Jakelu yli talouteen - PDF\nJakelu yli talouteen\nDownload "Jakelu yli 30.000 talouteen"\n1 Nro vuosikerta. Keskiviikkona Jakelu yli talouteen HP 610 Kannettava /kk 14,- Tarkemmat tarjousehdot myymälöissä. Sanomalehtien Liitto ry:n jäsen Sastamalan vanhuspalvelut halutaan keskittää s Sastamala Huittinen Punkalaidun Kiikoinen Lavia Kokemäki Köyliö Säkylä to 1.4. ja la 3.4. Kevyet kalaherkut PÄÄSIÄISPÖYTÄÄN Hukkaselta Vammalan torilta Tutustumishintaan SAVUSTETTU NIERIÄ 11,90/kg Ulpun herkullinen GRAAVILOHI siivuina Tuore LOHIMEDALJONKI uuniin tai pannulle, myös maustettuna Tervetuloa palvelevaan kalakauppaan edullisille ostoksille V. HUKKANEN Oy vain 19,80/kg 12,90/kg LIIKKEEMME SULJETTU poikkeuksellisesti Pääsiäislauantaina 3.4. PALVELEMME ark. 7-17, la 9-13 Hopunkatu 9, Sastamala Puh Egen väki toivottaa asiakkailleen Herkullista Pääsiäistä Palvelemme: PE 12-24, LA 11-24, SU 12-22, MA ISO EGE Marttilankatu 8 VAMMALA puh Uusi BUFFET avataan 6.4. alkaen! 11 erilaista ruokalajia! TARJOUS 7,50 Nauti paikan päällä tai take away! Kiinalainen ravintola King Garden Puistokatu 15, Sastamala LOISTAVAT VÄRIKUVAT FILMEILTÄ JA MUISTIKORTEILTA 30 ml tuubi Tule asiantuntijoiden palveltavaksi.\n2 2 Keskiviikko maaliskuun PÄÄSIÄISEN AUKIOLOAJAT! AVOINNA OLEMME LAUANTAINA 3.4. KLO 9-16! SULJETTUNA: PITKÄPERJANTAINA 2.4., PÄÄSIÄISPÄIVÄNÄ 4.4. JA 2.PÄÄSIÄISPÄIVÄNÄ 5.4. Iso kotimainen RUUKKUNARSISSI á 2,50 3KPL/5,95 TYHJIÖSÄILYTYSPUSSIT Paketti sisältää: 3 pussia: 2 kpl 85x50cm ja 1 kpl 75x120cm täkeille, peitoille, tyynyille, vaatteille, ym. PKT 5,00 POISTOHINTAAN! TALIPALLOÄMPÄRI Sis. 35 talipalloa NYT 3,99 LOPUT! Polkupyörän ULKORENKAAT Norm. 5,95 NYT 2,98 /kpl -50% SHOKKIHINTAAN! Embo WC-PAPERI 32 rll ja Emilia TALOUSPAPERI 8 rll Yhteishintaan 12,99 AUTONPESUHARJA aluvarella cm Norm. 16,95 NYT! 8,48 ALE JOPA -60% -50% Deuzer MEISSELI- ja TERÄSARJAT Torxmeisselisarja, 7-osainen Ruuvauskärkisarja, 100-osainen Ruuvimeisselisarja, 6-osainen Poranteräsarja, 13-osainen Norm 7,95-12,95 NYT TUOTE AUTOTALLI - 5,1 x 2,7 x 2,3 m - putki 32 mm - sisältää etuseinän 99,- 5,- HUITTINEN Lauttakylänkatu 12 TUHKAIMURI moottorilla 34,95 Horse Power BETONIMYLLY 249,- Avoinna ark la 9-16 su Pidätämme oikeuden hinnan muutoksiin, toimitusten viivästymisiin ja tuote-erän loppumiseen Lehtosen Konepaja Oy panostaa tulevaisuuden ammattilaisiin Henna Nurmi Satakunnan ammattiopiston Kokemäen yksikössä otettiin viikko sitten jättimäinen askel kohti parempaa ammattitaitoa. Kone- ja metallialan opiskelijat valmistuvat tästä ammattiopistosta nyt taskussaan pala paremmuutta, kiitos tästä kuuluu Lehtosen Konepajan mittavalle työstökonelahjoitukselle. ta lahjoitettiin opiskelijoiden käyttöön kookas avarruskone ja kyvykäs nosturi. Koneella pystytään työstämään isojakin metallikappaleita, vanhalla konekannalla tämä ei ollut mahdollista. Konetta voidaan käyttää sekä harjoitusmielessä että ihan oikeiden työtilausten tekoon. Nosturilla siirtelee mukavasti jopa 2000 kg metallia, joten kapasiteettia on tehdä isojakin töitä. Avarruskoneella pysytään ajan hermolla Työstökoneen luovutus- ja käyttöönottotilaisuudessa oli monella hymy herkässä. Kone- ja metalliosaston opettajat Esa Sylander ja Martti Peltonen kertovat opiskelijoiden sormien havitelleen jättiläiskoneen nappeja jo tovin. Ammattiopiston rehtori Juhani Aaltonen on myös mielissään, yhteistyö oppilaitosten ja yritysten välillä kannattaa. Tällaisilla teoilla panostetaan tulevaisuuteen ja varmistetaan metallinkovan ammattitaidon säilyvyys. Konepaja yhteistyössä Sataedun kanssa Kokemäkeläinen raskaan metalliteollisuuden tilauskonepaja Lehtosen Konepaja on tehnyt hedelmällistä yhteistyötä Sataedun kanssa jo pitkään. Yhteistyö on hyödyttänyt molempia osapuolia; ammattiopiston metalliopiskelijat ovat saaneet laadukkaan työssäoppimispaikan konepajan suojista ja Lehtosen Konepaja taas on palkittu osaavilla työntekijöillä. Lehtosen Konepaja Oy:n toimitusjohtaja Erkki Lehtonen toteaa, että Lehtosen Konepaja haluaa olla paras konepaja ja tähän tavoitteeseen pääsyyn tarvitaan parhaat työntekijät. Sellaisia työntekijöitä tällä yhteistyöllä ollaan muovaamassa. Lehtosen Konepaja lahjoitti työstökoneen opiskelijoille Laadukkaana työssäoppimispaikkana toimiminen ei kuitenkaan riittänyt, vaan tahtoa oli tehdä vielä enemmän. Sataedun kone- ja metallialan konekanta koki mittavan lisäyksen, kun Lehtosen Konepajal- Kuvassa Sataedun Kokemäen yksikön rehtori Juhani Aaltonen (vasemmalla), Lehtosen Konepajan toimitusjohtaja Erkki Lehtonen, kone- ja metallialan opettajat Martti Peltonen ja Esa Sylander ja apulaisrehtori Marko Kemppinen.\n3 Keskiviikko maaliskuun Pyymäen Leipomon PÄÄSIÄIS- LIMPPU 500 g 1 99 kpl (3,98 kg) Pääsiäisen viettoon Säästömarketista Ingman Kingis JÄÄTELÖ- PUIKKO 58 g vanilja kpl (8,62 kg) yks. 0,95 Ehrmann MAITORAHKA 0,2 % 250 g 0 59 prk (2,36 kg) IRTO KANANMUNAT 1 29 kg Jacky MAKUPALA 6x90 g 1 59 pack (2,94 kg) Oolannin VALKOSIPULI- PERUNA 750 g 1 49 pss (1,99 kg) KONSULENTIT HUITTINEN: KE Rosten 9-16 TO 1.4. Yläneen perinneliha Kymppi-Maukkaat KYMPPIMÄMMI 700 g 1 59 rs (2,27 kg) ERÄ! Suomalainen KYLMÄSAVU- KIRJOLOHI kg Snellman PORSAAN UUNIFILEE maustettu Kivikylän Naudan SISÄFILEE KONSULENTIT HÄIJÄÄ: TO 1.4. Linkosuon Leipomo 9-16, Tapola 9-16, Arin Kalatuote 9-17 LA 3.4. Pyymäen Leipomo 9-15, Arin Kalatuote kg kg Tarjous voimassa Olvi VIRVOITUS- JUOMAT 1 00 plo (0,40 l) sis. pantin 0,40 norm. 1,29 Olvi III-OLUT 24 pack 24x0,33 l pack (2,04 l) sis.pant. 3,60 RUUKKU- NARSISSI kpl yks. 1,90 Tolu YLEIS- PUHDISTUS- AINEET 1,5 L 2 50 plo Tarjoukset ovat voimassa ellei toisin mainita. Tarjoustuotteita rajoitettu erä. Palopäällikkö varoittaa petollisista kevätjäistä Runsasluminen talvi on tehnyt vesistöjen jääpeitteistä hauraita HÄIJÄÄ HUITTINEN puh puh Ark. 9-21, La 9-18, su Ark. 9-21, La 9-18, Su Pääsiäisen aukioloajat: To , Pe 2.4. suljettu, La ,Su 4.4. suljettu, Ma 5.4. suljettu Lankapuhelimesta 8,21 snt/puhelu + 5,9 snt/min (sis.alv.22% Matkapuhelimesta 8,21 snt/puhelu +16,9 snt/min (sis.alv.22%) Minna Isotalo Tilastojen valossa kevätjäihin hukkuu enemmän ihmisiä kuin alkutalven jäihin. Lounais-Pirkanmaan palopäällikön Hannu Tähdön mukaan kevätjäät ovat etenkin lumisina talvina petollisia. -Syysjää kestää paremmin kuin kevätjää, eikä ole yhtä arvaamaton. Keväisin jään kestämättömyys yllättää usein kokeneetkin jäälläliikkujat, koska lumen alla jää sulaa nopeasti. Jään sulamista ei välttämättä paksun lumikerroksen alta huomaa, ja tämä tekee kevätjäistä erityisen vaarallisia liikkua. Tänä talvena lumipeitteet ovat olleet tavanomaista paksumpia. Hannu Tähtö sanoo verrattain aikaisen lumentulon vaikeuttaneen jäiden vahvistumista. -Joulukuussa 2009 jääkerros syntyi nopeasti pakkasten myötä, ja lunta tuli myös runsaasti. Niinpä jäät eivät ehtineet vahvistua ennen suuren lumimäärän satamista niiden päälle. Tämä aiheutti sen, että lumimassa painoi jäätä alaspäin. Näin jokaisen järven päälle nousi vesi, joka on pysynyt siellä koko talven ajan. Vesi on hauduttanut jäistä erittäin hauraita kuluvana talvena. Lämpötilan noustessa plussan puolelle lumen ja jään välissä oleva vesikerros puurouttaa jään äkkiä pettäväksi lumijäämössöksi. Tuntemattomat jäät ja virtapaikat aina vaaralllisia Lounais-Pirkanmaan palopäällikkö Hannu Tähtö korostaa, että järvien jäillä ei tähän aikaan vuodesta ole enää turvallista liikkua. Hannu Tähtö tietää, että jään paksuutta on vaikea mitata ja kestävyyttä mahdoton arvioida. -Jos ei tiedä mille järven jäälle on astelemassa, niin sinne ei pidä mennä ollenkaan. Jää pitää tuntea, tuntemattomille jäille ei saisi koskaan mennä. Alueen vesistöistä ja virtapaikoista on otettava etukäteen selvää, palopäällikkö korostaa. Koko Rautavesi ja vesialueet aina Vammaskoskelta Ellivuorelle ja Nokialle saakka ovat Tähdön mukaan pelkkää virtapaikkaa. Alueilla liikkuvat ammattikalastajatkin liikkuvat vain erityisiä reittejä pitkin, joilla jää heidän kokemuksensa mukaan kestää. Hannu Tähtö kertoo joinakin vuosina nähneensä Rautaveden yli meneviä polkuja, eli ihmiset ovat varoituksista huolimatta liikkuneet vaarapaikoilla. -Kerrankin yksi pariskunta hiihti tästä yli, sanoo Tähtö ja osoittaa Siikasuon suuntaan. He eivät varmaankaan tienneet missä oikein hiihtivät, koska lunta oli silloinkin aika runsaasti. Lumi peitti kaikki virtapaikat. Onneksi pääsivät sillä kertaa Rautaveden yli, mutta heidän lotto-onnensa meni sitten siinä, Tähtö tuumii. Joskus myös Vammaskosken yläpuolella on mennyt polku rannalta toiselle. Viikonvaihteen aikana, kun vettä ei juoksuteta Tyrvään voimalaitoksessa niin paljon, saattaa ohut jääkansi muodostua hyvinkin lähelle virtapaikkaa. -Ehkä kyseessä on ollut vedonlyönti, tai henkilö on muuten vain koettanut onneaan, ja on sillä kertaa selvinnyt jään yli, mutta Vammaskosken virtapaikoille ei ole kenelläkään missään olosuhteissa menemistä, Hannu Tähtö muistuttaa. Pilkkijöitä saattaa toisinaan nähdä istumassa ihan lähellä avovettä, railojen reunamilla. Hannu Tähtö on huolissaan esimerkin vaikutuksista. -Pilkkijät kökkivät toisinaan vain 10 metrin päässä virtaavasta vedestä. Jää kantaa ihmisen kuitenkin vain juuri siinä tietyssä kohdassa. Kokeneet kalamiehet tuntevat jään, ja heillä on asianmukaiset varusteet, mutta tavallisen mattimeikäläisen ei pidä ottaa heistä mallia. Palopäällikkö ei menisi pääsiäsenä jäälle Sääennuste lupaa lämpöasteita pääsiäisviikolle. Vaikka elohopea välillä pakkasen puolelle laskisikin, niin talvisesta kelistä huolimatta jäälle ei Hannu Tähdön mukaan kannata enää tähän aikaan vuodesta lähteä. -Kyllä kaikkien Sastamalan alueen järvien jäät ovat niin heikossa kunnossa, että minä itse en ainakaan jäälle lähtisi kävelemään. -Jos pääsiäispilkille kuitenkin mielii lähteä, niin asianmukaiset pelastautumispuvut on syytä laittaa päälle, jolloin henkilö ei painu uppeluksiin, vaikka jää alla pettäisikin. Puvun lisäksi on mukaan otettava jäänaskalit. Tosin naskalitkaan eivät tahdo kevätjäillä oikein toimia, koska jää on sohjoista ja rikkuu koko ajan, Tähtö sanoo. Jäälle ei myöskään pidä koskaan lähetä yksin, vaan vähintään kaverin kanssa.