi set obligaatiot Osakkeet Pankkikiinteistöt ja ka 32.o lusto Eri tilit. Yhteensä 23, , o , ,, 31/ lis 31/,2 edellä alennettiin myös pankin omistamien Enso-Gutzeit Oy:n osakkeiden kirjanpito Liikkeessä olevat setelit 15, ,597.7 arvo, minkä johdosta osaketili painui 7 Valtion pano- ja ottotili markkaan. Velkojen puolella kiintyy huomio ensi Muut pano- ja ottotilit ,684.5 Postivekselit sijassa muiden pano- ja ottotilien voimak kaaseen nousuun. Tämä tili oli kertomus Ulkomaiset kirjeenvaih tajat. 3,432.o vuoden varrella yleensä jonkin verran pie Ulkomaiset selvitystilit.. 2,802.7 nempi kuin edellisenä vuonna, mutta paisui ,079.1 vuoden viimeisellä viikolla ennätysmäärään, Eri tilit. 1, ,965.2 kun tulossa olleen setelinvaihdon johdosta Järjestelytilit. Kasvaneet korot l luottolaitoksiin virtasi varoja. Lisäys ver Kantarahasto. l,250.o l,250.o rattuna vuoden alkuun oli 1,963.0 milj. Vararahasto.. 1,000.5 l,154.o markkaa, ja tilillä oli varoja lähes neljä kertaa niin paljon kuin silloin. JärjestelyPankkikiinteistöjen ja kaluston a r v o 32. o 32. o tilien tuntuva lisääntyminen johtuu siitä, Pankin voitto että kultakassan ja ulkomaisten valuuttojen kirjanpitoarvojen korottamisesta johtuneet Yhteensä 23, ,225.4 voitot on kirjattu näille tileille. Suomen Pankin omat varat lisääntyivät Edellä on käsitelty tärkeimpiä tilejä ja pankin ohjesäännössä edellytetyllä tavalla. niiden muutoksia, ennen kaikkea kultakas- Kantarahasto pysyi muuttumattomana, saa ja valuuttavarastoa sekä ulkomaisia mutta vararahasto on vahvistunut velkatilejä, edelleen luotonantoa, valtion milj. markkaa. Siihen siirrettiin näet ker pano- ja ottotiliä ynnä setelistöä ja seteli- tomusvuoden alussa puolet vuoden net katetta. Sen lisäksi on muista tileistä mai tovoitosta eli 111,051,833: sekä sen nittava seuraavaa. lisäksi eduskunnan päätöksen nojalla se osa Mitä ensiksikin tulee varoihin, ansaitse voiton toisesta puolikkaasta, joka ylitti val vat obligaatiosalkussa tapahtuneet muutok tion tuloarvioon merkityn erän, toisin sa set huomiota. Sekä markkamääräisten että noen 11,051,833:. Sitäpaitsi vara ulkomaan rahan määräisten obligaatioiden rahastoon ohjesäännön 10 :n mukaisesti arvo aleni hiljalleen pitkin vuotta obligaa siirrettiin lunastamatta jääneiden vuoden tioiden arvontojen ja myynnin johdosta mallia vanhempien setelien määrä, Kun tavallisuuden mukaan ennen tilinpää 31.5 milj. markkaa. Kertomusvuoden päät töstä oli tehty eräitä kirjanpitoarvojen tyessä Suomen Pankin omien rahastojen alennuksia, painui Suomen markoissa ole arvo, vuosivoittoa mukaan lukematta, siten vien obligaatioiden arvo 72.0 milj. markkaa oli 2,436.0 milj. markkaa. pienemmäksi kuin vuotta aikaisemmin. Ul komaan rahassa annettujen obligaatioiden arvo sen sijaan lisääntyi, kun kirjanpitoar Tulostase. voja vuoden vaihteessa korotettiin niiden Suomen Pankin tulostase vuodelta niinkuin muidenkin ulkomaan rahan mää räisten saatavien kohdalla. Niiden arvo oli näkyy seuraa vasta asetelmasta, johon ver siten 46.1 milj. markkaa suurempi kuin tailun vuoksi on otettu myös edellisen vuo vuoden päättyessä. Tilinpäätöksen den vastaavat luvut: ~rj Velat: Tulot: O.o Korot kotimaisesta lainausliikkeestä. Korot ulkomaisilta kirjeenvaihtajilta.... Korot obligaatioista. Osingot.. A giovoitto. Provisiot.. Yhteensä 32.o , ,796,747: 573: 44,327,969: 9,488,863: 539,821: 30,307,457: ,461,432: ,540,423: 4,921,772: 46,162,635: 5,259,200: 2,637,806: 19,973,400: ,495,238: 95\n4 M enot: Palkat ja palkkiot.. Eläkkeet ja avustukset Pankkivaltuusmiesten palkkiot ja kulut.. Haarakonttorien valvojien palkkiot. Setelien painatus.. K u lu t Poistot Koneiston ja kaluston tiliarvon alennus.. Pankin voitto. Yhteensä 25,593,902: 80 1,782,703: ,014: ,973: 9,235,045: 7,554,654: 50 1,958,375: 90 3,626,096: ,103,666: 39,621,701: 40 1,759,425: 257,373: 252,088: 22,467,386: -12,836,173: 95 54,487,707: ,875: ,842,509: 272,461,432: ,495,238: 95 kuin edellisinä vuosina. Lisäys vuodesta oli 14.7 milj. markkaa eli 6.6 %. Nettovoiton viimeaikaista kehitystä valaisee seuraava lukusarja: Vuonna milj. markkaa., ,842,509: markkaa. Nettovoiton käyttämiseen nähden on huomattava, että puolet eli 118,421,254: 50 ohjesäännön mukaan on siirretty vararahastoon, joka siten vuoden 1946 ensimmäisessä viikkotilassa esiintyy 1,272.5 milj. markan suuruisena. Nettovoitosta on 100.o milj. markkaa otettu huomioon valtion kuluvan vuoden tuloarviossa. Loput eli 18.4 milj. markkaa on siirretty käyttämättömien voittovarojen tilille. Pankkivaltuusmiehet ehdottavat, että nämä voittovarat, määrältään 18,421,254 : 50 markkaa, siirrettäisiin pankin vararahastoon. Suomen Pankin kokonaistulot olivat vuonna huomattavasti korkeammat kuin edellisenä vuonna ja samalla suuremmat kuin milloinkaan aikaisemmin. Lisäys, joka oli 97.0 milj. markkaa eli 35.6 %, johtui pääasiallisesti luotonannon vilkastumisesta. Korot kötimaisesta lainausliikkeestä lisääntyivät yksinään enemmän kuin kokonaistulot, nimittäin milj. markkaa eli 54.7 %. Todelliset korkotulot olivat kirjattuja suuremmat, mutta katsoen jatkuvasti epävakaisiin taloudellisiin oloihin pidettiin tarpeellisena, samaten kuin edellisinäkin vuosina, siirtää osa korkotuloista varausten tilille. Ulkomaisilta kirjeenvaihtajilta kertyi pitkästä aikaa mainitsemisen arvoinen korkotulo, 4.9 milj. markkaa, mikä suurimmalta osaltaan oli edellisinä vuosina kasvaneita, mutta katkenneiden yhteyksien takia suorittamatta jääneitä eriä. Myös agiovoittoa sekä korkoja obligaatioista on kirjattu enemmän kuin edellisinä vuosina. Sitä vastoin osingoista saatu tulo pieneni 4.2 milj. markkaa, kun Kansainvälinen Järjestelypankki ei maksanut mitään osinkoa. Samoin provisiotulot pienenivät 10.3 milj. markkaa, johtuen ulkomaisen selvitysliikkeen supistumisesta. Myös menopuolella nousu oli yleinen, luonnollisena seurauksena palkkojen ja hintojen noususta. Palkat ja palkkiot vaativat 14.0 milj. markkaa enemmän kuin edellisenä vuonna, lisäyksen ollessa suhteellisesti suurempi kuin edellisinä vuosina eli 54.8 %. Tähän voimakkaaseen nousuun vaikutti myönnettyjen palkankorotusten ohella ylimääräisen henkilökunnan lisääminen, minkä remburssiliikkeen vilkastuminen, ulkomaisten saatavien ja velkojen tarkkailu sekä runsaan setelistön liikkeessäolo ovat tehneet tarpeelliseksi. Pankin kulut ovat kohonneet 5.3 milj. markkaa eli melkein 70 %. Liikkeessä olevan setelimäärän kasvaminen ja valmistautuminen setelinvaihtoon olivat tietenkin omansa, kallistuneiden kustannusten ohella, lisäämään setelien painatuksen aiheuttamia menoja. Kertomusvuoden tulostaseessa esiintyvä erä ei kuitenkaan ole verrannollinen vuoden taseeseen otettuun setelipainoa koskevaan summaan, setelipaino kun kertomusvuonna on kirjanpidollisesti erotettu muusta pankista omaksi yksikökseen. Varsinaisten menojen yhteismäärä oli siten 77.2 milj. markkaa vastaten 44.8 miljoonaa vuonna, joten lisäys oli 32.4 milj. markkaa eli 72.3 %. Varsinaisten menojen ohella menopuolella esiintyy poistoja ja arvonalennuksia. Edellisten määrä oli harvinaisen suuri, 54.5 milj. markkaa, vastaten vajaata kahta miljoonaa vuonna. Näistä suurista poistoista vain murto-osa, 376,000:, oli johtunut luotonannosta, nimittäin erään tavaraerän tuhoutumisesta, jota vastaan oli nostettu remburssitililtä juuri mainittu summa. Sen ohella poistettiin pankin pääkonttorin tulevaa toimitaloa varten hankitun tontin kirjattu arvo, 47.6 milj. markkaa, ja samaten erään setelipainon uudisrakennuksia varten ostetun maa-alueen hinta, 5.9 milj. markkaa, sekä eräitä pommitusvaurioiden korjaamisesta johtuneita kustannuksia. Mitä taas itulee siilien, että koneiston ja kaluston tiliarvon alennukset nyt ovat niin paljon pienemmät kuin vuonna, johtuu se äsken mainitusta setelipainon kirjaamista koskevasta muutoksesta; nyt alennukset koskevat yksinomaan kaluston arvoa, kun ne edellisenä vuonna käsittivät myös setelipainon koneiston. Suomen Pankin nettovoitoksi jäi siten milj. markkaa, joten se oli suurempi\n5 25 Pankkivaltuusmiesten käsittelemiä asioita.] Setelien lunastaminen. Kun sen asetuksen, jolla Suomen Pankki viimeksi joulukuun 4 päivänä 1942 oli oi keutettu poikkeamaan ohjesääntönsä 8 :n 1. kohdan säännöksistä setelien lunastami seen nähden, voimassaoloaika vuoden lopussa olisi mennyt umpeen, pankin johto kunta, katsoen, ettei ollut mahdollista pa lata kultaan sidottuun rahakantaan, teki aloitteen asetuksen voimassaoloajan piden tämiseksi. Yhtyen johtokunnan mielipitee seen pankkivaltuusmiehet pyysivät valtio neuvostolta, että Suomen Pankki asetuk sella oikeutettaisiin vuoden 1948 loppuun saakka edelleen poikkeamaan ohjesääntönsä 8 :n 1. kohdan määräyksistä. Tämä oikeus myönnettiin pankille mar raskuun 29 päivänä annetulla asetuk sella.. Tilintarkastus. Vuoden valtiopäivillä valitut tilin tarkastajat, kunnallisneuvos Aleksanteri Fränti, toimittaja Hugo Aattela, maanvil jelijä Kaapro Huittinen, maanviljelijä Au gust Kuusisto ja kunnallisneuvos Kaapro Moilanen, toimittivat viime vuoden helmi kuun 19 ja 23 päivän välisenä aikana pan kin vuoden tilintarkastuksen. Tilin tarkastajain lausunnon mukaisesti ja pan kin ohjesäännön tätä koskevien säännösten nojalla pankkivaltuusmiehet myönsivät joh tokunnalle vastuuvapauden pankin hallin nosta vuodelta. Lainausliikkeen ja valuuttakaupan tar kastus. Pankkivaltuusmiehet ovat vuoden aikana toimittaneet johtosääntönsä määräämän pankin lainausliikkeen ja muiden sijoitus ten sekä valuuttakaupan tarkastuksen seuraavina aikoina: helmikuun 7, huhtikuun 25, kesäkuun 26, elokuun 23, lokakuun 25 ja joulukuun 20 päivänä, Invenitaukset ja haarakonttorien tarkastus. a) Pääkonttorissa. Johtosääntönsä 6 :n mukaisesti pankki valtuusmiehet ovat toimittaneet pääkontto rin^ kassojen, kassaholvien ja rahastojen sekä laina- ja vakuuskirjain ynnä pant tien ja talletusten inventtauksen. Inventtauksessa ei havaittu aihetta muistutuksiin. b) Haarakonttoreissa. Pankkivaltuusmiehet ovat valvoneet, että konttorien valvojat ovat inventoineet haara konttorien käsikassat ja holvit kerran kuu kaudessa sekä vekselit, velkakirjat ja pantit vähintään kolmasti vuodessa. Sitäpaitsi on vuoden kuluessa tarkastettu kaikki haarakonttorit. Pankkivaltuusmiesten valvonnan alaiset rahastot. Pankkivaltuusmiehet ovat hyväksyneet Längmanin ja Rosenbergin rahastojen sekä Elis Holmin hätäapurahaston tilit vuodelta ja lähettäneet jäljennökset tileistä p ankkivai iokunnali e. Johtokunta. Pankkivaltuusmiesten esityksestä Tasa vallan presidentti myönsi kesäkuun 29 päi vänä antamillaan avoimilla kirjeillä Suo men Pankin johtokunnan puheenjohtajalle, lakitiedetten kandidaatti, varatuomari Risto Heikki Rytille hänen pyytämänsä eron mai nitusta puheenjohtajan virasta sekä Suo men Pankin johtokunnan jäsenelle, laki tiedetten kandidaatti, varatuomari Johan Wilhelm Rangellille hänen pyytämänsä eron sanotusta jäsenen virasta, molemmat kesäkuun 30 päivästä lukien. Täten avoimeksi tulleeseen johtokunnan puheen johtajan virkaan Tasavallan presidentti niinikään pankkivaltuusmiesten esityksestä nimitti heinäkuun 17 päivänä antamallaan avoimella kirjeellä silloisen valtiovarain ministerin, lakitieteen kandidaatti, vara tuomari Sakari Severi Tuomiojan. Avoi meksi tullutta johtokunnan jäsenen vir kaa ei vielä kertomusvuoden kuluessa täy tetty, vaan pankkivaltuusmiehet määräsi vät johtokunnan apujäseneksi siihen saakka, kunnes sanottu virka täytetään vakinaisesti, pankin sihteerin Esko Kullervo Leinosen. Toimiessaan valtioneuvoston jäsenenä sekä tultuaan syyskuussa nimitetyksi Suomen lähettilääksi Washingtoniin johtokunnan jä sen professori Kalle Teodor Jutila nautti virkavapautta koko kertomusvuoden ajan. Sanotun virkavapauden johdosta toimi joh tokunnan apujäsenenä pankkivaltuusmies ten määräyksestä pankin osastopäällikkö Carl Gustav Sundman. Vaihtokurssien muuttamista koskevat peri aatteet. Pankkivaltuusmiesten taholta tehdystä aloitteesta otettiin pankkivaltuusmiesten toukokuun 30 päivänä pidetyssä kokouk sessa käsiteltäväksi kysymykset markan ar vosta, inflaationvaaran torjumisesta sekä vaihtokurssien muuttamisesta. Johtokunta esitti kokouksessa pankkivaltuusmiesten pyynnöstä laatimansa laajan lausunnon, jossa käsiteltiin markan kotimaista ostovoi maa ja sen mittaamista, markan arvon suo jelemista ja vakauttamista, markan ulko maista arvoa ja sen mittaamista sekä va luuttapolitiikan päämääriä, keinoja ja lä himpiä tehtäviä. Lausunto aiheutti kokouk sessa laajan keskustelun, jonka päätyttyä pankkivaltuusmiehet päättivät hyväksyä johtokunnan lausunnossaan - esittämät vaih tokurssien muuttamista koskevat periaat teet ja suunnitelmat. Johtokunnan edellä mainittu lausunto julkaistiin myöhemmin Suomen Pankin taloustieteellisen tutkimus laitoksen julkaisujen sarjassa. Uudet setelimallit. Lokakuun 20 päivänä pankkivaltuusmiehille osoittamassaan kirjelmässä johtokunta ilmoitti ryhtyneensä odotettavissa olevaa setelien vaihtoa silmälläpitäen kiireellisiin 1162/46 toimenpiteisiin uusien setelimallien valmis tamiseksi. Koska kokonaan uusien, nykyi sen setelinvalmistustekniikan korkeimpia vaatimuksia vastaavien setelimallien ja nii den alkuperäislaattoj en valmistaminen veisi aikaa vuosikausia, johtokunta katsoi olta van pakotettuja tyytymään sellaiseen rat kaisuun, että entisiä setelimalleja käytetään melkein sellaisinaan painettavien uusien se telien valmistamisessa, silmiinpistävimmän muutoksen rajoittuessa setelien väriin ja vesileimaan. Poikkeuksen tästä muodosta vat kuitenkin uudet 100 ja 50 markan sete lit, jotka täydellisesti poikkeavat aikaisem mista vastaavista seteleistä sekä painoasuun että kokoon nähden ja joiden painamisessa käytettävät alkuperäislaatat oli osittain jo aikaisemmin valmistettu. Suuremman painatusnopeuden saavuttamiseksi painetaan kaikki uudet setelit kirjapainomenetelmää käyttäen rotatiokoneessa, lukuunottamatta markan seteliä, joka