\n4 4 Keskiviikko maaliskuun Nro vuosikerta. Keskiviikkona Huittisten Puhdistamo Oy ratkaisemassa monta asiaa Huittisten, Punkalaitumen ja Sastamalan päättäjillä on merkittävä asia käsissään alkamassa olevan huhtikuun aikana. Valtuustot ovat jo aiemmin päättäneet osallistua jätevedenpuhdistuksen yhteistyöhankkeeseen, mutta nyt trio sitoutuu asiaan huomattavasti tukevammin päättäessään puhdistamoyhtiön perustamisesta. Huittisten Puhdistamo Oy:n perustamisen ohella päätetään myös ympäristölupaan, mahdolliseen ympäristövaikutusten arviointimenettelyyn ja osakepääomaan liittyvistä asioista. Hankkeella ratkaistaan vanhojen puhdistamojen saneeraustarpeet, mutta samalla kaikkiaan viitisensataa haja-asutusalueen taloutta saa jätevesijohdon ulottuvilleen. Kustannusarvio on runsaat 27 miljoonaa euroa. Tästä jätevedenpuhdistamon saneeraus ja laajennus on 13,3 miljoonaa, siirtoviemärit 12,9 miljoonaa sekä yhdysvesijohdot vajaat miljoona euroa. Hankkeelle on haettu avustuksia 6,45 miljoonaa euroa. Avustukset laskisivat nettokustannukset 20,6 miljoonaan euroon. Kolmikon kriittisin osallistuja on ollut Huittinen, jossa valtuusto taannoin äänesti hankkeeseen ryhtymisestä. Päätöksestä on myös valitettu. Yhtiön perustamisen yhteydessä Huittisten kaupunki suorittaa runsaat 1,3 miljoonaa euroa osakepääomaosuudestaan luovuttamalla nykyisen jätevedenpuhdistamonsa yhtiölle. Kun kysytään, miksi hanke on Huittisten kaupungille edullinen, tekninen johtaja Riku Siren mainitsee juuri tämän seikan. Huittinen saa ikään kuin myytyä vanhan puhdistamonsa, tuotteen, jolle ei taitaisi kovinkaan moni Suomen kunta ostajaa löytää. Tyystin vaille käyttöä vanhatkaan puhdistamot eivät ole jäämässä, vaan niiltä voidaan edelleen pumpata jätevettä eteenpäin. Niiden onkin luontevaa toimia esimerkiksi sakokaivolietteiden vastaanottoasemina, sillä lietteiden ajaminen laajalta alueelta Huittisiin ei tietenkään olisi järkevää. www. alueviesti.fi Sanomalehtien Liitto ry:n jäsen, ISSN Sanomalehtien Liitto on mukana hyvän lehtimiestavan vaalinnassa ja sananvapauden puolustamisessa. Liitto on yksi Julkisen Sanan neuvoston taustayhteisöistä. ILMOITUSHINNAT alv 0% Etusivu 1,40/pmm väri-ilmoitus 1,75/pmm Takasivu 1,30/pmm väri-ilmoitus 1,60/pmm Tekstisivut 1,10/pmm väri-ilmoitus 1,30/pmm Hintoihin lisätään alv. 22 %. Puhelimitse vastaanotettuun ilmoitukseen mahdollisesti tulevista virheistä ei lehti vastaa. Muiden virheiden osalta lehden vastuu rajoittuu kokonaan ilmoitushintaan. Toimitus ei vastaa sitoumuksetta lähetetystä toimitusaineistosta; käsikirjoituksista, valokuvista tai ääninauhoista eikä säilytä niitä tai palauta niitä lähettäjälle. Hannu Virtanen TOIMITUS Päätoimittaja Maija Latva Uutispäällikkö Hannu Virtanen Toimittajat: Marianna Langenoja Jorma Westerholm Minna Isotalo ILMOITUSMYYNTI Jerry Stenberg Eeva Rasinperä Heli Suominen Sanna Hasu TOIMISTO Hopunkatu 1, SASTAMALA MA-PE klo JULKAISIJA Kustannusliike Aluelehdet Oy Toimitusjohtaja Seppo Lehtinen SIVUNVALMISTUS Keskuskuva Ky, Sastamala PAINOPAIKKA Allatum Oy, Pori!!! Hannu Virtanen JSN Toimitus, konttori, myynti TELEFAX Toimituksen aineisto: Ilmoitusaineisto: Seurakuntatiedot: Järjestöpalstailmoitukset: ILMOITUKSET MAANANTAIHIN KLO 14 MENNESSÄ. Aluetori-ilmoitukset, järjestöpalstat ja srk-tiedot maanantaihin klo 12 mennessä. Lehden voi tilata jakelualuiden ulkopuolelle Suomessa 39,00/vuosikerta 12,00/ 3 kk. Mikäli lehden jakelussa on häiriöitä, ottakaa yhteys postiin p Negative villiinnytti nuorison s. 17 Keski-Satakunta selvittää maaseutuhallintoaan Keski-Satakunnassa jatketaan valmistelua maaseutuhallinnon yhteistoiminta-alueen muodostamiseksi. Palveluiden järjestämistapoja ja kustannusperusteita selvittämään on asetettu työryhmä. -Valmistelutyön jälkeen kuntien edustajat tapaavat uudelleen kesäkauden jälkeen, Kokemäen kaupunginjohtaja Martti Jalkanen sanoo. Kokemäellä torstaina pidetyssä kuntien välisessä neuvottelussa pohdittiinkin tilannetta lähinnä Keski-Satakunnan osalta. Paikalla oli edustajat Ulvilasta, Nakkilasta, Harjavallasta, Kokemäeltä, Kiikoisista, Huittisista ja Punkalaitumelta. Aktiivitiloja tällä alueella on yhteensä 1495 ja henkilöstöä 8. Vuoden 2013 alussa voimaan tuleva uusi maaseutuhallintoa koskeva laki edellyttää paikallisesti järjestettäväksi yhteistoiminta-alueita, joilla tulee olla vähintään 800 maatalousyrittäjää ja hallinnossa riittävä henkilöstö. Kuntien on tehtävä päätös yhteistoiminta-alueeseen liittymisestä vuoden 2011 toukokuun alkuun mennessä. Käytännössä palvelut järjestetään isäntäkuntamallin perusteella. Punkalaidun sai rahoitusta monikulttuurihankkeelle Punkalaitumen kunnan hallinnoima Step by step -hanke on saanut sisäasiainministeriöltä jatkorahoitusta euroa vuodelle Edellinen rahoitus on myönnetty viime vuonna. Hanke tukee yhdistysten monikulttuurisen toiminnan kehittymistä ja yleisötilaisuuksien järjestämistä. Vastaanottokeskuksessa alkaa Myyntivoitot ja alhaiset korot siivittivät Tilakeskuksen tulosta Hannu Virtanen huhtikuun alussa 2010 kevään kestävä 15 oppilaan monikulttuurinen ruokakurssi, jonka toteuttaa Sastamalan koulutuskuntayhtymä. Kevään aikana Punkalaitumella toimintansa aloittaa monikulttuurinen jalkapallojoukkue. Step by step -hanke valmistelee hanketyöntekijän palkkaamista yhdessä perusturvatoimen kanssa. Sastamalan kaupungin Tilakeskus-liikelaitoksen tilikauden ylijäämä vuodelta 2009 on euroa. Tulos oli arvioitua parempi, sillä talousarviomuutosten jälkeen tulokseksi arvioitiin euroa. Parempaan tulokseen vaikuttivat muun muassa käyttöomaisuuden myyntivoitot ja arvioitua pienemmät korkomenot. Tilakeskuksen kokonaisinvestoinnit olivat 2,2 miljoonaa euroa ja jäivät miljoona euroa arvioitua pienemmiksi. Uutta lainaa otettiin 2,8 miljoona euroa. Lainamäärään sisältyy vuodelle 2010 siirtyneiden hankkeiden lainoitusta. Suurimmat investointihankkeet olivat terveyskeskuksen vuodeosasto 2:n peruskorjaus, Suodenniemen uuden paloaseman rakentaminen, Mouhijärven kunnantalon muuttaminen osin päiväkodiksi, Kirjan keskus ja Bäckmanin talo -hankkeen peruskorjaus, Stormin monipalvelukeskuksen rakentaminen, Äetsän terveystalon peruskorjaus sekä Sepän kotien ja vanhusten vuokratalojen sprinklauksien rakentaminen. Raivion teatteritalo pian valmis s. 19 Seurakunnan verotulot vähenivät Vähentyneistä verotuloista huolimatta Sastamalan seurakunnan tulos viime vuodelta on positiivinen ja vuosikate riittää poistoihin. Seurakunnan tilikauden tulos on euroa. Kirkollisveroja kertyi euroa ja yhteisöveroja euroa. Kirkollisverot vähenivät edelliseen vuoteen verrattuna 2,95 prosenttia ja yhteisöverot 23,52 prosenttia. Asikainen vihreiden eduskuntaehdokkaaksi Pirkanmaan vihreät valitsi kevätkokouksessaan lauantaina biologi Eveliina Asikaisen Sastamalasta ehdokkaaksi ensi kevään eduskuntavaaleihin. Kokouksessa käytiin ehdokasasettelusta pitkä ja vilkas keskustelu, sillä laajaa kannatusta nauttivia, päteviä henkilöitä oli tarjolla enemmän kuin voitiin valita. Asikaisen asema ei kuitenkaan ollut missään vaiheessa uhattuna. Tässä vaiheessa päädyttiin nimeämään 12 ensimmäistä yhteensä 18 ehdokkaasta. Asikainen oli ehdokkaana myös vuoden 2007 vaaleissa, jolloin hän keräsi Pirkanmaan vihreistä neljänneksi suurimman äänisaaliin, 1175 ääntä. Lammasta ja pashaa s. 22 Sertifioidut siemenet Viljakasvit, useita lajikkeita Rypsit; APOLLO BOR, HOHTO BOR ja CORDELIA BOR Kaikki nurmikasvit KAROLINA BOR ja RETU BOR -ruokonadat Myös Luomu-siemenet Kysy tarjous! JUNTTILAN TILA Sastamala Puh (03) Punkalaidun oli lähellä saada taloutensa ylijäämäiseksi Hannu Virtanen Punkalaitumen kunnan vuoden 2009 tilinpäätöksessä vuosikate jäi suunniteltua pienemmäksi eli euroon ja tilikauden tulokseksi muodostui alijämää euroa. -Kunnan oma toiminta pystyttiin toteuttamaan erittäin hyvin alittaen talousarvion määrärahat, mutta toisaalta tulosta heikensivät oleellisesti verotulojen väheneminen sekä kunnalle maksettavaksi langenneet lastensuojeluun liittyvät kulut, kunnanjohtaja Antero Alenius sanoo. -Vuosikate ja alijäämä ovat kuitenkin paremmat kuin kolmena edellisenä vuotena, joka on erittäin hyvä saavutus taloudellisesti vaikeana vuonna. Talouden kääntyminen ylijäämäiseksi oli jo lähellä toteutumistaan mutta vielä siihen ei päästy. Kunnan toimintakate heikkeni kertomusvuonna vain euroa verrattuna edelliseen tilinpäätökseen. Verrattaessa toimintakatetta vuoden 2009 lisätalousarvioon, se toteutui euroa ennakoitua paremmin. -Tähän vaikutti eniten se, että toimintatuotot kasvoivat jopa euroa arvioiduista, 14,8 prosenttia, ja toimintakulut nousivat puolestaan vain euroa eli vain prosentin. Edelliseen tilinpäätökseenkin verrattuna menokasvu oli vain 1,3 prosenttia. Terveydenhuollon menokierteelle katko Aluehallintovirasto kysyi Huittisten mirreistä Kolmen edellisen vuoden kierre terveydenhuoltomenojen suurine ylityksineen päättyi Terveydenhuoltoon käytettiin euroa jopa vähemmän rahaa kuin talousarviossa oli varattu. Kolmena edellisenä vuonna ylitykset ovat olleet euroa vuodessa ja yhteensä 1,5 miljoonaa euroa. -Hyvään lopputulokseen vaikuttivat sairaanhoitopiirien ja Sastamalan perusturvakuntayhtymän rahoituksen palautukset, Alenius taustoittaa. Verotulot laskivat kokonaisuudessaan 3,5 prosenttia verrattuna vuoden 2008 tilinpäätökseen. Talousarvioon nähden kokonaisverotulokertymä jäi ennakoidusta 5,5 prosenttia eli yhteensä euroa, joten verotulojen toteuma oli 94,5 prosenttia. Verotulojen lasku painottui yhteisöverotuottoon, joka laski 27,2 prosenttia edelliseen tilinpäätökseen verrattuna. Talousarvioon verrattuna yhteisöverojen tuotto jäi peräti 41,6 prosenttia ennakoidusta määrästä. Kunnallisveron lasku oli talousarviossa ennustettuun verrattuna 2,6 prosenttia. Kiinteistövero toteutui ennakoidusti. Valtionosuuksissa kasvua Valtionosuudet kasvoivat kokonaisuudessaan 9,2 prosenttia edelliseen tilinpäätökseen verrattuna ja 0,5 prosenttia talousarvioon verrattuna. Aluehallintovirasto on pyytänyt Huittisten kaupunginhallitukselta selvitystä siitä, miten irrallaan tavattujen ja kiinniotettujen kissojen tilapäinen hoito on Huittisissa järjestetty. Aluehallintovirastoon on maaliskuun alussa toimitettu tutkimuspyyntö Huittisten kissojen talteenotosta. Kyseisen ilmoituksen mukaan Huittisten kaupunginhallitus on tehnyt päätöksen, jonka mukaan vuoden 2010 alusta irtokissat toimitetaan suoraan kaupungineläinlääkärille lopetettavaksi eikä löytöeläintarhaan. Maanantaina hyväksytyssä ja aluehallintovirastolle annettavassa selvityksessä kaupunginhallitus toteaa, että kaupungilla on joulukuussa 2008 hyväksytty ja edelleen voimassa oleva sopimus irrallaan tavattujen ja talteen otettujen koirien ja kissojen sekä muiden vastaavien pienkokoisten seura- ja harrastuseläinten tilapäisen hoidon järjestämisestä sekä niiden lopettamisesta. Kaupungin mukaan muutoksia sopimukseen ei ole tehty. Tutkimuspyynnössä esitetty näkemys kaupunginhallituksen muutetusta päätöksestä on kaupunginhallituksen mukaan virheellinen. Aluehallintovirastolle annettavassa selvityksessä myös sanotaan, että kiinniotettuihin villiintyneisiin kissoihin sovelletaan metsästyslakia, kuten hallituksen esityksessä eläinsuojelulaiksi todetaan. Näiden villiintyneiden kissojen lopettamisesta vastaa kaupungineläinlääkäri. Valtionosuudet