vielä ainakin toistaiseksi painetaan kuparipainossa. Kokouksessaan lokakuun 25 päivänä pankkivaltuusmiehet hyväksyivät sanotut uudet setelimallit, ja setelien paperia, ulko näköä ja tekotapaa koskevat selitelmät jul kaistiin asetuskokoelmassa joulukuun 28 päivänä. Dollarilainan ottaminen puuvillanhankintoja varten. Joulukuussa pitämässään kokouksessa pankkivaltuusmiehet hyväksyivät johtokun nan esityksen siitä, että Suomen Pankki ottaisi Amerikasta viidenmiljoonan dollarin suuruisen lainan, jonka sikäläinen ExportImport Bank oli suostunut myöntämään Suomelle puuvillanhankintoja varten. Laina suoritetaan takaisin viidentoista kuukauden kuluessa puuvillanhankintasopimusten alle kirjoittamisesta ja maksetaan siitä korkoa 2 1/2 % vuodessa. Lainasta saaduilla va roilla ostettava puuvillamäärä on noin tonnia, ja Suomen yksityiset tuojat tekevät ostonsa suoraan Yhdysvaltain vie jiltä sopimuksilla, jotka on solmittava en nen kesäkuun 13 päivää Koska Suo men Pankki ei katsonut voivansa ottaa sa nottua lainaa ilman, etttä valtio sitoutuu vastaamaan sille lainan korosta ja sen hoi dosta aiheutuvista kustannuksista sekä mah dollisesta kurssitappiosta, valtioneuvosto päätti, että valtio ottaa vastatakseen niistä. 4\n6 27 Lainasopimus allekirjoitettiin joulukuun 12 päivänä. Kalliista ajasta johtuvat lisäpalkkiot, yli määräiset perhelisät ja ylimääräisten toimi henkilöiden palkkaus. Poistoja. Eduskunnan myönnettyä vuoden al kupuolella määrärahat korotettujen kamiinajan- ja kalliinpaikanlisien suorittamista varten valtion viran tai toimen haltijoille sekä korotetun kalliinajanlisän suoritta mista varten valtion eläkkeennauttijoille vuonna johtokunta teki pankkivaltuusmiehille esityksen, että elinkustannus ten nousun johdosta myös Suomen Pankin vakinaisille ja ylimääräisille toimenhalti joille sekä eläkkeen- ja avustuksennauttijoille maksettavat sanotut lisät korotettai siin vastaavasti. Kokouksessaan huhtikuun 25 päivänä pankkivaltuusmiehet hyväksyi vät.johtokunnan esityksen ja myönsivät johtokunnan käytettäväksi vuoden ai kana pankin vakinaisten ja ylimääräisten toimenhaltijani sekä eläkkeen- ja avustuksennauttijain kalliinajanlisien korottamiseen yhteensä 6,560,000 markan sekä pankin vakinaisten ja ylimääräisten toimenhaltijain kalliinpaikanlisien korottamiseen yhteensä 1,040,000 markan suuruiset mää rärahat, Korotetut lisät maksettiin taan nehtivasti vuoden alusta lukien ja nou datettiin niiden suuruutta määrättäessä samoja periaatteita, joiden mukaan val tion maksamien kalliinajan- ja kalliin paikanlisien suuruus oli vahvistettu. _ Sa massa kokouksessaan pankkivaltuusmiehet niinikään hyväksyivät johtokunnan esityk sen, jonka mukaisesti pankin vakinaisille ja ylimääräisille toimenhaltijoille elinkus tannusten kallistumisen johdosta maksettiin vuoden alusta lukien ylimääräistä per helisää 200 markkaa kuukaudessa kutakin asianomaisen toimenhaltijan elätettävänä olevaa seitsemäätoista vuotta nuorempaa lasta kohden ottaen tällöin huomioon toi menhaltijan sekä hänen aviopuolisonsa lap set ja ottolapset. Sanottuun tarkoitukseen käytettäväksi vuonna pankkivaltuus miehet myönsivät 450,000 markan suurui sen määrärahan. Elinkustannusten edelleen noustessa edus kunta päätti elokuussa jälleen korottaa val tion viran tai toimen haltijoille sekä val tion eläkkeennauttijoille maksettavat kalliinajanlisät taannehtivasti kesäkuun alusta lukien. Pitäen kohtuullisena, että Suomen Pankin vakinaiset ja ylimääräiset toimen Johtokunnan esityksestä pankkivaltuus miehet ovat päättäneet, että eräät epävar moiksi merkityt, vuosilta 1902 ja 1932 peräi sin olevat saatavat, yhteensä 150,826 mark kaa 41 penniä, poistetaan tileistä kokonaan arvottomina. Tilapäisen vaihtokonttorin perustaminen Helsingin eteläsatamaan. Koska suoran laivayhteyden alettua Helsingin ja Tukholman välillä valuuttasäännöstelyn johdosta ja erittäinkin sen valvonnan tehostamista silmälläpitäen oli osoittautunut tarpeelliseksi, että Suomen Pankilla olisi Helsingin eteläsatamassa matkustajaliikennettä palveleva toimipaikka, johtokunta teki pankkivaltuusmiehille esi tyksen, että sanotulla satama-alueella avat taisiin pankin pääkonttorin alaisena asioimistona tilapäinen vaihtokonttori. Pankki valtuusmiehet hyväksyivät johtokunnan esi tyksen vahvistaen samalla, että tilapäisen vaihtokonttorin tehtäviin kuuluu Suomen rahan vaihtaminen, ulkomaan valuutan os taminen, dearingitse saapuneiden matkarahojen maksaminen sekä niiden ylijäämän palauttaminen, matkashekkien lunastaminen ja täten saatujen matkarahojen ylijäämän palauttaminen sekä ulkomaille lähtevien matkustajien sellaisten rahavarojen ja^ ar vopapereiden talteen ottaminen, joiden maastavienti ei ole sallittua. Vaihtokont tori aloitti toimintansa elokuun 19 päivänä Helsingin eteläsataman tullipaviljongissa. Uusien toimien perustaminen. Johtokunnan esityksestä pankkivaltuus miehet perustivat kertomusvuoden kuluessa pankin pääkonttoriin sen liiketoiminnan laajentumisen johdosta tarpeellisiksi osoit tautuneet yhden vanhemman kanslistin, kaksi kassanhoitajattaren, kaksi vanhem man konttoriapulaisen, neljä nuoremman konttoriapulaisen ja neljä vahtimestariautonkuljettajan tointa. Lisäksi muutettiin kaksi pääkonttorin nuoremman vahtimesta rin tointa vahtimestari-lämmittäjän toi miksi. haltijat sekä eläkkeen- ja avustuksennauttijat saisivat saman edun, johtokunta teki pankkivaltuusmiehille esityksen, että myös kaikille näille maksettavat kalliinajanlisät korotettaisiin taannehtivasti sanotusta kesä kuun 1 päivästä lukien noudattaen samoja periaatteita, joiden mukaan valtion viran tai toimen haltijoiden sekä valtiolta eläkettä saa vien kalliinajanlisät oli mainitusta ajankoh dasta lähtien korotettu. Kokouksessaan elo kuun 23 päivänä pankkivaltuusmiehet hy väksyivät esityksen ja myönsivät näihin uusiin korotuksiin vuoden aikana käy tettäväksi yhteensä 7,250,000 markan suu ruisen määrärahan. Joulukuussa johtokunta teki pankkival tuusmiehille esityksen, että Suomen Pan kin vakinaisille ja ylimääräisille toimenhal tijoille maksettaisiin myös vuonna 1946 sekä kalliinajan- että kalliinpaikanlisää sa mojen periaatteiden mukaisesti kuin val tion viran tai toimen haltijoille ja Suomen Pankilta eläkettä tai avustusta nauttiville kalliinajanlisää samojen periaatteiden mu kaisesti kuin valtion eläkkeennauttijät saa vat mainittua lisää valtion- varoista. Niin ikään johtokunta ehdotti, että pankin toi menhaltijoille vuonna maksetut yli määräiset perhelisät edelleen vuonna 1946 maksettaisiin saman suuruisina. Pankkival tuusmiehet hyväksyivät esitykset ja myön sivät vuoden 1946 aikana kalliinajanli sien suorittamiseen käytettäväksi yhteensä 21,300,000 markan, kalliinpaikanlisien suo rittamiseen yhteensä 2,010,000 markan ja ylimääräisten perhelisien suorittamiseen yh teensä 470,000 markan suuruiset määrä rahat. Kokouksessaan joulukuun 20 päivänä pankkivaltuusmiehet johtokunnan esityk sestä myönsivät 7,000,000 markkaa käytet täväksi tarpeen mukaan. pankin ylimää räisten toimihenkilöiden palkkaamiseen vuonna Myönnetyt eläkkeet. Pankkivaltuusmiehet ovat kuluneen vuo den aikana myöntäneet kolme eläkettä, joi den yhteinen vuotuinen määrä on 311,892 märkivää. Tontin ostaminen pääkonttorin toimitaloa varten. Pankin liiketoiminnan suuren laajentu misen ja siitä johtuvan henkilökunnan li sääntymisen johdosta vallitsee pankin pää konttorissa nykyisin niin suuri tilanahtaus, että se ei ajanmittaan voi olla haitallisesti vaikuttamatta pankin toimintaan. Koska lisätilan hankkimiskysymys oli osoittautu nut mahdolliseksi ratkaista vain rakennut tamalla pääkonttorille uusi toimitalo, johto kunta oli jo useiden vuosien aikana tiedus tellut tarkoitukseen sopivaa, kaupungin varsinaisessa liikekeskuksessa sijaitsevaa tonttia. Tässä mielessä johtokunta oli jo vuonna 1941 tiedustellut kaupunginhalli tukselta, millä ehdoilla kaupunki voisi luo vuttaa pankin uudisrakennusta varten edus kuntatalon eteläpuolella, Mannerheimintien ja Arkadiankadun kulmassa sijaitsevan noin 5,850 m2:n suuruisen rakentamatto man alueen, joka on tarkoitukseen riittä vän laaja ja edustava sekä eduskuntatalon välittömässä läheisyydessä ja liikekeskuk sessa sijaitsevana erittäin sopiva pankin pääkonttorin sij aitsemispaikaksi. Kun kau punginhallitus sittemmin huhtikuussa ilmoitti olevansa halukas myymään sanotun tontin pankille 70.2 miljoonan markan suu ruisesta kauppahinnasta, joka olisi suoritet tava Suomen Pankin omistamilla Helsingin kaupungin ulkomaanrahan määräisillä obli gaatioilla, johtokunta teki pankkivaltuus miehille esityksen, että pankkivaltuusmie het valtuuttaisivat johtokunnan jatkamaan Helsingin kaupungin kanssa neuvotteluja tontin ostamisesta pankille sekä päättämään kaupan edellä mainittuun hintaan. Kokouk sessaan huhtikuun 25 päivänä pankkival tuusmiehet hyväksyivät johtokunnan esi tyksen. Kauppasopimus, jossa Helsingin kaupungin ja Suomen Pankin välillä so vittiin kaupan lopullisesta päättämisestä sen jälkeen, kun alueen asemakaava ja tonttijako on vahvistettu, allekirjoitettiin toukokuun 25 päivänä. Haarakonttorien valvojat. Pankin haarakonttorien valvojina ja näi den varamiehinä ovat vuonna 1946 pank kivaltuusmiesten päätöksen nojalla seuraavat henkilöt: Hämeenlinnan konttori: valvojat kaup paneuvos Anders Gustaf Skogster ja kaup pias Johan Verner Fredriksson sekä vara miehet varatuomari Yrjö Jokiranta ja toi mitusjohtaja Kaarlo August Noro; Joensuun konttori: valvojat fil. maisteri Yrjö Antero Kankaanrinta ja asianajaja,\n7 28 29 varatuomari Mauno Moilanen sekä varamiehet kaupunginjohtaja, f il. maisteri Armo Pyhälä ja kauppaneuvos Juhana Tarina; Jyväskylän konttori: valvojat johtaja Kaarlo Vilhelm Laitila ja apteekkari Eugen Mansnerus sekä varamiehet lehtori Herman Hämäläinen ja poliisimestari, varatuomari Eino Ilmari Karpio; Kotkan konttori: valvojat toimitusjohtaja Veikko Aleksander Cajander ja toimitusjohtaja, pormestari Hugo Gustaf Johannes Melart sekä varamiehet kauppaoppilaitoksen rehtori, f il. maisteri Hugo Lennart Wennerstrand ja kaupunginsihteeri, hovioikeudenauskultantti Kustaa Ilmari Laaksonen; Kuopion konttori: valvojat pormestari Alvar Hjalmar Mikael Hurtta ja maanviljelysneuvos Niilo Ilmari Jokinen sekä varamiehet oikeusneuvosmies Gunnar Valdemar Helien ja toimitusjohtaja Pekka Karttunen; Lahden konttori: valvojat johtaja Väinö Tuompo ja rehtori, fil. maisteri Artturi Aukusti Tähtinen sekä varamiehet toimitusjohtaja Kaarle Ilmari Halme ja kaupunginjohtaja Olavi Ilmari Kajala; Mikkelin konttori: valvojat kihlak. tuomari Erkki Veikko Kuokkanen ja kunnallisneuvosmies Otto Kinnunen sekä varamiehet johtaja Valter Pulkkinen ja toimitusjohtaja Asko Savolainen; Oulun konttori: valvojat toimitusjohtaja Otto Alfons Karhi ja oikeuspormestari Karl Torsten Reini! ä sekä varamiehet johtaja Jalmari Kustaa Korkeakivi ja toimitusjohtaja, kauppaneuvos Aarne Toivonen; Porin konttori: valvojat johtaja Toivo Henrik Rintala ja kaupunginjohtaja, fil. tohtori Frans Vihtori Härmä sekä varamiehet kauppias Juho Antti Airio ja johtaja Yrjö Nurmi; Tampereen konttori: valvojat toimitusjohtaja Alpo Pesonen ja oikeuspormestari Lauri Talvia sekä varamiehet toimitusjohtaja, eversti Eric B:son Schauman ja johtaja Lauri Pellas; Turun konttori: valvojat maaherra Frans Vilho Kyttä ja johtaja Juho Heikki Kurkela sekä varamiehet johtaja Aarne Laaksonen ja toimitusjohtaja Väinö Jylhä; sekä Vaasan konttori: valvojat johtaja Lauri Aleksander Niinioja ja konsuli Johan Alfred Viblund sekä varamiehet johtaja Juho Viljam Vaahtoniemi ja verotarkastaja Toivo Verner Järvilehto. Pankkivaltuusmiehet ja tilintarkastajat. Pankkivaltuusmiehinä olivat vuoden alusta huhtikuun 19 päivään saakka seuraavat henkilöt: Tanner, Väinö, toimitusjohtaja, Vesterinen, Vihtori, maanviljelijä, Hackzell, Antti, varatuomari, Leppälä, Juhani, kunnallisneuvos, Pekkala, Mauno, pääjohtaja, v. Frenckell, Erik, dipl. insinööri, Kilpi, Eino, päätoimittaja, Filppula, J. Eri., kunnallisneuvos, Salmenoja, Pietari, osastonhoitaja. Edellä mainituista varatuomari Hackzell ei kuitenkaan sairauden vuoksi voinut osallistua pankkivaltuusmiesten kokouksiin. Suppeamman valtuuston muodostivat kaksi ensinmainittua sekä dipl. insinööri v. Frenckell varatuomari Hackzellin ensimmäisenä varamiehenä. Puheenjohtajana toimi toimitusjohtaja Tanner ja varapuheenjohtajana allekirjoittanut Vesterinen. Viime maaliskuussa toimitettujen eduskuntavaalien jälkeen kokoontuneen eduskunnan valitsijamiehet valitsivat huhtikuun 19 päivänä pankki vai tuusmiehiksi seuraavat henkilöt: Pekkala, Mauno, pääjohtaja, Vesterinen, Vihtori, maanviljelijä, Leikola, Erkki, professori, Salmenoja, Pietari, osastonhoitaja, Leppälä, Juhani, kunnallisneuvos, Pilppula, J. Eri., kunnallisneuvos, Manninen, Hugo, kansanedustaja, Peltonen, Onni, kansanedustaja, Söderhjelm, Johan Otto, lakitieteentohtori. Näistä kolme ensinmainittua muodostavat suppeamman valtuuston. Huhtikuun 20 päivänä pitämässään kokouksessa pankkivaltuusmiehet valitsivat puheenjohtajakseen allekirjoittaneen Pekkalan ja varapuheenjohtajakseen allekirjoittaneen Vesterisen. Pankin tilintarkastajiksi vuoden tilejä tarkastamaan valitsijamiehet ovat valinneet seuraavat henkilöt: Huittinen, Kaapro, maanviljelijä, hänen varamiehensä Laine, Lauri, kansanedustaja, t Niemistö, August, taloudenhoitaja, hänen varamiehensä Vasama, TJ., taloudenhoitaja, sekä Fränti, Aleksanteri, kunnallisneuvos, hänen varamiehensä, Niskala, Markus, kansan edustaja. Moilanen, Kaapro, kunnallisneuvos, hänen varamiehensä Valanne, Teuvo, toimitusjohtaja, Kuusisto, August, maanviljelijä, hänen varamiehensä Bryggari, Tuomas, kivityömies, kansanedustaja, Helsingissä maaliskuun 12 päivänä MAUNO PEKKALA. Vihtori Vesterinen. Erkki Leikola. P. Salmenoja. Juhani Leppälä. J. Eri. Pilppula. H. Manninen. O. Peltonen. J. O. Söderhjelm. Esko K. Leinonen.