olivat kaiken kaikkiaan euroa. -Tämä tarkoittaa, että valtionosuudet ovat euroa suuremmat kuin verotulot, joka on poikkeuksellista useimpiin kuntiin verrattuna, Alenius mainitsee Pitkäaikaisten lainojen nettolisäys oli tilikaudella 2009 yhteensä euroa. -Lainakanta kokonaisuudessaan nousi euroon, joka on 820 euroa asukasta kohden eli varsin alhainen taso verrattuna kokomaan keskimääräiseen tasoon. Lainoituksella rahoitettiin investoinnit, lyhennettiin lyhytaikaisia lainoja ja vähennettiin takausvastuita vanhustenkotiyhdistykselle Saimikodin ostolla. Investoinneissa oli kasvua edelliseen vuoteen euroa. Suurin yksittäinen hanke oli Saimi-kodin lunastaminen ja Saunaojan kaava-alueen kunnallistekniikan toteuttaminen. Investointeja toteutettiin yhteensä eurolla. jps-mainos.fi\n5 New Holland Traktorit, puimurit, työkoneet. Sanomalehtien Liitto ry:n jäsen LOIMITRAKTORI OY Korkeakoskentie 93, HUITTINEN Markku Järvinen, puh JAKELU POSTIN VÄLITYKSELLÄ Sastamala Huittinen Punkalaidun Kiikoinen Lavia Kokemäki Köyliö Säkylä Kiikoisten tilinpäätös pelättyä vähemmän alijäämäinen Hannu Virtanen Kiikoisten kunnan tuloksen käänsivät viime vuonna alijäämäiseksi erityisesti terveydenhuoltomenot, jotka kasvoivat edelliseen vuoteen verrattuna eurolla eli peräti 16,7 prosentilla. Perusterveydenhuollon menot kasvoivat eurolla eli 18,3 prosenttia ja erikoissairaanhoidon menot eurolla,15,4 prosenttia. Vuosi 2009 oli Kiikoisten kunnalle taloudellisesti budjetoitua heikompi. Tilinpäätös näyttää noin euroa alijäämää edellisen vuoden ylijäämäisen tilinpäätöksen jälkeen. Toimintakulut kasvoivat kuutisen prosenttia ja olivat yhteensä noin euroa. Toimintatuotot olivat noin euroa. Nettotoimintakulut olivat siten noin euroa. Lisähenkilöstöä Ilolaan Kunnanjohtaja Tapio Rautavan mukaan kunnan peruspalvelut säilyivät menneenä vuonna edelleen entisellä hyvällä tasolla. Toiminta jatkui kaikilla hallinnonaloilla kutakuinkin ennallaan. Vakinaisen henkilökunnan määrä lisääntyi neljällä, joista kolme kohdistui Palvelukoti Ilolan hoitohenkilöstöön. Kunnalle vuonna 2009 tilitetyt verotulot olivat yhteensä lähes euroa, jossa oli vähennystä edelliseen vuoteen verrattuna noin 1,2 prosenttia. Vähennys aiheutui yhteisöverotulojen pienenemisestä. Kunnallisverotuloja kertyi noin euroa, yhteisöverotuloja noin euroa ja kiinteistöverotuloja noin euroa. Valtionosuuksien määrä oli yhteensä noin euroa, josta sosiaali- ja terveystoimen valtionosuuksien määrä oli noin euroa. Valtionosuudet, jotka sisältävät myös noin euron verotulotasauksen, lisääntyivät edelliseen vuoteen verrattuna 4,6 prosenttia. Kunnan tuloslaskelman mukainen vuosikate oli noin euroa eli 110 euroa asukasta kohti. Suunnitelman mukaiset poistot olivat euroa eli vuosikate riitti noin 58 prosenttiin poistojen määrästä. Hyvin vähäinen lainamäärä mahdollistaa hallitun velkaantumisen ja investointien toteuttamisen. Kirjanpidollisesti eriytetty vesihuoltolaitos tuotti tappiota noin euroa poistojen ja jäännöspääoman korvauksen jälkeen. -Vesihuoltolaitoksen toimintaa rahoitettiin siten melkoisesti verorahoituksella, Rautava toteaa. Rahoituslaskelma osoitti, että kunnan rahavarat lisääntyivät vuoden 2009 aikana lähes eurolla. Kassan riittävyys oli keskimäärin 41 päivää. Omavaraisuus yli keskimääräisen Kunnan taseen loppusumma oli vuoden lopussa noin euroa. Kunnan omavaraisuusprosentti oli 79,5 eli selvästi yli kuntien keskimääräisen. Kunnalla oli lainaa tilinpäätöshetkellä noin euroa eli vain 109 euroa asukasta kohti. Lainamäärä väheni viime vuoden aikana eurolla. Kuntien keskimääräinen lainamäärä oli viime vuonna euroa asukasta kohti. Kunnan konsernitaseen loppusumma oli noin euroa. Konsernitaseeseen on yhdistetty kunnan omistusosuuden mukaisesti viiden kuntayhtymän ja kahden asunto-osakeyhtiön tasetiedot. Konsernilainat asukasta kohti olivat 782 euroa. Bruttoinvestointien määrä jäi erittäin vähäiseksi viime vuonna ollen vain noin euroa. Investointimenoja aiheutui vain kuntayhtymien peruspääomien maksuosuuksista sekä kunnantalon peruskorjaushankkeen ja kirjastokouluhankkeen suunnittelusta. Pysyvien vastaavien hyödykkeiden myyntituloja oli enemmän kuin bruttoinvestointimenoja. Siten nettoinvestoinnit jäivät poikkeuksellisesti positiivisiksi ollen noin euroa. Rautavan mukaan tuleville vuosille on kunnan taloussuunnitelmassa osoitettu runsaasti investointihankkeita. Osa niistä on kunnan kokoon nähden erittäin suuria. -Kunnan tämänhetkinen hyvin vähäinen lainamäärä mahdollistaa kuitenkin hallitun velkaantumisen ja monien investointien toteuttamisen. Kunnan talouden tasapainossa pitäminen on jatkossa olennaista, jotta taseeseen kertyneet euron ylijäämät edelleen säilyttävät riittävän puskurin taloudellisesti heikommille mahdollisille vuosille. Hyvää Pääsiäistä! KERÄÄ MUUMI-LAKANAT LEPPOISIIN UNIIN! 3.4. SAAKKA -28 % 2 pkt Ilman K-Plussa-korttia 3,34 pkt (6,68/kg) PRESIDENTTI KAHVI 500 g raj. 1 erä / talous pkt (4,80/kg) 3.4. SAAKKA -49 % VIRVOITUS- JUOMAT 1,5 l, raj. 2 erää/talous pll (0,40 l, sis. pantit 1,20) Ilman K-Plussa-korttia 1,59 pl (0,79/l), sis. pantin 0, SAAKKA 4 95 kg -28% Ilman K-Plussa-korttia 6,95 kg 2.5. SAAKKA 1.4. SAAKKA 3.4. SAAKKA LAMPAAN LUUTON PAISTI UUSI-SEELANTI pakaste 1.4. SAAKKA Erä 3.4. SAAKKA TUORE RUODOTON NORJALAINEN LOHIFILEE 7 99 kg -18% HÄIJÄÄ Kauppakuja 2, Sastamala Jari Hotanen, p Ma-pe 8-21, la 8-21, su CARLSBERG III OLUT 24 PACK ltk (2,20/l) sis.pantit Ilman K-Plussa-korttia 3,60 24,90 ltk (2,69/l) sis. pantit 3,60-17% HÄRKÄPAKARI Risto Rytinkatu 2, Huittinen Puh Ma-pe 7-21, la 7-21, su KYMPPI MÄMMI + FLORA VANILLA 2,5 DL YHTEISHINTAAN Ilman K-Plussa-korttia, ,00/l) yhteensä (2,14/kg/ Mämmi 2,09 pkt (2,99/kg), Flora Vanilla 1,54 pkt (6,16/l) KIRSIKKATOMAATTI HOLLANTI 250 g 0 99 ras (1,96/kg) KATSO ALKUVIIKON TARJOUKSET TV:STÄ! PENTINKULMA Päätie 11, Sastamala Anne Jaakkola, p Ma-pe 8-21, la 8-18, su 9-21 TULPPAANI- KIMPPU 2 kimppua 5 00\n6 6 Keskiviikko maaliskuun TULE JA TEE SUOMEN PARAS soffa VIIMEINEN PÄIVÄ LAUANTAINA 3.4. HYVITÄMME VANHASTA Ostaessasi uuden sohvan Maskusta. Ei koske aiemmin tehtyjä kauppoja. 1 hyvitys/talous. Kampanja voimassa Fres kulmadivaani. Lev. 206 cm, divaanin syv. 150 cm. Texas-kangas, väri terra/ viininpun. 399,-, hyvitys esim. 100,-, maksat vain 299,-. Kuvan Nubucsand ruskea kangas/tummanruskea Texas kangas 449,-, hyvitys esim. 100,-, maksat vain 349,- Fresita rahi. 40 x 44 x 39 cm. 29 SOHVASTASI TAI KALUSTOSTASI LISÄETUNA KOTIINKULJETUS ILMAISEKSI! Nevada sohvaryhmä 3+2. Alk. New Anna-kankaalla 998,-, hyvitys esim. 500,-, maksat vain 498,-. Kuvan huippulaadukkaalla Alicante-kankaalla 1495,-, hyvitys esim. 500,-, maksat vain 995,-. Saatavana useilla kangas-/ nahka- ja värivaihtoehdoilla. Mamba kulmasohva. Alk. New Anna-kankaalla. Saatavana oikean- tai vasenkätisenä, 225 x 273 cm 995,-, hyvitys esim. 300,- maksat vain 695,-. Kuvan Cortina-kangas 1695,- hyvitys esim. 500,-, maksat vain 1195,-. Saatavana useita kangas- ja värivaihtoehtoja. MASKUSTA LAADUKKAAT ROTTINKI- KALUSTEET! Tara rottinkisetti. Pöytä + 2 tuolia. Sis. pehmusteet VÄHINTÄÄN JOPA1000 Viemme samalla vanhat sohvat pois veloituksetta! (Koskee yli 800 euron sohvaostoksia, kotiinkuljetus kaupunkialueella. Ei koske aiemmin tehtyjä kauppoja). Osta nyt - maksa kesäkuussa 2010! Korot ja kulut 0% Kysy lisää! Pääsiäisen aukioloajat: PE 2.4. suljettu LA 3.4. avoinna normaalisti SU ja MA suljettu Tästä hintasi esim. Maksat vain EDULLISIMMAT HINNAT - LAAJIN VALIKOIMA Tästä hintasi esim. Maksat vain Osa tuotteista toimitusmyyntinä. Ei puhelinvarauksia. 498 Tästä hintasi esim. Maksat vain *Puhelun hinta: - lankapuhelimesta 8,21 snt/puh + 2 snt/min Huittinen, Koskitie 84 - matkapuhelimesta 8,21 snt/puh + 14,9 snt/min Avoinna ark 10-18, la 9-14, puh * 695 Harjavalta, Ratalankatu 3 Avoinna ark 10-18, la 9-14 Puh * Vammalan Karjalaseuran naisilla pysyy piirakkapulikka hyppysissä Maila Tilli hääri paistomestarin roolissa. Maija Latva Maila ja Pekka Tillin suuressa tupakeittiössä kävi melkoinen kuhina viime torstaina ja perjantaina, kun Vammalan Karjalaseuran naiset pitivät piirakkatalkoita. Kahden päivän aikana paistettiin toista tuhatta piirakkaa, jotka seuran miehet myivät lauantain myyjäistapahtumassa. Pekka Tilli vastasi siitä, että kolme peltiä kerrallaan vetävä leivinuuni oli piirakoille tarpeeksi kuuma ja Maila Tilli hoiti paistamisen. Kiirettä Mailalla pitikin, sillä ahkeralta naisjoukolta tuli riisi- ja perunapiirakoita yhtä tiiviissä tahdissa kuin puhettakin. Yhteistyötä Sylvään koulun kanssa 65-vuotias seura toimii karjalaisen kulttuurin ja perinteen vaalijana nykyaikaan ja paikkaan sovitettuna. Siitä hienona esimerkkinä on juuri nämä piirakkatalkoot sekä yhteistyö Sylvään koulun kanssa. -Kotitaloustunneilla olemme opettaneet piirakantekotaitoa oppilaille ja oppilastapahtumassa viety karjalatietoutta eteenpäin, kertoo sihteeri Paula Mattila. Karjalaseuran toimintaan kuuluu myös kyykkä-, talvija kesäongintakilpailut sekä kerran kuukaudessa järjestettävät tarinaillat. Katri Pajunen rypyttää perunakakkaroita. Näiltä naisilta ei lopu juttu, eikä piirakat. Aina leivotaan, kun edelliset loppuu, useampi kertoi kun kyselin, miten usein piirakoita tulee tehtyä kotioloissa. Helga Mäkelä sai tehdä taikinaa kerran jos toisenkin. Paula Mattila pakkasi jäähtyneet piirakat pusseihin.