Google play kauppa on pysähtynyt – Portaiden teko rinteeseen\nJos Play Kaupan käynnistäminen tai sovellusten ja pelien lataaminen sen kautta ei onnistu, kokeile alla olevia vianetsintäohjeita. Avaa Play Kauppa ‑sovellus Play Kauppa. Valitse vasemmassa yläreunassa Valikko Menu.\nGoogle Play -palveluiden avulla päivitetään- ja Play -sovelluksia. Tämä komponentti tarjoaa ydintoimintoja, kuten todennuksen käyttämillesi . Mikä avuksi kun tabletti ilmoittaa tuota koko ajan? Kun avaa play-kaupan niin se sulkee itsensä ennenkuin aukeaakaan ja tulee tuo ilmoitus.\nAvattaessani minkä tahansa sovelluksen laite huutaa Play Kauppa on pysähtynyt. Laitokseni myös tekee sen selväksi, että . Ja extrana joka välissä lukee herja play kauppa pysäytetty. No minäpäs kurkkasin netin ihmeelliseen maailmaan ja tästä samasta asiasta on muutkin. Denver tabletti ostettiin, jotta tyttömme voisi pelailla ym.\nKuitenkin play kauppa stoppasi jo muutaman kerran jälkeen, eikä tällainen tollo tajua miten sen saisi . Mee play kauppaa, omat sovellut , pysäytä. Google Play -myymälä on pysähtynyt. Miten saan tän puhelimeen vähän väliä tulevan ilmoituksen loppumaan?\nPuhelin jumittaa kun tuo ilmoitus tulee. Voit saada virheen, joka sisältää satunnaisia lukuja, kun lataat Office-sovelluksia Play -kaupasta. Google Playn ylläpitäjät ovat tietoisia asiasta ja .


SSV pistejakoon Torin kanssa - Helsinki - UrheiluSuomi.com\nSSV pistejakoon Torin kanssa\n431376 Salibandy - Salibandyliiga 20.10.2011\nSSV palasi CC-tauolta liigaan kohtaamalla Loviisan Torin vieraissa. Ottelu oli vähämaalinen ja tasainen, ja vaati vielä jatkoajan normaalin peliajan lisäksi. Jatkoajalla maaleja ei nähty, joten joukkueet tasasivat pisteet.\nPeli lähti rauhallisesti käyntiin. Ottelu ehtii edetä 4.22 kun, Kimmo Kinnusen maali tulee laidasta niin yllättäen, että kaikilla kestää hetki tajuta että pallo on maalissa. Tor ei tästä kuitenkaan hätkähdä ja Torin tasoitus nähäänkin pian. Torin Andreas Hietala tarjoilee rankkarin, jolle David Rytych ei tällä kertaa mahda mitään. Peli tasan 1-1.\nToisen erän loppu on muodostua käännekohdaksi, kun SSV selviää päättäväisyydellä kahden miehen alivoimasta ja saa tehtyä vielä maalin. Antti Matikainen on avannut maalitilinsä liigassa ja SSV:ssä. Syötön maaliin antoi ensi kertaa kokoonpanossa nähty Lauri Lehtonen, joka näin saavutti ensimmäisessä pelissään ensimmäisen pisteensä SSV:ssä. SSV on siirtynyt taas johtoon, ja edessä on kolmas erä.\nTor tulee kuitenkin uuteen erään tiukalla asenteella ja saa väännettyä lopulta maalin hyvien tilanteiden seurauksena. Tämän jälkeen SSV nostaa hurjan mylläkän ja peli on kaiken kaikkiaan viihdyttävää. Tilanteita on paljon molemmissa päissä, mutta ratkaisua ei kuitenkaan nähdä.\nJatkoaika mennään SSV:n komennossa edelleen hyvällä tempolla, mutta tilanteet jäävät keskeneräisiksi. Tor on tehnyt läpi pelin hyviä nousuja ja hyödyntänyt toista aaltoa ja näin pystynyt antamaan painetta SSV:n puolustukselle. Puolustus kuitenkin kestää molemmissa päädyissä, ja summerin soidessa ratkaisua ei ehditä nähdä. Peli on päättynyt pistejakoon tuloksella 2-2. Molempien joukkueiden veskat tekivät täyden päivätyön ja palkittiin joukkueidensa parhaina.\nSarja jatkuu lauantaina kotipelillä Joensuun Josbaa vastaan.\nSami LepistöJohn NormanAntti PihlströmPerttu Puska


Puijon Naisille kotitappio Varala Teamistä - Puijo Wolley Juniorit ry\nPuijon Naisille kotitappio Varala Teamistä\nVaralan nuorimaajoukkue kävi hakemassa sunnuntasina 1-3 (24-26,23-25,26-24,23-25) vierasvoiton Pohjantieltä\nKotivoittoa ei nähty tammikuussa ylemmässä jatkosarjassa. Sunnuntaina oli pullatkin pöytään katettuna, mutta ei ollut kotijoukkueella nälkä. Vieraat vei pullat hieman väkinäisen esityksen jälkeen.\nKuten eränumerot osoittavat niin näennäisen tasaisesti mentiin. Totuus oli kuitenkin, että Varala vei ekaa ja neljättä erää.Molemmissa erissä jaksettiin kuitenkin uskoa loppuun asti ja vaihdosta Niina, Saara ja Krista toi mukavasti lisää vauhtia. Erät kuitenkin lopahtivat rinnalle pääsyyn ja Varala kurotti maaliin turvan mitalla.\nToinen ja kolmas erä olivat meidän hallintaa. Toinen erä kämmitiin ja kolmaskin oli lähellä. Molempien pelaaminen oli väsyneen oloista ja lieneekö sitten treeniviikko verottanut terävyyden, koska peli oli molemmille viikonlopun ainoa.\nRike ja keskarit pystyivät puhkomaan Varalan torjuntaa kohtuullisesti. Syötöllä saatiin Varalan vastaanottoa rikki, mutta torjunta/puolustus ei tuottanut tulosta. Varala puolustii ja torjui paremmin ja kuittasi näin voiton. Emppu oli hyvä liberona ja Rike kuittasi Savon Sanomien parhaan pelaajan palkinnon kuten Myös Intron nälkäisimmän pelaajan ruokakortin.\nSunnuntai kotipelinä on meille syksyyn nähden poikkeus ja treenien ja vireystilan virittäminen huippuunsa on valmentajan kannalta uusi. Kaksi kotipeliä on mennyt opetteluksi. Kahden viikon päästä on kotona vastassa Wovo. Kovaa saadaan pelata, jotta kotivoitto saadaan.


796 m² Halmetie 15, 00730 Helsinki Varastotila Yksiö vuokrattavana - Oikotie 15140182\nVuokrataan, Helsingin Malmilla sijaitseva elintarvikekäyttöön rekisteröity ja soveltuva varasto/ tuotantotila. Ollut aiemmin vihannestukkukaupan käytössä. Osa tilasta on noin 8m. korkeaa tilaa, jossa hyllyt valmiina. Tilassa pakastamo ja kylmätila/ kylmähuone. Pakastamoa voidaan todennäköisesti laajentaa. Yläkerrassa on toimistotilaa, jossa sosiaalitilat naisille ja miehille, suihkuineen.\nTrukin käyttö sisältyy vuokraan- Lisäksi sähköpässi ja pumppukärryjä Kiinteistöön kuuluu oma traktori lumitöitä varten. Vuokralainen vastaa huolloista ja käytöstä.\nEtsitään päävuokralaista koko talolle. Alakerrassa on myös sosiaalitilat naisille ja miehille. Puoliperävaunullisella rekalla mahtuu peruuttamaan lastauslaituriin. Laiturissa hydraulinen kääntölippa. Kolme rekkaa mahtuu yhtä aikaa laitureihin. Laiturissa lisäksi kolme ns. alumiinista manuaalilippaa. Pihalla on myös parkkipaikkoja henkilöautoille. Laiturista johtaa nosto-ovet varastoon. Tilan kokonaiskoko on noin 793 m2 sis. toimistotilat ja sosiaalitilat.


EU:n maatalousministerit: Metsäasioissa kunnioitettava kansallista päätäntävaltaa, CAP-suunnitelmilla tiukka aikataulu - Suomenmaa.fi\nJari Lepän mukaan maatalouden päästöjen vähentämiseksi on tärkeää löytää kustannustehokkaita toimia. (Kuva: Janina Orjasniemi / Valtioneuvoston kanslia)\nEU:n maatalousministerit: Metsäasioissa kunnioitettava kansallista päätäntävaltaa, CAP-suunnitelmilla tiukka aikataulu\nSuomenmaa\t 12.10.2021 19:20 , muokattu 12.10.2021 19:47\nEU:n maatalous- ja kalastusministerit keskustelivat Luxemburgissa 11.–12. lokakuuta pitämässään kokouksessa EU:n uudesta, vuoteen 2030 ulottuvasta metsästrategiasta. Jäsenvaltiot korostivat kokouksessa kansallisten metsästrategioiden merkitystä.\nSuomea kokouksessa edusti maa- ja metsätalousministeri Jari Leppä (kesk.)\n– Metsäpolitiikka kuuluu kansalliseen päätäntävaltaan, ja tästä tulee pitää kiinni tulevien aloitteiden valmistelussa. Meillä on pitkät perinteet metsien seurannassa, ja jäsenmaiden välistä yhteistyötä tiedon harmonisoimiseksi tulee jatkaa. Kynnysarvoista tulee voida päättää kansallisella tasolla, ministeri Leppä painotti.\nMinisterit keskustelivat myös 55-valmiuspaketin vaikutuksista maa- ja metsätalouteen. Merkittävimpinä komission ehdotuksista nostettiin esiin LULUCF-asetus, taakanjaon asetus sekä uusiutuvan energian direktiivi.\n– EU:n kiristyvä päästövähennystavoite maataloudelle on haastava, ottaen huomioon ruuantuotannon heikon kannattavuuden. Maatalouden kasvihuonekaasupäästöt ovat peräisin hajanaisista, biologisista päästölähteistä, joita on vaikeampi hallita kuin monen muun sektorin päästöjä, Leppä totesi neuvoston keskustelussa.\nHänen mukaansa on tärkeää löytää kustannustehokkaita toimia päästöjen vähentämiseksi.\n– Maankäyttösektorin päästöjen vähentämistoimet voivat olla erilaisiin viljelymenetelmiin ja -teknologioihin liittyviä ratkaisuja, joilla edistetään hiilen sitomista, hiilivarastojen kasvattamista ja ylläpitämistä, Leppä totesi.\nMinisterit keskustelivat myös kansallisten CAP-suunnitelmien laadinnan tilanteesta. Suunnitelmien laadinta on monessa jäsenvaltioissa hyvässä vauhdissa, mutta vuodenvaihteen 2021–2022 määräaika suunnitelmien toimittamiselle komissioon on monen jäsenvaltion mielestä haastava.\nTiukasta aikataulusta huolimatta jäsenvaltiot ovat konsultoineet sidosryhmiä laajasti ja arvelivat, että toimitus onnistuu aikataulussa.\nLepän mukaan Suomessa sidosryhmät ovat olleet alusta alkaen laajasti mukana CAP-suunnitelman valmistelussa.\n– Kaiken kaikkiaan tuhannet ihmiset – maatalousyrittäjät, sidosryhmien edustajat ja maaseudun toimijat – ovat osallistuneet Suomen CAP-suunnitelman valmisteluun, Leppä sanoi.\nNeuvostossa keskusteltiin myös sianlihamarkkinoiden vaikeasta tilanteesta. Vientikysynnän väheneminen, afrikkalainen sikarutto ja jatkuva tuotantokustannusten nousu ovat syynä Euroopan sianlihamarkkinoiden huonoon tilanteeseen.\nSuomi oli mukana yhteensä 19 maan pyynnössä komissiolle seurata sianlihamarkkinoiden tilannetta tarkasti ja ryhtyä toimenpiteisiin tilanteen helpottamiseksi.\nLisäksi ministerit keskustelivat muun muassa eläinten hyvinvoinnista ja niin sanotun kaupan pitämisen vaatimusten päivittämisestä. Jäsenvaltiot kannattivat yksimielisesti vaatimusten päivittämistä Pellolta pöytään -strategian mukaisesti.\nSuomi nosti keskustelussa esiin myös elintarvikkeiden alkuperämerkintöjen laajentamisen kuluttajien toiveiden mukaisesti.\nLeppä kertoo Luxemburgin kokouksesta Twitterissä julkaisemallaan videolla:\nTuhti paketti #Agrifish neuvostoa saatiin päätökseen. Alla tunnelmayhteenveto kokouksesta! 👇🏽🇫🇮🇪🇺 pic.twitter.com/1iwQCqNEM2\n— Jari Leppä (@JariLeppa) October 12, 2021\nCAP euroopan unioni maatalous metsätalous


Uni ja liikunta | Eero Junkkaala\n← Onko järkevää uskoa Jumalaan?\nEvoluutiokriittinen ääni →\nJulkaistu 17 syyskuun, 2019\tby Eero Junkkaala\nEn ole koskaan ollut mikään terveysintoilija, enkä ole vieläkään. Lisäksi olen aika laiska. Onneksi olen tykännyt juoksemisesta ja nukkumisesta. Nämä nimittäin ovat nykytiedon perusteella terveen elämän salaisuus. Aivot tykkäävät, kun ihmisen liikkuu jonkin verran ja nukkuu riittävästi.\nKuulin kolmannenkin keinon, millä vastustaa dementian tuloa: saunominen. Sehän sopii! Pidän nimittäin saunomisesta. Niinpä voi olla, että saan työnnettyä mahdollista kulman takana olevaa dementoitumista hiukan eteenpäin. Tämän saunomisen kertoi tunnettu lääkäri, joten sen merkitystä ei parane epäillä. Ainakaan meidän jotka pidämme saunomisesta.\nLiikunnan merkitys on aina tiedetty, mutta nyt aivotutkijatkin ovat alkaneet puhua siitä. Aivoihin kuulemma kertyy jotain töhnää, jos ei liiku. Täytyy siis yrittää pitää viikoittaisista parista kolmesta juoksulenkistä kiinni. Juokseminenhan on laiskan miehen harrastus. Se sopii myös tällaiselle, joka viihtyy hyvin yksikseen. Ei tarvitse mennä mihinkään erityiseen paikkaan, eikä seurustella kenenkään kanssa. Se ei maksakaan mitään. Laittaa vaan lenkkikengät jalkaan ja avaa ulko-oven. Siitä sitten hölköttelee jonnekin ja takaisin tai tekee jonkun lenkin. Aluksi voi sanoa itselleen, että tänään juoksen vaan ihan lyhyesti, kun juoksu kulkee niin huonosti. Vähitellen kroppa vertyy ja voikin huijata itseään juoksemaan vähän pidempään. Niin se menee.\nNyt on ruvettu puhumaan hyvän unen vaikutuksesta. Liian vähät unet eivät tarjoa aivoille kunnollista levähdysaikaa. Sanovat, että 7-9 tuntia yössä olisi sopiva aika. Luullakseni sitä voi päivällä vähän paikata, jos yö jää lyhyemmäksi. Tai varmaan sitenkin, että jos joskus tulee univaje, seuraavina öinä paikkaa sen. Jotkut meistä ovat iltavirkkuja ja jotkut aamu. Silloin täytyy vaan yrittää sovittaa nukkuminen siten, että ei valvo sekä illalla että aamulla.\nRavinnosta en puhu mitään, vaikka sekin kuuluisi tähän pakettiin. Onneksi kahvi on todettu terveysjuomaksi. Odotan sitä päivää, jolloin korvapuustikin julistetaan tai keksit. Voi olla, että sitä päivää ei tule. Silloin täytyy sanoa itselleen, että jotain ylimääräistä nautintoa elämässä pitää olla, eikä ihan kova nipottaminen voi sekään olla kovin terveellistä.