\n7 Keskiviikko maaliskuun Huittinen löysi kumppanit ympäristöterveydenhuollossa Hannu Virtanen Euran, Köyliön ja Säkylän kunnat yhdessä Huittisten kaupungin kanssa perustavat ensi vuoden alussa Pyhäjärviseudun ympäristötoimistoon kuuluvan yhteisen ympäristöterveydenhuollon yksikön. Sen toimialaan kuuluvat kunnallisen eläinlääkintähuollon järjestäminen, elintarvikevalvonta, yleinen terveysvalvonta, kemikaalivalvonta, kuluttajatuotteiden ja kuluttajapalvelujen valvonta sekä tupakkalain mukainen valvonta. Ympäristöterveydenhuollon tehtäviä tekevät kunnaneläinlääkärit ja terveystarkastajat. Ensi vuonna aloittavalla yhteistyöalueella on neljä praktiikkaeläinlääkäriä ja neljä terveystarkastajaa. Toimintaa vahvistetaan lisäksi perustamalla uusi terveysvalvonnan johtajan virka Pyhäjärviseudun ympäristötoimistoon, mitä myös valtio edellyttää. Yhdessä hallintohenkilöstön sekä mahdollisesti muiden Satakunnan kuntien kanssa palkattavan valvontaeläinlääkärin työpanoksen kanssa Pyhäjärviseudun ja Huittisten ympäristöterveydenhuollon yksikössä on yhteensä noin 10 henkilön työpanos. Eurassa, Huittisissa, Köyliössä ja Säkylässä on ympäristöterveydenhuollon asiantuntijatehtäviin tähän asti saatu tyydyttävästi asiantuntijoita eli pääosa viroista on pystytty täyttämään. Eläinlääkärien ja heidän sijaisten saamisessa kuntien virkoihin on valtakunnallisesti ongelmia, mikä haittaa päivystystoimintaa. Vahvaa elintarviketaloutta Pyhäjärviseudun kunnat Eura, Köyliö ja Säkylä sekä Huittisten kaupunki tunnetaan vahvasta elintarviketaloudestaan. Pyhäjärviseutu ja Huittinen ovat Suomen johtavia alueita sian ja siipikarjan kasvatuksessa sekä monien erikoiskasvien viljelyssä. Seudulla on alallaan maan johtavia elintarvikkeiden jalostukseen erikoistuneita suuria yrityksiä sekä lukuisia pienempiä elintarvikealan yrityksiä. Pyhäjärviseutu ja Huittinen ovatkin elinkeinorakenteen ja ympäristöterveydenhuollon järjestämisen kannalta samankaltaisia alueita, ja muun muassa siksi kaikkien neljän valtuustot ovat maaliskuussa yksimielisesti päättäneet yhteistyöstä. Ympäristöpäällikkö Jukka Reko Pyhäjärviseudun ympäristötoimistosta sanoo ympäristöterveydenhuoltoon kohdistuvan koko ajan ja lisääntyvässä määrin sekä hallinnon sisäisiä että ulkoisia Huittisten Puhdistamo Oy:n perustaminen kuntapäättäjien käsissä Hannu Virtanen Punkalaitumen, Huittisten ja Sastamalan valtuustot ovat jo päättäneet osallistumisestaan yhtiöperusteisen jätevedenpuhdistuksen yhteistyöhankkeeseen, mutta alkavan huhtikuun aikana kuntakolmikko sitoutuu hankkeeseen huomattavasti tukevammin päättämällä esimerkiksi puhdistamoyhtiön perustamisesta. -Nyt tehdään konkreettisia päätöksiä, Sastamalan apulaiskaupunginjohtaja Jaakko Erjo sanoo. Tarkkaan ottaen valtuustot päättävät Huittisten Puhdistamo Oy -nimisen osakeyhtiön perustamisesta Huittisten, Sastamalan sekä Punkalaitumen jätevesien käsittelyä varten. Samalla päätetään hakea valmistelutoimenpiteenä suunniteltavalle uudelle puhdistamolle ympäristölupaa sekä päätöstä ELY-keskukselta ympäristövaikutusten YVA-menettelyn tarpeellisuudesta. Haetun valtion vesihuoltotyön osana rakennetaan yhdysvesijohdot siirtoviemäreiden yhteyteen. Samassa päätöspaketissa päätetään käynnistää YVA-menettely, mikäli ELY-keskus sitä edellyttää. Kunnat myös päättävät talousarvioon osakepääomaa varten varattavasta määrärahasta. Kustannusarvio runsaat 27 miljoonaa Sastamalan ja Punkalaitumen valtuustot päättivät jo marraskuussa yksimielisesti yhteistyöhön osallistumisesta. Myönteinen päätös syntyi myös Huittisten valtuustossa tammikuussa mutta äänestyksen jälkeen. Tästä Huitti sten kaupunginvaltuuston päätöksestä on tehty valitus. Tekninen johtaja Riku Siren kertoo, että asiassa on saatu välipäätös, jossa päätöksen täytäntöönpanokieltoa ei langetettu. Hanke ajoittuu vuosille ja sisältää siirtoviemäreiden rakentamisen Punkalaitumelta, Vampulasta Huittisten tekninen johtaja Riku Siren, Punkalaitumen kunnaninsinööri Seppo Rytky ja Sastamalan apulaiskaupunginjohtaja Jaakko Erjo tarkastelevat mittavaa yhteistyöhanketta kartalla. ja Sastamalasta Huittisiin sekä Huittisten jätevedenpuhdistamon saneerauksen. Kustannusarvio on runsaat 27 miljoonaa euroa. Tästä jätevedenpuhdistamon saneeraus ja laajennus on 13,3 miljoonaa euroa, siirtoviemärit 12,9 miljoonaa euroa sekä yhdysvesijohdot hieman alle euroa. Hankkeelle on haettu avustuksia 6,45 miljoonaa euroa. Avustukset laskisivat nettokustannukset 20,6 miljoonaan euroon. Yhtiöstä Huittinen omistaa 48, Sastamala 47 ja Punkalaidun 5 prosenttia. Yhtiön osakepääoma perustamishetkellä on runsaat 2,7 miljoonaa euroa, joka korotetaan neljään miljoonaan euroon jätevedenpuhdistamon rakentamisen alkaessa. Huittisten kaupunki suorittaa runsaat 1,3 miljoonaa euroa apporttina osakepääomaosuudestaan luovuttamalla jätevedenpuhdistamonsa yhtiölle sen perustamisen yhteydessä. -Tässä on nyt se asia, miksi tämä on Huittisille taloudellisesti järkevää. Minnekään muualle ei vanhaa puhdistamoa olisi saanut myytyä, Huittisten tekninen johtaja Riku Siren tähdentää. Kaiken lisäksi koko alueella viitisensataa haja-asutusalueen taloutta on saamassa jätevesijohdon ulottuvilleen. Valtion vesihuoltotyöt tavoitteena Yhtiö toteuttaa jätevedenpuhdistamon tarvittavan laajennuksen, saneerauksen ja tehostamisen. Lisäksi yhtiö siis rakentaa siirtoviemärit Huittinen-Vampula, Huittinen- Punkalaidun ja Huittinen- Sastamala. Siirtoviemäreiden yhteyteen rakennetaan myös yhdysvesijohdot väleille Huittinen-Punkalaidun ja Huittinen-Sastamala. Vesijohtojen, laitteistojen ja paineenkorottamoiden rakentamiskustannuksista vastaavat kuntaosapuolet omien alueidensa osalta. Valtion vesihuoltotyöksi hyväksyminen edellyttää, että työn avulla saadaan aikaan maakunnallisesti tai alueellisesti tarkoituksenmukainen ratkaisu tai työ on tarpeellinen haja-asutusalueen vesihuollon turvaamiseksi tai välttämättömän vedensaannin varmistamiseksi myös jakeluhäiriön tai kriisin sattuessa. Kunnat ovat hakeneet siirtoviemäreiden ja yhdysvesijohtojen rakentamista valtion vesihuoltotyöksi. Avustusta on haettu puolet kustannuksista ja hakemus on toimitettu Lounais-Suomen ja Pirkanmaan ympäristökeskuksille. Avustus on huomioitu laadituissa laskelmissa 50 prosentin suuruisena. Jätevedenpuhdistamon saneeraukseen ja laajennukseen tullaan erikseen hakemaan vesihuoltoavustusta. Punkalaidun ja Huittinen ovat erikseen hakeneet kuntien välistä siirtoviemäriä valtion vesihuoltotyöksi vuodelle Asiakaslaitoksen eli kunnan vesihuoltolaitoksen asiakkailta perittävän taksan päättää jokainen vesihuoltolaitos itsenäisesti. Yhtiö perii asiakaslaitoksilta erikseen maksua jäteveden käsittelystä ja jäteveden siirrosta. Siirtomaksu on siirtoviemärikohtainen. Käsittelymaksu perustuu jäteveden laatuun ja määrään, painottuen määrään. Yhden aluepuhdistamon malli Huittisten ja Sastamalan kaupungit sekä Punkalaitumen kunta ovat viime vuosien aikana selvittäneet jätevesien yhteiskäsittelyn vaihtoehtoja. Vuoden 2008 lopulla valmistuneen Kiuru & Rautiainen Oy:n laatiman selvityksen perusteella jatkoselvitykseen valittiin vaihtoehto, joka perustuu yhden alueellisen puhdistamon malliin ja jossa puhdistamo sijaitsee Huittisten nykyisen jätevedenpuhdistamon paikalla. Sen mukaan jätevedenpuhdistamo laajennetaan ja saneerataan sekä tehostetaan palvelemaan yhteistyökuntien jätevedenpuhdistusta. Punkalaitumen, Vammalan, Äetsän, Mouhijärven ja Vampulan jätevedenpuhdistamoiden toiminta lopetetaan. Nämä puhdistamot jäävät nykyisille omistajilleen, jotka vastaavat jätevedenpuhdistamoiden tulevista purkuja muista kustannuksista. Tyystin vaille käyttöä vanhatkaan puhdistamot eivät ole jäämässä, vaan apulaiskaupunginjohtaja Jaakko Erjon mukaan niiltä voidaan pumpata jätevettä eteenpäin. Niiden on luontevaa toimia sakokaivolietteiden vastaanottoasemina, sillä lietteiden ajaminen Huittisiin ei ole järkevää. paineita. Toimialalla enemmän tai vähemmän sovellettavia lakeja, asetuksia ja muita säädöksiä arvioidaan olevan Kuntien ympäristöterveydenhuollon kehittämiseksi valtio edellyttää perustamaan vuoteen 2013 mennessä suurempia kuntien yhteisiä yksiköitä. Valtion- ja EU-hallinnon kunnalle osoittamat ympäristöterveydenhuollon tehtävät lisääntyvät koko ajan ja osa tehtävistä vaatii entistä laajempaa ja syvällisempää asiantuntemusta. Kunnan ympäristöterveydenhuollon asiantuntijoiden rooli tulevaisuudessa entisestään korostuu esimerkiksi eläinsuojelukysymysten ja ympäristö- ja elintarvikeperäisten epidemioiden ennaltaehkäisyssä sekä elintarviketuotannon turvallisuuden valvonnassa. Ympäristöpäällikkö Jukka Rekon mukaan uuden yksikön keskeisenä tavoitteena on osaltaan edistää asukkaiden hyvinvointia ja yritysten toimintaedellytyksiä. -Toiminnassa panostetaan hyvään asiakaspalveluun sekä asiakkaan luona tehtävään neuvontaan ja ongelmanratkaisuun. Henkilöstön jatkuva koulutus ja suuremman yksikön mukanaan tuomat mahdollisuudet työnjaon kehittämiseen sekä viranhaltijoiden erikoistumiseen tiettyihin tehtäviin ovat avaimia entistä tuloksellisempaan toimintaan. Automurtoja Kokemäellä ja Harjavallassa Kokemäellä ja Harjavallassa on murtauduttu useisiin eri ajoneuvoihin ja ajoneuvoista on anastettu tai yritetty anastaa irtainta omaisuutta. Poliisi on ottanut tapausten johdosta kiinni kaksi henkilöä. Poliisi pyytää kuitenkin silminnäkijähavaintoja tapausten selvittämiseksi. Silminnäkijöitä pyydetään ilmoittamaan havaintonsa Kokemäen poliisiasemalle virka-aikana numeroon Pyöräteline läpi lasin Sastamalan pääkirjaston ikkunalasi rikottiin lauantain vastaisena yönä pyörätelineellä. MONITEHO- LINSSIT 1 POLIISIN PIIRISTÄ Nyrkkiä kasvoihin Tuntematon mies löi nyrkillä kasvoihin ulkona tupakalla ollutta, vuonna 1991 syntynyttä miestä. Erikoinen tapaus sattui Äetsässä Jussinpellontiellä sunnuntaiyönä. Tunkki läpi auton pohjan Tielle jätetty tunkki tuli auton pohjan lävitse lauantaina kello jälkeen Nevanmaantiellä, Sastamalan Kiikassa. Lisäksi tapahtumapaikalta löytyi toinenkin tunkki, joka oli jätetty tielle pystyyn. Tuolista päähän KATSOITPA LÄHELTÄ TAI KAUKAA, MONITEHOLINSSIEMME HINTA ON 1. Hyvän laadun ei tarvitse maksaa omaisuuksia. Ja koska suomalainen uskoo, kun näkee, tarjoamme nyt PENTAX-vakiomoniteholinssit 1 eurolla (norm. hinta 90 ) kaikille, jotka ostavat meiltä alkaen 79 euron hintaiset kehykset. Tervetuloa katsomaan. Tarjous koskee PENTAX-vakiomoniteholinssejä kehyksiin, joiden hinta on 79 tai enemmän. Ostaessasi muut moniteholinssit kuin PENTAX-vakiomonitehot, annamme sinulle 89 alennuksen. Lisämukavuuksista, esim. ohennuksista, veloitamme hinnaston mukaan. Tarjous voimassa asti kaikissa Specsavers Optikko liikkeissä, eikä sitä voi yhdistää muihin tarjouksiin tai Valitse 2 maksa 1 hinnoitteluun. Kehysvalikoima vaihtelee liikkeittäin. Tarjous ei koske linssityksiä omiin kehyksiin. Optikon tekemät näöntarkastukset kaikissa liikkeissämme. Thermia-lämpöpumppu viisas energiaratkaisu Tämä ei ole jääkaappi, vaan Thermian lämpö- ja kassakaappi. Tämän saat meiltä asennettuna Tule ja hae ilmainen Suuri Lämpöpumppukirja liikkeestämme Hopunkadulta! Vesinieminen Oy Hopunkatu Sastamala, Puh Avoinna: ark 7-17 ja la 9-13 Sastamalan Heinoossa vietettiin kaveriporukan pirskeitä lauantai-iltana. Kesken juhlien nuorta miestä lyötiin tuolilla päähän. Tekijä oli poistunut välikohtauksen jälkeen paikalta. Onnettomuus katkaisi liikenteen Huittisissa Henkilö- ja pakettiauto törmäsivät toisiinsa tiistaiaamuna kakkostiellä Huittisten Huhtamossa. Autojen kuljettajat loukkaantuivat törmäyksessä ja heidät kuljetettiin sairaalaan. Onnettomuuden johdosta toinen ajokaista oli hetken suljettuna liikenteeltä. Onnettomuus sattui aamulla kuuden aikaan. Tie oli tapahtumahetkellä tie liukas. Poliisiuutisia lisää sivulla 14. NOKIA: Välikatu 17, puh ORIVESI: Anttilantie 7, puh PIRKKALA CM: Palmrothintie 2, puh SASTAMALA: Puistokatu 15, puh TAMPERE HERVANTA: Pietilänkatu 2, puh TAMPERE KESKUSTA: Hämeenkatu 19, puh TAMPERE KOSKIPUISTO: Hatanpään valtatie 2, puh TAMPERE TURTOLA CM: Martinpojankatu 4, puh VALKEAKOSKI: Valtakatu 18, puh YLÖJÄRVI: Kauppakeskus Elo, Elotie 1, puh Katso muut Specsavers liikkeet:\n8 8 Keskiviikko maaliskuun Kuolleita Rakkaamme Anna-Liisa VILJANEN * Kaipaamaan jäivät Timo ja Paula Eeva-Liisa Janne, Suvi ja Väinö Jussi ja Tuula Anna ja Jari Oli sulla sydän lämmin hellä, oli siellä paikka jokaisella. Muistosi kaunis vie eteenpäin meitä, vaik sydän on täynnä kyyneleitä. Siunaus läheisten läsnä ollessa. Lämmin kiitos osanotosta. Rakkaamme Helfrid Sofia Hele RISSANEN os. Gustafsson * Kaivaten ja huolenpidosta kiittäen Hilkka ja Bobbie Pia ja Hannu Anitra, Max Nina ja Juha Nea, Tommi, Peetu sukulaiset ja ystävät Hyvää matkaa isomummu. Nea, Tommi, Peetu, Anitra ja Max Ystävällisenä kutsuna ilmoitamme, että rakkaamme siunataan Roismalan kappelissa klo 14.30, minkä jälkeen muistotilaisuus osoitteessa Rautavedenkatu 15 A 9. Ilmoittautumiset muistotilaisuuteen: Pia von Essen, puh Sastamala KASTETTU: Lenni Joonatan Suoniemi, Aino Edla Olivia Törmä AVIOLIITTOON VIHITTY: Mika Petri Yliviikari ja Riitta Maria Varsala KUOLLUT: Anna-Liisa Viljanen 96 v Keikyä, Maire Kyllikki Pohjankunnas 89 v Mouhijärvi, Mauno Johannes Madekivi 81 v Keikyä, Asko Aatos Juusela 78 v Suodenniemi, Matti Heimo Juhani Murto 78 v, Pentti Juhani Niemi 42 v, Toivo Johannes Kivelä 82 v Nokian srk Seurakuntatietoja Kiirastorstain ehtoolliskirkko 1.4. Tyrvään kirkko klo 12, Järvinen, Paavilainen, Koikkalainen. Tyrvään kirkko klo 18, Paavilainen, Tenkanen, Mattila A. Karkun kirkko klo 18, Salminen, Arto Jaatinen, Vuoristo, kappelikuoro. Keikyän kirkko klo 18. Airas- Laitila, Inkeroinen, kirkkokuoro. Mouhijärven kirkko klo 18, Hautala, Rajalampi, kirkkokuoro. Sammaljoen kirkko klo 19, Järvinen, Koikkalainen. Salokunnan kirkko klo 20, Hautala, Urpo Vuorenoja. Kiikan kirkko klo 20, Airas-Laitila, Mattila A. Suodenniemen kirkko klo 20, Ojansivu, Rajalampi. Pitkäperjantain sanajumalanpalvelus 2.4. Tyrvään kirkko klo 10, Tenkanen, Paavilainen, Mattila A, kirkkokuoro. Mouhijärven kirkko klo 10, Hautala, Rajalampi, kirkkokuoro. Sammaljoen kirkko klo 10, Järvinen, lauluryhmä. Karkun kirkko klo 10, Salminen, Vuoristo, Kappelikuoro. Keikyän kirkko klo 13, Pihlajamaa, Inkeroinen, kirkkokuoro. Suodenniemen kirkko klo 18, Ojansivu, Rajalampi. Kiikan kirkko klo 18, Pihlajamaa, Inkeroinen, kirkkokuoro Pääsiäisyön messu la 3.4. Musiikillinen yömessu, Tyrvään kirkko klo 23, Reijo Ylimys, Airas-Laitila, Pirjo Turunen laulu, Nina Pinni säestys. Mouhijärven kirkko klo 23, Hautala, Rajalampi, kirkkokuoro. Pääsiäiskirkko su 4.4. Karkun kirkko klo 8, Salminen, Arto Jaatinen, Vuoristo, Kappelikuoro. Tyrvään kirkko klo 10, Paavilainen, Jokinen-Lundén, Mattila A, kirkkokuoro. Salokunnan kirkko klo 10, Salminen, Vuoristo, Kappelikuoro. Kiikan kirkko klo 10, Airas-Laitila, Inkeroinen. Suodenniemen kirkko klo 13, Ojansivu, Vuoristo Sammaljoen kirkko klo 13, Järvinen, Inkeroinen Toinen pääsiäispäivä ma 5.4. Perhemessu Tyrvään kirkko klo 10, Jokinen-Lundén, Paavilainen, Koikkalainen. Messu Keikyän kirkko klo 10, Salminen, Terhi Ketonen, Keikyän iltapäiväkuoro. Mukulamessu, Tyrvään kirkko klo 16, Kulonpää, laulukoulu Preston lapset Päivi Vahela-Nykäsen johdolla. Via Dolorosa Vammalan srk-talo (Asemak. 6) Tervetuloa hiljentymään pääsiäisen sanoman äärelle! Ke klo , kiirastorstai klo 16-18, pitkäperjantai klo La 3.4. purkutalkoot alkaen klo 9. Kokoonnumme yhteen Ke Keskiviikkokerho, Sammaljoen kirkko klo 13. Pitkäperjantai 2.4. Ristinjuhla, Lopenkulman rukoushuone (Stormint. 51) klo 13. To 8.4. Uusi Toivo lounas, Vammalan srk-talo, klo 12. Vammalan diakonia- ja lähetyspiiri Ystävänpirtillä (Marttilank. 1) klo 15, nyyttikestit. Virsi-ilta yhteisvastuun hyväksi, Lantula-talo (Vatajant. 396) klo 19. La 1.5. Kristus-päivä, kristittyjen yhteinen rukoustapahtuma Hakametsän Jäähallissa Tampereella, linja-autokuljetus, ilm. viim Marita Kömi p , ilmoita myös osallistutko ruokailuun. Keikyän kappeliseurakunta Ke Hiljaisen viikon lauluilta, srk-talo klo18. To 1.4. Ehtoollisenvietto, srk-talo klo 12. To 8.4. Lähetysseura, srk-talo klo 12. Virsi-ilta yhteisvastuun hyväksi, srk-talo klo 17, kirkkokuoro. Kiikan kappeliseurakunta Ke Urkukonsertti, Kiikan kirkko klo 19, Jari Mattila. Ti 6.4. Vertaiset, srk-talo klo 13. Naistenpiiri, Lastentalo klo 18. To 8.4. Kotipesä-ilta Sherazerilla (Moskurint. 10) klo 18. SASTAMALAN VAPAASEURAKUNTA Pikkusuonkatu 5 To 1.4. Ehtoollisjuhla, Härkönen. Jeesus elää- Voitontapahtuma! Su 4.4. klo 16 ja 18 Uusi kirkkokunnanjoht. Hannu Vuorinen Ma 5.4. klo 12 R-tunti, Jani Lindroos. Klo 13 Lounas Espanjan tapaan, 10 e. Lippuvaraukset: Klo 15 Jeesus on voittanut. Lindroosit, Vuolasrannat, Katja Grönfors, Maarit Vesanen, Espanja-aktiolaisia. Tervetuloa! Myyjäiset Torikeskuksessa La 3.4. klo 7 alk. Pullia, kakkuja, pikkuleipiä, sämpylöitä, pizzoja yms., arpavoittoja. Järj. Sastamalan Vsrk. Tervetuloa! Hääpalsta Valokuvaamo Keskuskuva Tiina ja Asko Myllymaa Sastamala. Vihitty Vauvauutisia Jenni ja Antti Ala-Pappila Sastamalan Äetsästä ovat saaneet poikavauvan VAS:ssa Vammalassa. Aleksin pikkuveljellä oli pituutta 52,5cm ja painoa 4270g. Minna ja Mikko Sivunen Huittisista ovat saaneet poikavauvan VAS:ssa Vammalassa Charlotte Levula Huittisista ja Olli Isotalo ovat saaneet poikavauvan Seinäjoen keskussairaalassa. Mouhijärven kappeliseurakunta Ke Esikoislestadiolaisten kokous, srk-koti klo 13 ja 18, Eero Mäkelä, Lauri Koistinen. Hiljaisen viikon konsertti, Mouhijärven kirkko klo 18, Marianne Fontaine, Lasse Rajalampi. Pe 2.4. Ristinjuhla, Tervamäen rukoushuone klo 13, Timo Vuorinen. Ti 6.4. Omaishoitajat, srk-koti klo 10. Naistenpiiri, srk-koti klo Ke 7.4. Vanhemman väen kerho, Oravanpesä klo 13. Lampisten-Iirolan-Tiisalan-Tuiskun kinkerit Hilkka ja Tuomo Alajoessa (Aaltosent, 1) klo 18. Pe 9.4. Yliskallon-Pyöräniemen kinkerit Eeva Uusi-Rauvalla (Ojasent. 59) klo 18. Suodenniemen kappeliseurakunta To 1.4. Vanhemman väen ehtoollinen, srk-talo klo 13. Su 4.4. Pyhäkoulu Vanhakulkulla (Väissint. 21) klo 13. Rakkaamme Vappu Helena SAARIKKO os. Koivunen Menu: Misokeitto, Mezegohan eli sekoitettu riisi, Shogayaki eli inkivääriliha, vihersalaatti seesamkastikkeella ja vihreää teetä. JAPANILAINEN LOUNAS LAVIAN SEURAKUNTAKODISSA Su klo Japanilaisista astioista nautittava lounas maksaa aikuisilta 10e ja 7-15v. 5e. Ilmoittautumiset viim virastoon p tai Anna-Kaisalle p Tuotto seurakunnan uudelle nimikko-kohteelle Komodo No Ie lastenkodille Japaniin. Tervetuloa t: Lavian seurakunta / lähetystyö HENÓTÊS-srk Tyrväänkyläntie 310, Sastamala Su 4.4. klo 18 Jumalanpalvelus Past. M. Koskipalo, evank. M. Peuramäki. Lopuksi rukouspalvelua ja kahvitarjoilu. Henótês=yhteys Kristuksessa Tervetuloa! * Punkalaidun Loimaa Kaivaten Lapset perheineen Lasten lapset Lastenlasten lapset Lastenlastenlasten lapset Aamun tullen matka päättyi, uneen uuvutti väsyneen. Ei tunnu tuska, ei vaiva mainen, on rauha sydämessä nukkuneen. Siunattu läheisten saattamana. Lämmin kiitos osanotosta. Kiitos Huittisten kotisairaanhoidolle äitimme hyvästä hoidosta. Pääsiäisajan tilaisuudet Huittisten Kotikirkossa pe 2.4. klo 18 Rainer Lindeman Srk-kuoro HPE su 4.4. klo 13 ja16 Mukana mm. Tarvo Vallineva Markus Keväänranta Kurikan helluntaisrk:n kuoro Tarjoilua Vapaa pääsy - Tervetuloa Järj. Huittisten Kotikirkko Aaranteenkatu 9\n9 Keskiviikko maaliskuun Nuoret Pe 2.4 ei toimintaa Nuakkarilla. La 3.4. Arkki, Nuakkari klo Ke 7.4. Pelivuoro, Muistolan koulu klo SASTAMALAN VAPAASEURAKUNTA To 1.4. klo 18 Kiirastorstain ehtoollisjuhla, Kari Härkönen, lauluryhmä, rukouspalvelua. La 3.4. klo 7 alk. Myyjäiset torikeskuksessa! Myynnissä erill. leivonnaisia, pullia, sämpylöitä, pizzoja, jne., arpajaisvoittoja. Yhteyshenkilö: Ulla Su ma 5.4. Jeesus elää- Voitontapahtuma! Klo 16 ja klo 18 Uusi kirkkokunnanjohtaja Hannu Vuorinen, buffetti. klo 18 kokouksen yhteydessä pääsiäisnäytelmä ja pyhäkoulu sekä lauluryhmä. Ma 5.4. klo 12 Raamattutunti, Jani Lindroos. Klo 13 Lounas Espanjan tapaan. Liput 10 e. Lippuvaraukset Janilta Klo 15 Jeesus on voittanut! Terveiset Espanjasta. Lindroosit, Vuolasrannat, Katja Grönfors, Maarit Vesanen sekä Espanja- aktiolaisia. Ke 7.4. klo Vakkari 1-6 luokkalaisille Kirpputori Valonpilkku, Pikkusuonkatu 5, av. ti - pe klo ja la klo Huom! 1.4. klo Suljettu VAMMALAN SEUDUN KANSANLÄHETYS Ke klo 19:00 Raamattu -ja rukousilta, tutkitaan ilmestyskirjaa, Rukoushuoneella, Raija Majanen To 1.4. Äitiparkki pääsiäistauolla. Klo 19:00 Kiirastorstain Messu, Erkki Koskenniemi, saarna Jari Rankinen, KEO La 3.4. Nuortenilta pääsiäistauolla. Klo 23:00 Pääsiäisyön Messu, Jari Rankinen, saarna Erkki Koskenniemi, KEO Ma 5.4. klo 11:00 Messu, Jari Rankinen, saarna Reijo Arkkila, KEO Ke 7.4. klo 19:00 Raamattu -ja rukousilta, tutkitaan ilmestyskirjaa, Rukoushuoneella, Pasi Sandholm To 8.4. klo 9:30 Äitiparkki, Rukoushuoneella, mahdollisuus ruokailla edullisesti, Riikka Lindroos/ Ritva Piiroinen. Klo 19:00 Raamattu-ja keskustelupiiri Roismalan päiväkerholla, Tuomo Hörkkö SLEY VAMMALA To 1.4. klo Kiirastorstain messu Karkun ev.opistolla toimittaa Erkki Koskenniemi ja Jari Rankinen. Pe 2.4. klo Ristinjuhla. kärsimysajan tekstejä ja lauluja, puhe Erkki Koskenniemi. Kahvit. Klo Ristinjuhla Illon rukoushuoneessa mukana Veli-Matti Karo ja Olavi Ryömä. Klo Ristinjuhla Lopenkulman rukoushuoneessa. Sinun puolestasi - minunkin? pysähdy hetkeksi Sanan runon ja musiikin puhuteltavaksi: Ari Paavilainen, Maija Junnila, Päivi Vuoristo, Maria Piiroinen ja Olena Sandholm. Raamattupiiri parittomina maanantaina klo Seuraava kerta SASTAMALAN HELLUNTAISEURAKUNNAT Vammala: Pe 2.4. klo 11 pitkäperjantain ehtoolliskokous, Matti Kankaanniemi, Marko Kömi, lauluryhmä. Klo 18 Ylistyksen ja yhteyden ilta. Srktiedotteen pääsiäisnumero saatavana aulan pöydältä. La 3.4. klo 19 Kohtaaminen KellariKahvilassa. Su 4.4. klo 11 päivätilaisuus, Krista ja Reijo Kuokkanen, Kauko Vainiomäki, pyhäkoulu ja raamis. Ma 5.4. klo Tuikkukuoron harjoitus. Klo Valokuoron harjoitus. Ti 6.4. klo 19 pohjoispuolen rukousilta Hertta ja Kalevi Kulonpäällä, Miekkajärventie 90. Ke 7.4. klo lähetyspiiri. Klo äiti-jumppa kerhotilassa. Klo 19 rukousilta. Mahd. rukousaiheet p tai os. Vammalan Helluntaiseurakunta, Varikonkatu 10, Sastamala. Puhelinhartaus p Kiikka: Pe 2.4. klo 14 päivätilaisuus Kotikirkossa, Kontintie 2, Niilo Yli- Vainio (äänite), Arthur Kukkula. Suodenniemi: Ke 7.4. klo 18 rukousilta ja ehtoollinen Maija Tomellilla, Nurmentie 34, Hannu Nuutinen. Äetsä Ke klo miestenpiiri Savijoella, naistenilta Honkakodilla Pe 2.4. klo nuortenilta Su 4.4. klo 13 rukoustilaisuus, klo 14 Ylösnousemusjuhla, Leo Salo, nuorten ylistysryhmä, pyhäkoulu, ehtoollinen Ma 5.4. klo 19 rukousilta. Seppo Keselius. Ke 7.4. klo miestenpiiri Savijoella, naistenilta Honkakodilla Mouhijärvi Ke klo 18 rukous/ infohetki,klo nuortenilta majakka, mukana leevi ahopelto. Ti 6.4. klo 19 sanan ja rukouksen ilta. Huittinen KASTETTU: Konsta Olavi Kivimaa, Julia Amanda Leppäsilta, Matilda Aada Emilia Peasley, Aino Edla Olivia Törmä. AVIOLIITTOON VIHITTY: Ville-Veikko Leppäsilta ja Annika Mirjami Ritakallio. KUOLLUT: Liisa Maria Sälevaara 74 v, Martti Ilmari Moisio 60 v, Antti-Pekka Kalevi Kokkonen 44 v. Hiljainen viikko: Ke Huom! Ei keskiviikkokerhoa eikä työttömien ruokailua. Klo 18 Messu Huhtamon kirkossa, Herranen ja Iso-Rautio. Klo 19 Iltajumalanpalvelus Huittisten kirkossa, Lähteenmäki ja Uutaniemi. To 1.4. Huom! Ei ystävänkamaria. Klo 19 Kiirastorstain messu Huittisten kirkossa, Kultalahti, Herranen, Lähteenmäki, Uutaniemi ja Kirkkokuoro. Pe 2.4. Klo 10 Pitkäperjantain sanajumalanpalvelus Huittisten kirkossa, Lähteenmäki, Uutaniemi ja Kirkkokuoro. Korvenkylän kinkeripiiri avustaa. Korvenkylän PVY tarjoaa jumalanpalveluksen jälkeen kirkkokahvit Helena-salissa. Pääsiäinen: Su 4.4. Klo 8 Sanajumalanpalvelus Huhtamon kirkossa, Plit ja Honkanen. Klo 10 Messu Huittisten kirkossa, Lähteenmäki, Herranen, Kultalahti, Uutaniemi ja Kirkkokuoro. Raijala-Ronkan kinkeripiiri avustaa. Klo 16 Keidasmessu Birgitta-salissa, Herranen ja Uutaniemi. Ma 5.4. Klo 10 Messu Huittisten kirkossa, Herranen, Kultalahti, Uutaniemi. Jokisivun kinkeripiiri avustaa. Klo 18 Sanan ja sävelen ilta Sley:n ruk.huoneessa, Esko Haapalainen. Viikkotilaisuudet: Ti 6.4. Huom! Ei avointa päiväkerhoa. Klo Kansanlähetyksen ilta Helena-salissa, läh. työntek. Aki Tuppurainen tuo terveisiä Etiopiasta puhein ja filmein. Ke 7.4. Klo 11 Keskiviikkokerho ja työttömien ruokailu srk-keskuksessa. Klo Lauluhetki Kaarirannassa. Klo Eroryhmä alkaa srk-kesk. kirjastossa, Pirjo Vihlman. Ilmoitt. kirkkoherranvirastoon p Klo 18 Rukousilta Israelin ja Suomen puolesta, takkahuone. Klo 18 Nanhian diak.piiri Pentti Virtasella, Ollinkuja 4, Lähteenmäki. To 8.4. Klo 10 Ystävänkamari Kaila-salissa. Klo 17 Miestenpiiri srk-kesk. kirjastossa, Joh. 20, Lehtimäki. Vampulan kappeliseurakunta: KASTETTU: Saana Senni Susanna Tähtinen, Salla Suvi Sofia Tähtinen, Ilari Miikael Vahala. KUOLLUT: Aune Tuulikki Jaakkola 75 v. Ke Klo Annalassa ehtoollishartaus, Plit, Yli-Hukkala, Honkanen, srk-kuoro. Klo 18 Hartaus kirkossa, Antero Kallio ja lauluryhmä Viialasta, Plit, Honkanen. To 1.4. Klo 18 Messu, saarna Olli Koskenniemi, Plit, Honkanen, srk-kuoro. Pe 2.4. Klo 10 Sanajumalanpalvelus, urut vaikenevat, Plit, Honkanen ja srk-kuoro. La 3.4. Pääsiäisen tulet tapahtuma Tuulikki-Vampulan lentokentällä. Kahvi- ja makkaratarjoilu alkaa klo Klo 20 SaviCat, joht. Leena Salonen, tulkitsee Jeesuksen maallista vaellusta, Johanna Hemmin lauluryhmä laulaa ja laulattaa. Talkooväkeä pyydetään saapumaan klo 18. Su 4.4. Klo 11 (huom. aika!) Pääsiäisen jumalanpalvelus, Plit, Honkanen, srk-kuoro. Su Klo 14 Yrittäjien kirkkopyhän jumalanpalvelus, Mikko Lännenpää. Tulevaa: Iltapäiväkerhon ja vanhemman väen retki Viialaan ja Vesilahdelle. Retken hinta 15 e. Tied. ja ilm mennessä p (Elisa Kisamaa lomalla ). HUITTISTEN KOTIKIRKKO Ke klo 18 Riisuttu -pääsiäiskuvaelma Risto Ryti -salissa, tule mukaan pääsiäisen tunnelmaan, vapaa pääsy Pe 2.4. klo 18 Pitkäperjantain tilaisuus, HPE, srk:n kuoro Su 4.4. klo 13 Jumalanpalvelus, Tarvo Vallineva, Markus Keväänranta ja Kurikan helluntaisrk:n kuoro, pyhäkoulu klo klo 16 Paras on edessä -tilaisuus, Tarvo Vallineva, Markus Keväänranta ja Kurikan helluntaisrk:n kuoro, tarjoilua Ti 6.4. klo 19 Rukouksen ja ylistyksen ilta Ke 7.4. klo Ilonkylväjät Minit ja Skidit HUITTISTEN VAPAASEURAKUNTA Ke Aamurukouspiiri klo 9.30 Aholaisella, Vesiniityntie 206, Pyhällys. Hiljaisen viikon lauluhetki Ainokodissa klo ja TK:ssa klo 18. Osallistutaan rukoukseen Israelin psta SRK-keskuksen takkahuoneessa klo 18. Osallistutaan Riisuttu -pääsiäiskuvaelmaan Risto Ryti- salissa klo 18, järj. Ilonkylväjät ja Kotikirkko. To 1.4. Lauluhetki Iltatuulessa klo 18. Pe 2.4. Nuorten lähtö History Maker-tapahtumaan Järvenpäähän, tied. Norppis, Naisten raamattupiiri klo 18 Raili Huhtalassa, Kehrääjänkatu 6. La 3.4. Aamuhartaus Radio Mantassa klo 8.10, Raija Buckingham. Vedet virratkoon klo 20, Bruce, Maire, Martta, Satu. Su 4.4. Ehtoolliskokous klo 18 (huom. aika!), Ritva Kirra ym. Ma 5.4. Rukouksen ja kiitoksen ilta klo 19. Ti 6.4. Avoimet ovet rukoukselle klo Erik ja Eeva Lehtisellä, Piltontie 4, Kokemäki. Alfa-kurssi klo 18. Ke 7.4. Mm. aamurukouspiiri klo 9.30 Aholaisella, Vesiniityntie 206, Pyhällys. Rauhallista pääsiäisen aikaa! Tervetuloa! Kokemäki KUOLLUT: Pauli Eelis Ala-Ketola 88 v, Tuomo Johannes Paasikari 85 v. ja Mervi Silja Dagmar Koski 60 v. KASTETTU: Joonatan Tapio Ilmari Juusela ja Topias Onni Oliver Nieminen. Kiirastorstai 1.4. Päivähartaus ja HPE:n vietto Henrikinhovissa klo Messu kirkossa klo 19, Veikko Ruusuvuori, Markku Tuomikorpi, Henri Tuominiemi. Pitkäperjantai 2.4. Sanajumalanpalvelus kirkossa klo 10, Veikko Ruusuvuori, Henri Tuominiemi, kirkkokuoro. - Vesper Koomankankaan siunauskappelissa klo 18, Marja Joukio-Hirvijärvi, Henri Tuominiemi, kirkkokuoro. Pääsiäispäivä 4.4. Messu kirkossa klo 10, Marja Joukio-Hirvijärvi, Lars Pajuniemi, Henri Tuominiemi, lukijana Hilkka Pere, kirkkokuoro. - Pääsiäiskukkia otetaan vastaan Kokemäen kirkossa klo Messun jälkeen kukat viedään tervehdyksenä seurakuntamme alueen hoitolaitoksiin. 2.pääsiäispäivä 5.4. Sanajumalanpalvelus kirkossa klo10, Erkki Juutinen, Marja Joukio-Hirvijärvi, Henri Tuominiemi, lukijana Saku Mekkonen. Ke 7.4. Keskipäivän rukoushetki srk.keskuksen kappelissa klo Työntekijäkokous srk.keskuksessa klo Miesten sauna-illassa Aittakarissa klo 18 illan opetuksen, Miksi Jeesus kuoli?, pitää diakoni Markku Tuomikorpi, palvelutehtävissä Jouko Suontausta ja Jaakko Ranta. To 8.4. Jokilaakson Kristillisten eläkeläisten kokoontuminen srk. keskuksessa klo 14.- Tulkkilan lähetyspiiri klo 18, Tulkkilantie 35, alakerta, kahvittaa Hilja, Taimi ja Saara. Pe 9.4. Kenia-Japani lähetyspiiri srk.keskuksessa klo 18. Pyhäkoulu: Iloista pääsiäistä! Ei pyhäkoulua 4.4. Seuraavan kerran tapaamme klo12. Perhekerho: Ti 6.4. Tulkkilan I ryhmä klo , mukana kerhossa lääkäri Hanna Oksa. Nuorisotyö: Pääsiäisviikolla ei ole kerhoja, pääsiäisen jälkeen kokoonnutaan normaalisti.. - Kiirastorstaina osallistutaan messuun ja lähdetään yhdessä jatkoille Pappikselle. Nähdään siis messussa klo Nuorten Pääsiäisleiri säkyläläisten ja huittislaisten kanssa Säkylän Pihlavassa. Hyvää seuraa, maittavaa ruokaa, kauniit maisemat ja pääsiäisen paras Sana! Ilmoittaudu heti Elinalle tai Sannalle. Leirin hinta 20 euroa. Kauvatsan alue: Kiirastorstai 1.4. Messu kirkossa klo 19, Marja Joukio-Hirvijärvi, Lars Pajuniemi, Paula Tuomisto. Pitkäperjantai 2.4. Sanajumalanpalvelus kirkossa klo 10, Lars Pajuniemi, Paula Tuomisto, kirkkokuoro. Pääsiäispäivä 4.4. Perhemessu kirkossa klo 10, Veikko Ruusuvuori, Paula Tuomisto, kirkkokuoro. 2.pääsiäispäivä 5.4. Sanajumalanpalvelus kirkossa klo 18, Marja Joukio-Hirvijärvi, Henri Tuominiemi. Ke 7.4. Keskiviikkokerho klo 12 (huom!aika) srk.talolla. Ota mukaasi runo tai raamatunlause, joka puhuttelee sinua. Pe 9.4. Raamattupiiri srk.talolla klo 18. Perhekerho: To 8.4. Perhekerho srk.talolla klo KOKEMÄEN HELLUNTAISEURAKUNTA Ke klo Vanhimmist/ hallituksen kokous. To 1.4. klo Pääsiäisajan ehtoollistilaisuus. Su 4.4. klo Ylösnousemusjuhla: A-H ja H. Embuska Ti 6.4. klo Elämän Leipäätilaisuus/ruokailu: Risto L ym. Kiikoinen To 1.4. klo 12:30 Ehtoollinen vanhustentalon kerhohuone. To 1.4. klo 19 Kiirastorstain ehtoolliskirkko - Saarnaa Hannu Uusmies. Kirkkokuljetusta tarvitsevat yhteys taksiinne! Pe 2.4. klo 10 Pitkäperjantain sanajumalanpalvelus, kirkkokuoro. Su 4.4. klo 10 Pääsiäispäivän Messu, kirkkokuoro. Ma 5.4. klo 10 Sanajumalanpalvelus. Kutsutaan aamulenkille kirkkoon, lähtö klo 9 Penkkimäen pihasta ja klo 9:15 Jaaran kylätalolta. Mehutarjoilu. Muistellaan Emmauksen kulkijoita. Ma 5.4. klo 14 Hongistonmaan kinkerit, Hannu ja Tanja Veittimäessä. To 8.4. klo 19 Myönteen kinkerit, Antti ja Birgit Jaakolassa. Pe 9.4. klo 18 Nuorten ilta - Vieraita Porin OPKO:sta. Rippikoululaiset ja muut nuoret tervetuloa! Pe 9.4. klo Lähetystori srktalolla (2.4. ei toria). KIIKOISTEN HELLUNTAISEURAKUNTA Ke klo Lauluhetki vanhustentalolla ja klo 19 Sanan ja rukouksen ilta. To 1.4. klo Ilontuojien kerho ja silitystalkoot. Pe 2.4. klo 12 Ehtoolliskokous ja klo 19 Nuorten aikuisten tapaaminen Järvenpäässä. Su 4.4. klo 12 Päivätilaisuus, Jukka Mäkinen. Ma 5.4. klo 19 Mimmi-solu Betanian yläkerrassa. Ke 7.4. klo 19 Sanan ja rukouksen ilta. Lavia KUOLLUT: Eila Esteri Niittymäki 68 v. Ke ehtoollishartaudet: klo Päivätoiminta klo 14 Kotiranta 2 To 1.4. klo pääsiäishartaus Kotiranta 1, klo 19 kiirastorstain messu kirkossa,kirkkokuoro Pe 2.4. klo 10 pitkäperjantain sanajumalanpalvelus La 3.4. klo 23 pääsiäisyön messu Su 4.4. ei jumalanpalvelusta Ma 5.4. klo 10 toisen pääsiäispäivän sanajumalanpalvelus Ti 6.4. klo 18 lähetyspiiri srk-kodilla. Kenian lähetit Hanna-Leena ja Mika Piittala kertovat maasaityöstä sanoin ja kuvin. To 8.4. klo 19 miesten raamattupiiri Su klo 10 messu, klo japanilainen lounas srk-kodilla, katso erillinen ilmoitus Rippikoulu To 8.4. klo srk-koti Punkalaidun KUOLLUT: Vappu Helena Saarikko 91 v. (Huittisten srk). To 1.4. klo 12 kaikkien koulujen pääsiäiskirkko kirkossa. Virret: 54; 78; 88; 104. Klo 14 messu kirkossa (Tulkki, Karo, Jokitalo). Pakarilaulajat laulavat. Virret: 300; - ; 227; 221:1-3; 222; 223; 221:10. Ehtoollinen jaetaan myös etupenkkeihin. Klo 19 kiirastorstain messu kirkossa (Karo, Tulkki, Jokitalo). Kirkkokuoro laulaa. Virret samat kuin päivällä, mutta lopuksi laulamme vielä virren 77. Ehtoollinen jaetaan myös etupenkkeihin. Pe 2.4. klo 10 Pitkäperjantain jumalanpalvelus kirkossa (Tulkki, Jokitalo). Kirkkokuoro laulaa. Urut ovat vaiti: Virret: 78:1-2; - ; 67; 63; 78:3-4. Klo 13 Ristinjuhla Illon rukoushuoneessa, Olavi Ryömä, Karo. Su 4.4. klo 10 pääsiäisen messu kirkossa (Karo, av. Tulkki, Jokitalo). Kirkkokuoro laulaa. Virret: 84:1,2,5,6; 85:1,5,6,; 343:1,3,5,6 (vuorovirtenä); 96:1- ; 225; 228; 94. Klo 13 messu Halkivahan kirkossa (Karo, Jokitalo). Virret: 84:1,2,5,6; 85:1,5,6; 105; 96:1-; 225; 94. Ma 5.4. klo 18 II pääsiäispäivän jumalanpalvelus kirkossa (Tulkki, Jokitalo). Huom. aika! Ke 7.4. klo 17 sururyhmä pappilassa (Tulkki, Trygg). To 8.4. klo kirkkokuoron harjoitukset srk-talolla (Jokitalo). La klo rippikoulua kirkossa, molemmat ryhmät yhdessä (Tulkki, Jokitalo). Klo 18 Tampereen Akateemisten Laulajien eli tuttavallisemmin Teekkarikuoron iltamusiikki srk-talolla. Vapaa