Tabe ransomware poisto | Poisto vinkkejä\nHome / Adware / Tabe ransomware poisto\nMITEN VOIN SAADA TARTUNNAN KANSSA České Tabe ransomware Police VIRUS?\nViime aikoina rikolliset ovat ilmenee luovuuden käynnistämällä uusi ransomware – Tabe ransomware Kuin tyyppi uhka jo ehdottaa sinulle, haittaohjelma yrittää lukita tiedostoja, jotka ovat suuri merkitys ja sitten vaatia lunnaita heille. Tärkein tavoite on säikäyttää käyttäjä luulemaan, että hän on ”kiinni”, jonka poliisi tai muu valtion laitos, kun hän oli tehnyt laittomia toimia, kuten kopioida tekijänoikeuksin suojattua materiaalia tai tekee laitonta toimintaa verkossa, jonka lukemassa pornoa. Tabe ransomware ransomware ehkä ovat päättäneet, että prosessi koodaus vie liikaa aikaa, tai nämä hakkerit yksinkertaisesti olettaa, että ihmiset ovat niin hyväuskoisia, että aikoina kärsimystä, uhreja ostaa kaiken, mitä sanoa. Älä luota tämän sovelluksen. Toimi siis näin: Kun se ’päättyy’ sen järjestelmän tarkistus, se tyypillisesti raportteja pitkä lista virheet, virukset ja muut järjestelmän asioita.\nImuroi poistotyökalupoistaa Tabe ransomware\nJos kieli asetukset on määritetty joko englanti tai venäjä, niin kantavuus ei ole ongelma potkia asioita pois. Useimmiten käytetty tapa on väärennettyjä sähköpostiviestejä, jotka näyttävät kuuluvan jotkut laillinen yritys, kuten Fedex, eBay, Amazon ja vastaavat. Tabe ransomware viesti pitäisi ottaa virallinen varoitus missään olosuhteissa. Monissa tapauksissa, mitään ei tapahdu. Lisäksi, se kysyy voit käyttää Ukash, paysafecard, moneypak tai muita ennakkomaksu järjestelmä, ja maksaa sakkoa 100 euroa tai 300 RON. Kuitenkin, sinun ei pitäisi antaa periksi psykologinen paine hakkerit. Saatat saada ilmoituksen, pankki, laskun tai vastaavan tiedoston.\nEhkäisy .Tabe ransomware cryptomalware:\nKun yrittää poistaa Yleensä se kohdistuu tiedostoja seuraavat laajennukset: Yleensä, nämä hälytykset näyttää ammatillinen ja todella pelottava. Tämä löytö voi olla ensimmäinen askel kohti polku sairastua varotoimet menetelmiä vastaan 7ev3n-HIOA$T. STOPzilla Kaspersky työkaluja voi auttaa sinua palauttaa jäljellä olevat tiedot salataan ja salaus puretaan tiedosto. Jotkut ransomware virukset voivat salata tiedostoja saatavilla flash-asemat. Sen sijaan, voit kokeilla tietojen hyödyntämistä ohjelmia, PhotoRec tai R-studio.\nTabe ransomware on poistaa ohjauspaneelista ja voit poistaa sen sieltä, Täällä on miten poistaa SUISA virus käyttämällä tätä lähestymistapaa: Jos tällaisia tilejä on järjestelmänvalvojan oikeudet, sinun pitäisi pystyä käynnistämään anti-malware ohjelma. Lisäksi, sinun pitäisi toista tarkistus sen jälkeen, kun uudelleenkäynnistystä TIETOKONE normaalissa tilassa samoin. Välttää houkutellaan paina tällaisen sisällön: Toiseksi, sinun ei pitäisi luottaa yhteisöt, jotka ovat salattuja tiedostoja ensiksi. Nämä turvallisuus apuohjelmia estää haittaohjelmia loukkaamatta tietokoneeseen.\nMiten voi poistaa ”Tabe ransomware” virus?\nKun salaus on valmis, lunnasvaatimus tulee näkyviin, jossa todetaan, että rikosta. Koeta kieltää Flash jotta lopettaa ransomware toimi kuten on tarkoitettu. Poistaa tämä virus automaattisesti, asentaa anti-malware ohjelma ja käynnistä järjestelmä skannata, havaita ja lopettaa kaikki osat tämän Tabe ransomware käytäntö, että nämä sähköpostit kuuluvat roskaposti-luokkaan, joten sinun ei pitäisi avata niitä. saalis virus kun käyt turvaton tiedostonjako aloilla kuin hyvin. Kun tekee, että, ajaa koko järjestelmän tarkistus, jossa anti-malware ohjelma.\nTabe ransomware manuaalinen poisto-ohjeet.\nPoista Tabe ransomware liittyviä sovelluksia\nValitse Poista ohjelma ja Poista Tabe ransomware.\nValitse Lisää tai poista sovellus ja Poista Tabe ransomware.\nLöytää ei-toivottuja sovelluksen ja poistaa Tabe ransomware.\nPoista Tabe ransomware selaimissa\nPoista Tabe ransomware Internet Explorer\nPoista Tabe ransomware Mozilla Firefox\nPoista Tabe ransomware Google Chrome\n« Hllp poisto Usam ransomware poisto »


Parhaat majatalot Muurame alkaen 69 € - ebookers.fi\nMuurame MajatalotTämänhetkinen sivu Muurame Majatalot\nVaraa majatalo kohteessa Muurame\nSuosituimmat Majatalot Muurame\nLöydä kohteen Muurame halvimmat Majatalot\nEnnen kuin alamme esittelemään kaikkia niitä muita hyötyjä ja mukavuuksia, joita kohteen Muurame Majatalot sinulle tarjoavat, lienee paikallaan mainita niiden olevan äärimmäisen edullisia. Etenkin hyvää hinta-laatusuhdetta etsiville majatalot ovatkin suorastaan erinomainen valinta, sillä monissa niistä huoneet, palvelut ja mukavuudet ovat todella kovaa luokkaa. Usein ainoa majatalon hotellista erottava seikka onkin sijainti. Siinä missä ensin mainittu löytyy yleensä turistialueen, rannan tai kaupungin ytimestä, majatalo on usein hieman etäämmällä. Etenkin omaa rauhaa ja ainutlaatuisia lomakokemuksia kaipaaville syrjäinen sijainti voi kuitenkin olla suoranainen onnenpotku.\nKohteen Muurame Majatalot – ainutlaatuista tunnelmaa täysin mukavuuksin\nJokainen majatalo on erilainen, ja niissä on aina roppakaupalla tunnelmaa. Tunnelma kumpuaa usein majapaikan pitkästä historiasta ja sen varrella paikan päälle kertyneistä kalusteista, esineistä ynnä muusta. Usein paikan isäntä tai emäntä pyrkii lisäksi korostamaan nimenomaan majoitusliikkeensä erikoisempia piirteitä. Kaiken tämän ansiosta majatalot sopivatkin täydellisesti niille, jotka haluavat lomaansa tutun ohella myös hieman erikoisempaa sisältöä. Jos olet yksi heistä, kohteen Muurame Majatalot voivat tehdä lomastasi todella ikimuistoisen.\nTutustu ebookersin kattavaan valikoimaan ja löydä parhaat Majatalot kohteessa Muurame\nKätevän karttatyökalun avulla näet kerralla kaikki kohteen Muurame Majatalot. Halutessasi voit valita kartalle vain parhaat arvostelut saaneet majapaikat tai kohdentaa sen vain tietylle alueelle tai tiettyyn kaupunginosaan. Sivustomme työkalut sopivat täydellisesti sekä suunnitelmansa lukkoon lyöneille että niille, joiden matkakuume on vasta nousemassa. Kattavasta valikoimastamme löytyy sopivia vaihtoehtoja niin häämatkalaisille, perheille kuin reppureissaajillekin. Sinun tarvitsee vain syöttää haluamasi matkapäivämäärät, niin ebookers hoitaa loput.\nMajatalot kohteen Muurame kaupunginosissa\nMajatalot – Kinkomaa\nRooma – 3 tähden hotellitScandic Helsinki AirportLapland Hotels SirkantähtiHotelli VuokattiHotel EdenHotellit YlivieskaHotel MetropolisHotellit Muurame\nLennot kohteeseen BerliiniLennot kohteeseen BergamoLennot kohteeseen TorreviejaLennot kohteeseen MoskovaLennot kohteeseen VancouverLennot kohteeseen AzoritLennot kohteeseen CancúnLennot Helsinki –> Gotlannin lääniLennot kohteeseen InariLennot kohteeseen ChicagoLennot Helsinki –> AccraLennot Helsinki –> Mustanmeren rannikkoLennot kohteesta Köln - BonnLennot kohteeseen LaosLennot Helsinki –> Arrecife\nBarcelona matkatTurkki matkatHuippuvuoret matkatBaku matkatOlympia matkatKambodža matkat