pääsy. Tervetuloa kuuntelemaan. Su klo 10 Sanan jumalanpalvelus kirkossa (Karo, Jokitalo). Ryhmä Teekkarikuorosta laulaa. Su klo Hiljentymisen päivä leirimajalla. Rauhoittumista luonnon keskellä yhdessä ja yksittäin sekä iltamessu. Ilmoittautuminen kirkkoherranvirastoon pe mennessä (päivään otetaan 15 hlöä). Lomalla: Jaana Pyykkö lomalla Nuorisotyö: Ma 5.4. klo 13 partiolaisten pääsiäisvaellus. Lähtö museolta. Ti 6.4. klo 14 Pelikerho Kiertolassa, klo 17 Näytelmäkerho srk-talolla/pappilassa. Ke 7.4. klo 18 Partioketut kololla Pe 9.4. klo 17 Kokkikerho srk-talolla Afrogospelin kurssilta iloa musisointiin Mukula-messu Tyrvään kirkossa Pääsiäisyön hartaus Tyrvään kirkossa Tyrvään kirkossa vietetään pääsiäisyönä musiikillista hartautta ja nautitaan Herran pyhä ehtoollinen. Hartaustilaisuus alkaa kello 23. Puheen pitää Reijo Ylimys ja liturgina toimii Auli Airas-Laitila. Kanttori Nina Pinni säestää mezzosopraano Pirjo Turusta. Hartauden aikana kirkon ja La klo 10 Isoskoulutus II nuortentilassa, klo 10 Rippikoulua srk-talolla ja pappilassa. Pe klo 18 Nuortenilta srktalolla. Köyliö KUOLLUT: Eila Ellen Haavisto e. Ilola Kepolasta, 72 v, Leena Mellin Loimaan seurakunnasta, 74 v To 1.4. klo 18 kiirastorstai-illan ehtoolliskirkko Köyliön kirkossa, Vuola, Ketola. Pe 2.4. klo 10 pitkäperjantain sanajumalanpalvelus Köyliön kirkossa, Vuola, Ketola, lauluryhmä Hadassa. Urut vaikenevat. Su 4.4. klo 10 ensimmäisen pääsiäispäivän messu Köyliön kirkossa, Vuola, Ketola, lauluryhmä Hadassa. Ma 5.4. klo 10 toisen pääsiäispäivän messu Vuorenmaan kirkossa, Vuola, Ketola. Palveluvuorossa Vuorenmaan maa- ja kotitalousnaiset sekä kyläyhdistys. Kirkkokahvit. Ti 6.4. klo 19 raamattupiiri seurakuntatalolla, Kaumi. Ke 7.4. klo kinkerit seurakuntatalolla, järjestää Köyliön vanhusneuvosto ja srk, Vuola, Ketola. Alussa kahvitarjoilu. Entisaikojen kinkeriperinteen muistelua. Katekismusläksynä ensimmäinen käsky ja raamatunopetuksena Ap.t.2: Opetellaan virret 91 ja 451. Ota mukaan vuoden 2000 katekismus, Raamattu ja virsikirja! To 8.4. klo 10 perhekerho kerhotilassa, Vuorinen. Mukana kirkkoherra Sakari Vuola. Klo 18 lauluryhmän harjoitukset seurakuntatalolla, Ketola. Pe 9.4. Kirkkoherranvirasto ja taloustoimisto auki La Rippikoulua Palvelukeskuksessa: Ryhmä II klo 9-12, ryhmä I klo 13-16, Vuorinen. Su klo 10 messu kirkossa. Palveluvuorossa Tuiskula. Kirkkokahvit Järvisalilla. Perhetempaus jumalanpalveluksen jälkeen srk-talolla klo Tarjolla hernekeittoa 2e/ Karkun evankelisen opiston gospellinja saa huhtikuussa harvinaisen kaukaisen vieraan kouluttajakseen, kymmenhenkisen Zambian Vocal Collection -kuoron. Se opettaa yhden viikonlopun ajan afrikkalaista, iloista tapaa laulaa ja soittaa. Samalla kuoromiehet kertovat, millaista heidän maanosansa kristillinen musiikki kaikkiaan on. Opiston seurakunnallisen toiminnan johtaja Matti Rusama kertoo, että aloite vierailuun tuli Sleyn lähetystyöntekijältä, pastori Ville Auviselta. - On ainutlaatuista tehdä tällaista yhteistyötä. Meillä on paljon opittavaa afrikkalaisten tavasta elää kristillistä elämää todeksi musiikin keinoin, Rusama toteaa. Viikonloppukurssi on avoin kaikille kiinnostuneille. Zambian Vocal Collection konsertoi Vammalan Luther-talolla sunnuntaina iltakuudelta. Sastamalan seurakunta järjestää toisena pääsiäispäivänä 5. huhtikuuta Tyrvään kirkossa koko perheen mukulamessun. Messussa on mukana pyhäkoulusihteeri Irmeli Kulonpää ja laulukoulu Preston lapset Päivi Vahela-Nykäsen johdolla. Kolehti kerätään yhteisvastuukeräykselle. Messu alkaa kello 16. pappien väri vaihdetaan mustasta valkoiseen, kukat ja kynttilät tuodaan sisään ja hämärävalaistu kirkko valaistaan. Sastamalan seurakunnassa pääsiäisyön messu järjestetään Tyrvään kirkon lisäksi myös Mouhijärven kirkossa kello 23. annos, munkkikahvit, leivonnaisia, lastenkirppis, lähetysnurkka, lapsille temppurata, ongintaa ja poniajelua. Päiväkerhon tiloissa avoimet ovet. Tervetuloa vauvasta vaariin! Järj. srk:n diakonia- ja lähetystyö & MLL. Säkylä KASTETTU: Helmi Aino Olivia Pohjolainen ja Eelis Eino Juhani Saarinen KUOLLUT: Hilja Sofia Lehtinen 92 v, Aini Elisabet Kuusisto 87 v Ti klo avopalvelukeskushartaus seurakuntatalossa, ehtoollisen vietto, Nieminen, H.Koivisto, Junnila, (gluteeniton leipä). Klo 18 hiljaisen viikon hartaus kirkossa, puhe K.Koivisto, lit Nieminen, Junnila, musiikkia Pirkka Thessler & co. Klo 18 hiljaisen viikon hartaus kirkossa, Nieminen, Junnila, Huittisten musiikkiopiston kamariorkesteri Ke miestenpiiri osallistuu kirkkotilaisuuteen, minkä jälkeen vain sauna Pihlavassa To 1.4. klo 9-12 lipaskeräystä yhteisvastuulle Huovintorin edessä. Klo 18 kiirastorstain ehtoollisenvietto kirkossa, Nieminen, Perko, Säkylän mieskvartetti, av. Järvinen, Mäntynen, Salo Pitkäperjantaina 2.4. klo 10 kirkossa sanajumalanpalvelus, s Isotalo, lit Nieminen, kirkkokuoro, lukija Reijo Virmavirta Pääsiäispäivän 4.4. klo 10 messu, Isotalo, Perko, Laitala, nuoret avustavat, kirkkokuoro, Tuulimyllyn puhaltajien vaskiryhmä Ma 5.4. klo 18 sanajumalanpalvelus kirkossa, Isotalo, Perko Ti 6.4. klo perhekerho Pappilassa. Klo raamattupiiri seurakuntatalolla Su klo 10 talvirippikoulun konfirmaatiomessu kirkossa, Nieminen, Perko, Laitala, Pirkka Thessler & co Nuoret: La klo 9-14 päivärippikoulu Pihlavassa HAUTAKIVET Hautauspalvelut UUDET KIVET LISÄNIMET KULTAUKSET YM. ENTISÖINNIT OIKOMISET YM. HUOLLOT T. SUOMINEN OY HEINOONTIE 345 VAMMALA TIMO SUOMINEN\n10 10 Keskiviikko maaliskuun Sastamalan vanhuspalvelut Heikkilän palvelukeskus loppuisi Suodenniemellä 2013 Työryhmä esittää Sastamalan vanhuspalveluja kolmeen keskittymään Työryhmä selvitti ja tuotti raportin Sastamalan kaupungin esityksen mukaan muun muassa Karkkukoti olisi yksi useista suljettavista palveluasumista tuottavista yksiköistä. Hannu Virtanen Investointi- ja palvelurakennetyöryhmä esittää juuri julkaistussa raportissaan Sastamalan vanhuspalvelujen sijoittamista kolmeen palvelukeskittymään: Hopun aluelle, Kiikan vanhainkodin alueelle ja Mouhijärvelle. Mouhijärvelle palveluja voidaan keskittää tilanteessa, jossa päädytään investoimaan tehostetun palveluasumisen yksikkö terveysaseman viereen. Työryhmän ehdotus on rakennettu siten, että sen mukainen palvelurakenne vastaa ikäihmisten palvelujen laatusuosituksen haasteeseen ja samalla se tiivistää vanhuspalvelujen verkostoa toiminnallisesti perustelulla tavalla. Työryhmä on laatinut ehdotuksensa tulevaisuuden palvelurakennemallista toimintayksikkötasolla. Tällä hetkellä tavallista palveluasumista tuottavat kolme pienryhmäkotia - Neliapilat, Karkkukoti ja Esikko - ovat toiminnallisesti haavoittuvia, minkä vuoksi ne esitetään korvattavan suuremmalla yksiköllä. Tällöin myös henkilöstöresurssia voitaisiin käyttää nykyistä tehokkaammin ja tavallinen palveluasuminen voitaisiin muuttaa tehostetuksi palveluasumiseksi. Pehulakodin perustaminen erilleen muista vastaavanlaisista yksiköistä on osoittautunut ongelmalliseksi henkilöstöresurssien järjestelyn suhteen, koska se on kaukana entisen Äetsän alueen muista vanhustenhuollon toimipisteistä eli Kiikan vanhainkodista ja Niittyvillasta. Mutta koska yksikön toimitilat ovat uudet ja vastaavat kaikilta osin tämän ajan vaatimuksia, yksikön toiminnan ehdotetaan jatkuvan nykyisellään. Heikkilän palvelukeskus ehdotetaan lakkautettavaksi vuoden 2013 alusta lukien ja palvelut siirrettävän sinne, missä tulevaisuudessa on enemmän palveluiden käyttäjiä, kuten esimerkiksi Sastamalan keskustaan tai Mouhijärvelle. Hopun vanhainkodin pitkäaikaispaikoista ehdotetaan 14 paikkaa muutettavan tehostetun palveluasumisen paikoiksi, jolloin Hopulle jäisi 67 pitkäaikaispaikkaa. Kiikan vanhainkotiin ehdotetaan keskitettävän pitkäaikaishoidon paikkoja. Laitospalvelujen ja asumispalvelujen hoitofilosofia ovat keskenään erilaisia ja keskittäminen mahdollistaisi erikoistumisen ja sitä kautta osaamisen kehittämisen uudella tavalla. Työryhmän toiminnan aikana on tarkastellussa toimintaympäristössä ennättänyt tapahtua useita muutoksia: Hopun alueen ruokahuollon uusien toimitilojen suunnittelu on edennyt lähelle toteutusvaihetta ja Lavian kunta on ilmoittanut harkitsevansa Heikkilästä asumispalveluasiakkaiden siirtoa oman kuntansa alueella sijaitsevaan yksikköön vuoden 2010 lopulla. Lisäksi Lavian kuntaliitosprosessi saattaa edetä oletettua nopeammin, millä on suora vaikutus Heikkilän toimintayksikön käyttöön. Myös nämä tekijät on otettava huomioon tulevaisuuden ratkaisuissa. Tämän vuoksi työryhmä esittääkin akuutin vuodeosastohoidon keskittämistä Hopun alueelle lähelle terveyskeskusta, jolloin syntyy synergiaetuja tarvittavien lääkäripalvelujen ollessa lähellä. Työryhmä myös toteaa, että päädyttiinpä vanhuspalvelujen palvelurakenteen osalta mihin tahansa malliin, tulee konkreettinen kehittämistyö viedä läpi suunnitelmallisesti, siihen on varattava riittävästi aikaa ja prosessille on nimettävä selkeästi vastuuhenkilö. Huomattavaa menokasvua vuoteen 2040 Sastamalan koti- laitos- ja vanhuspalvelujen nettomenot ovat ennakkotiedon mukaan olleet viime vuonna 16,3 miljoonaa euroa. Ennusteen mukaan vanhustenhuollon menot kasvaisivat vuoteen 2040 mennessä jopa runsaaseen 46,7 miljoonaan euroon. Saspe käyttää Sastamalan kaupungin tilaamassa palvelutuotannossa pääasiassa Sastamalan Tilakeskukselta vuokrattuja toimitiloja: Heikkilän vanhainkoti ja palveluasunnot Suodenniemellä, Hopun vanhainkoti ja palveluasunnot sekä ryhmäkoti Neliapilat Sastamalan keskustassa, Kiikan vanhainkoti ja sen yhteydessä palveluasunnot Niittyvilla, Mouhijärven vuodeosasto, Karkku-koti sekä Pehulakoti Keikyän alueella. Investointi- ja palvelurakennetyöryhmän tehtävänä on ollut selvittää, miten ja missä terveys- ja vanhuspalveluja tarjotaan tulevina vuosina Sastamalan kaupungin alueella. Työryhmän tuottaman raportin painopiste on selkeästi vanhuspalveluissa, joiden tarve tulee kasvamaan lähivuosikymmeninä suuresti. Työryhmän on asettanut Sastamalan kaupunginhallitus vuoden 2008 lopulla ja se on ollut toiminnassa vuoden 2009 alusta kuluvan vuoden alkuun. Työryhmän vakinaisia jäseniä ovat olleet koti- ja laitospalvelujen johtaja Marja-Leena Parto-Koski, kuntayhtymän johtaja Maarit Sihvonen ja hyvinvointijohtaja Katja Tommiska. Selvitystyön aikana työryhmä on konsultoinut nykyisten toimitilojen kuntoarvioiden osalta Sastamalan Tilakeskuksen kiinteistöpäällikkö Heikki Ahoa ja rakennuttajapäällikkö Jukka Ojasta. Kustannuslaskennan osalta konsultaatiota on antanut hallintosuunnittelija Päivi Koskinen. Lisäksi johtava ylilääkäri Juhani Grönlund on osallistunut työryhmän työskentelyyn. Kuntaliitoksen jälkeinen tilanne Työryhmän tarkastelun lähtökohtana on ollut kuntaliitoksen jälkeinen tilanne. Ikäihmisten