Alisuoriutuminen työsuhteen päättämisperusteena (1 pv) - Ratekoulutus\nAlisuoriutuminen työsuhteen päättämisperusteena (1 pv)\ntammikuu 24th, 2018 Sampo Korppoo\nMuutos! Lähikoulutus on peruttu ja koulutus järjestetään ainoastaan webinaarina.\nHuippusuositun seminaarin uusinta!\nMiten alisuoriutuminen määritellään työoikeudellisena käsitteenä? Mitkä ovat työnantajan oikeudet ja velvollisuudet, jos työntekijä laiminlyö tai ei täytä tehtäviään? Milloin alisuoriutuminen voi olla työsuhteen päättämisperuste?\nAlisuoriutumisesta puhutaan paljon työelämässä erilaisten ongelmatilanteiden aiheuttajana. Käsitteelle ei kuitenkaan ole suoranaista työoikeudellista määritelmää. Työtehtävien täyttämättä jättämiselle tai laiminlyönnille voi olla monia, erilaisia syitä. Tässä koulutuksessa käsitellään professori Seppo Koskisen johdolla alisuoriutumisen työoikeudellisia ongelmia ja työnantajan keinoja puuttua erilaisiin alisuoriutumistilanteisiin.\n– HR-johdolle ja -asiantuntijoille\nOTT, VTK Seppo Koskinen toimii työoikeuden professorina Turun yliopiston oikeustieteellisessä tiedekunnassa. Koskinen on kirjoittanut noin 460 julkaisua työoikeuden eri osa-alueilta. Hän on erikoistunut työsuhteen päättämiskysymyksiin. Seppo Koskinen on laajasti käytetty asiantuntija kaikenlaisissa työlainsäädäntöön liittyvissä asioissa.\n8:30 Ilmoittautuminen, aineistojen jako ja aamukahvi\n9:05 Määrittely ja puuttumiskeinot\n– Mitä alisuoriutuminen on?\n– Milloin työnantaja voi puuttua tilanteeseen?\n– Työnantajan puuttumiskeinot ja velvollisuudet eri tilanteissa\n10:45 Alisuoriutuminen (aikaansaamattomuus) työsuhteen päättämisperusteena\n– Kokonaisarviointi ja sen osat\n13:00 Alisuoriutuminen (aikaansaamattomuus) työsuhteen päättämisperusteena\n– Korkeimman oikeuden ja työtuomioistuimen oikeuskäytäntö\n14:30 Alisuoriutuminen (aikaansaamattomuus) työsuhteen päättämisperusteena\n– Hovioikeuksien oikeuskäytäntö\n15:30 Yhteenveto ja loppukeskustelu\nKoulutus järjestetään webinaarina.\n06.02.2018 klo 9:00 – 15:45\n200 eur + alv 24% / osallistuja


Kalajoen kaupungin opetuspalveluiden avoimet työpaikat - Kalajoki.fi\nKalajoen kaupungin opetuspalveluiden avoimet työpaikat\nOpetuspalveuissa on avoinna yhtä aikaa useita työpaikkoja\nEtsimme ruotsin ja englannin lehtoria, kuvataiteen lehtoria sekä erityisopettajaa.\nLehtorin viransijaisuus, opetettavina aineina ruotsi ja englanti\nHaetaan innostavaa ja dynaamista ruotsin ja englannin opettajaa Kalajoen lukioon ja Merenojan yläkoululle. Viransijaisuus täytetään ajalle 7.8.2019 – 30.5.2020. Aiemmin tehtävää hakeneet otetaan huomioon ilman uutta hakemusta.\nHaku tapahtuu sähköisesti osoitteessa www.kuntarekry.fi . Hakuaika päättyy 20.6.2019 klo 15.00.\nTehtävän kelpoisuus määräytyy opetustoimen henkilöstön kelpoisuusasetuksen nro 986/1998 mukaan. Valituksi tulleen on ennen valintapäätöksen vahvistamista esitettävä nähtäväksi lain 504/2002 mukainen rikosrekisteriote.\nLisätietoja antavat lukion rehtori Lena Segler-Heikkilä, lena.segler-heikkila@kalajoki.fi puh. 044 4691 236 ja Merenojan yläkoulun rehtori Mia Rytky, mia.rytky@kalajoki.fi puh. 044 4691 853.\nLinkki Kuntrekryn ilmoitukseen.\nPerusopetuksen kuvataiteen lehtorin virka alkaen 1.8.2019.\nSamasta hausta täytetään myös Kalajoen lukion ja perusopetuksen kuvataiteen lehtorin sijaisuus ajalle 7.8.2019-30.5.2020. Ilmoita hakemuksessa haetko molempia vai vain toista tehtävää. Viran alkusijoituspaikkana on Merenojan koulu.\nTunnettuna matkailupaikkakuntana Kalajoki panostaa vahvasti kansainvälisyyteen. Palveluksessamme on päätoiminen kansainvälisyyskoordinaattori sekä parin vuoden välein vaihtuva kansainvälinen apuopettaja. Lukiosta alkanutta kansainvälisen toiminnan vahvaa painotusta ollaan parhaillaan tuomassa myös perusopetukseen. Lukiossa toimii erillinen kuvataidelinja.\nOlemme edelläkävijöitä myös sähköisten oppimisympäristöjen hyödyntämisessä. Yläkoulun ja lukion oppilailla on käytössä henkilökohtainen laite ja pääosin sähköiset oppimateriaalit. Digitaalisuus on keskeinen ja jatkuvasti kehittyvä osa yhtenäisen perusopetuksen toimintaympäristöä. Liikkuva koulu -toiminta on oleellinen osa koulujemme toimintakulttuuria.\nMerenojan uutta yhtenäiskoulua suunnitellaan ja sen on tarkoitus aloittaa syksyllä 2020. Samassa koulukeskuksessa toimii myös Kalajoen lukio. Raumankarin yhtenäiskoulu on toiminut jo vuosia Himangan kuntakeskuksessa. Arvostamme yhteistyökykyä ja valmiutta tiimityöskentelyyn.\nHaku tehtävään tapahtuu sähköisesti osoitteessa www.kuntarekry.fi. Hakuaika päättyy 20.6.2019 klo 15.00. Linkki ilmoitukseen.\nErityisopettajan määräaikainen virka ajalle 7.8.2019 – 30.5.2020.\nTehtävää aiemmin hakeneet otetaan huomioon ilman uutta hakemusta. Alkusijoituspaikkana on Merenojan koulu.\nTunnettuna matkailupaikkakuntana Kalajoki panostaa vahvasti kansainvälisyyteen. Palveluksessamme on päätoiminen kansainvälisyyskoordinaattori sekä parin vuoden välein vaihtuva kansainvälinen apuopettaja. Lukiosta alkanutta kansainvälisen toiminnan vahvaa painotusta ollaan parhaillaan tuomassa myös perusopetukseen.\nHaku tehtävään tapahtuu sähköisesti osoitteessa www.kuntarekry.fi. Hakuaika päättyy 20.6.2019 klo 15.00.\nLisätietoja antaa Merenojan koulun rehtori Mia Rytky, puh. 044 4691 853 ja palvelualuejohtaja Riku Saksholm, puh. 044 4691 601.\n25.02. Sairaanhoitajan sijaisuus asumispalveluissa 11.3.-11.12.2020\n24.02. Oletko etsimämme yritysasiantuntija tai tonttimyyjä?\n044 4691 853\nPalvelualuejohtaja opetuspalvelut, Rehtori