määrän tuleva kehitys sekä kuntien yhdistyminen Sastamalan kaupungiksi on luonut tarpeen kartoittaa olemassa oleva vanhuspalvelujen rakenne, palvelujen järjestämistavat, toimitilat ja niiden investointitarpeet. Ikäihmisten palvelujen laatusuositusta on käytetty sekä Sastamalan palvelurakenteen nykytilan arvioinnin mittapuuna että tulevaisuuden palvelurakenteen tavoitteenasettajana paikalliset olosuhteen huomioiden. Raportti sisältää työryhmän ehdotuksen vanhuspalvelujen tulevaisuuden rakenteesta ja se perustuu alueen väestökehitykseen, sen pohjalta tehtyyn arvioon palvelutarpeiden kehityksestä ja laatusuosituksen asettamaan mitoitukseen palvelurakenteen osalta. Väestönkehitys Yli 85-vuotiaiden määrä lähes kolminkertaistuu Sastamalan vanhuspalvelut Vanhuspalvelujen kysyntä tulee kasvamaan seuraavien vuosikymmenten aika suuresti, koska Suomen väestö ikääntyy nopeasti. Suuret ikäluokat jäävät parhaillaan eläkkeelle ja seuraavien vuoden aikana vanhuspalvelujen kysyntä kasvaa samaa tahtia suurten ikäluokkien ikääntymisen kanssa. Sastamalan kaupungin väestöennusteen mukaan ikäluokat 0-14-vuotiaat ja vuotiaat pienenevät tarkastelujakson aikana: vuonna 2040 on 0-14-vuotiaita 112 henkilöä (-2,8 %) ja vuotiaita 1618 henkilöä (-10,8 %) vähemmän kuin vuonna Lasten, nuorten ja työikäisten henkilöiden ikäluokkien pienentyessä yli 65-vuotiaiden ikäluokat sen sijaan kasvavat. Tarkastelujakson aikana voimakkaimmin kasvaa yli 85-vuotiaiden osuus. Kasvu on 1386 henkilöä ja prosentteina huikeat 178. Yli 85-vuotiaiden ikäluokan kasvu jatkuu läpi tarkastelujakson. Sen sijaan vuotiaiden ikäluokan kasvu on nopeinta 2020-luvulla, ja 2030-luvulla ikäluokka alkaa pienetä vuotiaiden ikäluokka kasvaa läpi 2010-luvun ja on huipussaan 2020-luvun alkupuolella. Vuoden 2025 jälkeen kasvu taittuu ja ikäluokka alkaa supistua. Idyllisen Karkkukodin ovet säppiin? Marianna Langenoja Sastamalan kaupungin työryhmän ehdotuksesta muun muassa Karkkukoti olisi tulevaisuudessa yksi lakkautettavista vanhuspalveluista. Karkkukoti on Saspen alueella pienin palveluasumista tuottava pienryhmäkoti. Sen asiakkaana on vain seitsemän ikäihmistä. Työryhmän ehdotuksesta kaikki palvelut keskitettäisiin kolmeen isoon palvelukeskittymään. Käytännössä se tarkoittaisi sitä, että pienten kotien, kuten Karkkukodin ovet pantaisi säppiin. Vielä toistaiseksi Karkkukodissa ei mikään kieli lakkautuksista. Lähihoitaja Hanna Välimäki kokkailee ja jutustelee samalla talon asukkaille, jotka istuvat olohuoneen television äärellä. Välimäki on ainoa paikalla oleva hoitaja. Hänen tehtävänään on muun muassa käydä lähikaupassa ostamassa raaka-aineet päivän aterioihin ja tehdä ruoka palvelukodin keittiössä vielä toistaiseksi. Moni muukin asia kielii siitä, että ryhmäkodin asukkaat ovat kuin yhtä suurta perhettä. Kaikki tuntevat toisensa, ja ainakin osa asukkaista sanoo, että pienen porukan kanssa tulee helpommin toimeen ja on mukavampaa asustaa. Jokaisella asukkaalla on oma huone, ja he ovat kaikki kotoisin Karkusta, tai sen lähialueelta. Karkkukodissa on myös aikaa askarrella ja harjoittaa musiikkiterapiaa. Naapuritalon päiväkodin lapset käyvät kuukausittain esittämässä lauluesityksiä ikäihmisille. -Totta kai haluaisin, ettei Karkkukotia suljettaisi. Olen tällaisten pienempien yksiköiden kannalla, Välimäki sanoo. Hänen mielestään kodissa on välitön tunnelma ja hyvä yhteishenki, joita ei ehkä isommissa kodeissa syntyisi. Edes työntekijöiden sairastumiset eivät ole tuottaneet Välimäen mielestä mitään ongelmia pienestä yksiköstä huolimatta. Hätäapua on aina tullut Mouhijärveltä tarvittaessa. -En keksi yhtään huonoa asiaa Karkkukodin tai muiden pienten ryhmäkotien toiminnassa. Täällä työntekijätkin viihtyvät, kun pääsee tutuiksi asukkaiden kanssa, lähihoitaja kiteyttää. Karkkukodissa hoitajat valmistavat vielä itse ruoan päivittäin. Kuvassa lähihoitaja Hanna Välimäki ottaa lounasta pois uunista. Terveydenhuollon palvelurakenne raportin ulkopuolella Sastamalan vanhuspalvelut Kuntatalouden näkökulmasta ehdotuksella tavoitellaan kustannusten kasvun hillitsemistä niin lyhyellä, keskipitkällä kuin myös pitkällä aikavälillä. Työryhmä on päätynyt rajaamaan terveydenhuollon palvelurakennetta koskevat tarkastelut raportin ulkopuolelle. Ratkaisuun on päädytty kahdesta syystä. Ensinnäkin terveydenhuollon lainsäädännön uudistustyö on yhä kesken eikä näin ollen ole tiedossa, millaisia rakenteita ja muita raamituksia lainsäädäntö mahdollisesti tulee terveydenhuollon osalta jatkossa vaatimaan. Lisäksi terveydenhuollon saralla on parhaillaan meneillään selvityshankkeita sekä paikallisella että maakunnallisella tasolla. Toiseksi työryhmän käsityksen mukaan Sastamalan perusterveydenhuollon palveluverkko on tällä hetkellä melko hyvin palvelutarvetta vastaava. Terveysasemia on neljä ja ne sijoittuvat melko tasaisesti suhteessa kaupunkirakenteeseen: Sastamalan keskustaan, Pehulaan, Mouhijärvelle ja Suodenniemelle. Neuvolaverkko noudattaa samaa rakennetta ja hammashoitolaverkko eroaa siten, että Sastamalan keskustan alueella on kaksi hoitolaa, Pehulassa ja Mouhijärvellä kummassakin yksi. Terveysasemaverkon osalta työryhmässä on käyty keskusteluja tiivistämisen mahdollisuudesta, mutta haasteelliseksi asiassa asettuu kysymys toimitiloista. Toimintojen keskittäminen edellyttäisi pääsääntöisesti uusien tilojen rakentamista, mihin ei nykyisten toimitilojen fyysisen kunnon puolesta käytännössä ole tarvetta. Työryhmässä on kuitenkin käyty keskustelua Pohjois-Sastamalan terveysasematoimintojen keskittämisestä Mouhijärven terveysasemalle. Suodennimen ja Mouhijärven terveysasemien välillä on matkaa 14 kilometriä eikä palvelujen keskittäminen Mouhijärvelle edellyttäisi uusien toimitilojen rakentamista. Keskittämisestä syntyisi säästöjä toimitilavuokrien, siivouskulujen ja muiden menojen osalta arviolta noin euroa vuodessa, mutta työryhmällä ei ole yksimielistä näkemystä asiassa. Saspen näkökantana on, että Suodenniemen terveysasema voisi jatkaa toimintaansa ainakin muutaman vuoden ajan.\n11 Keskiviikko maaliskuun Sastamalan vanhuspalvelut Saspe ollut palvelujen tuottajana viisi vuotta Sastamalan perusturvakuntayhtymä aloitti toimintansa vuonna 2005 ja tuottaa jäsenkunnilleen perusterveydenhuollon palvelut ja Kiikoinen poislukien myös vanhuspalvelut. Toimintansa aikana Saspe on käynyt läpi useita laajentumisia, viimeksi vuoden 2009 alusta, jolloin Punkalaitumen kunta liittyi kuntayhtymään ja entisen. Äetsän kunnan vanhuspalvelut siirtyivät Saspeen kuntaliitoksen yhteydessä. Saspen toimitilaverkoston rakenne on peräisin jäsenkuntien aikanaan toteuttamista palveluverkkoratkaisuista. Saspen toiminnan aikana ei perusterveydenhuollon ja vanhuspalvelujen palveluverkkoon ole toimitilojen sijainnin osalta juurikaan tehty muutoksia. Suurimpia muutoksia ovat olleet Kiikan neuvolan ja Suodenniemen hammashoitolan lakkauttaminen ja Pehulakodin avaaminen. Sastamalan kaupunki ostaa kaikki vanhuspalvelunsa Saspelta, joka tuottaa niitä joko omana toimintana tai järjestää ostopalveluna. Ehkäisevä toiminta jo käytössä Saspen alueella ehkäisevän toiminnan muodot on jo otettu käyttöön. Vuonna 2009 on aloitettu päivätoimintapaikoissa ikäpistetoimintaa. Ikäpisteissä annetaan asiakkaille palveluohjausta, voidaan avustaa erilaisten tukien hakemisessa, toteutetaan erilaisia tapahtumia ja järjestetään toimintakykyä ylläpitävää toimintaa yhdessä kolmannen sektorin toimijoiden kanssa. Tarvittaessa voidaan järjestää myös esimerkiksi terveystarkastuksia. Ennalta ehkäisevät kotikäynnit ovat sisältyneet Saspen kotihoidon palveluihin jo vuosia. Kotikäynti tehdään niiden 80 vuotta täyttäneiden henkilöiden luo, jotka eivät ole kotihoidon tai muun säännöllisen palvelun piirissä. Kotikäynnin aikana kartoitetaan henkilön terveydentilaa ja toimintakykyä, jolloin saadaan tietoa tulevista tai olemassa olevista palvelutarpeista sekä annetaan palveluohjausta. Vuonna 2008 Saspen alueella tehtiin Laviassa, Mouhijärvellä ja Vammalassa yhteensä 87 ennalta ehkäisevää kotikäyntiä. Saspen vanhuspalvelujen toteuttamisessa lähtökohtana on kuntouttava työote. Pitkäaikaisille asiakkaille tehdään eri yksiköissä kuntoutussuunnitelma ja vanhainkotien lyhytaikaishoidossa olevia asiakkaita kuntoutetaan aktiivisesti. Päivätoiminnassa tarjotaan mahdollisuus osallistua kuntosaliryhmiin. Muistisairaille ja heidän omaisilleen järjestetään tarvittaessa ennaltaehkäisevänä toimintamuotona sopeutumisvalmennuskursseja. Kotihoito tukee Kotihoidon tavoitteena on tukea asiakkaan ja tarvittaessa häntä hoitavan omaisen tai läheisen selviytymistä kotona päivittäisistä toiminnoista, auttaa sairauden hoidossa, edesauttaa asiakkaan ja tarvittaessa häntä hoitavan omaisen tai läheisen omien voimavarojen käyttöä, järjestää tarvittavat tukipalvelut sekä mahdollistaa kotona asuminen mahdollisimman pitkään asiakkaan niin halutessa ja mahdollisuuksien niin salliessa elämän päättymiseen saakka. Kotihoitopalveluja ovat kotipalvelut, kotona annettava sairaanhoito, tukipalvelut, omaishoidon tuki, päivätoiminta ja palveluohjaus. Tukipalveluita ovat muun muassa ateria-, siivous-, turvapuhelin-, kylvetys-, pyykki- ja asiointipalvelut, jotka Saspe järjestää pääosin ostopalveluna. Palveluasuminen on asumista erityisesti varustetussa asunnossa tai normaaliasunnossa, johon liittyvät päivittäiset säännölliset kotipalvelut sekä tehostettua palveluasumista, jossa edellisen lisäksi on järjestetty yövalvonta. Palveluasuminen on tarkoitettu henkilölle, jolle kotihoito ei riitä, mutta joka ei tarvitse vanhainkotitasoista palvelua. Asiakas maksaa asumisestaan vuokran ja käyttämistään kotihoidon palveluista ja tukipalveluista asianmukaiset maksut. Saspella kuusi omaa yksikköä Saspe järjestää sastamalalaisille tavallista ja tehostettua palveluasumispalvelua sekä omana toimintana että ostopalveluna. Saspella on kuusi omaa toimintayksikköä, joissa on yhteensä 85 asumispaikkaa. Toimintayksikkö Saspen omat toimintayksiköt vuonna 2009 Asiakaspaikkaluku Hopun vanhainkoti 95 Kiikan vanhainkoti 40 Heikkilän vanhainkoti 24 Mouhijärven vuodeosasto 28 Esikko tav. palveluasuminen 8 Neliapila tav. palveluasuminen 8 Karkkukoti tav.palveluasuminen 7 Heikkilän palveluasunnot 20 Hopun palveluasunnot 25 Niittyvilla tav. palveluasuminen 8 Pehulakoti teh. palveluasuminen 9 Näistä 76 on tavallista ja 9 tehostettua asumispaikkaa. Yksiköt sijaitsevat eri puolilla Sastamalaa. Niiden paikat ovat joustavasti jäsenkuntien käytettävissä ja osa niistä toimii laajemman vanhuspalveluja tuottavat kokonaisuuden osana: Neliapilat Hopun alueella, Heikkilän palveluasunnot osana Heikkilän palvelukeskusta, Esikko Sastamalakodin yhteydessä ja Niittyvilla Kiikan vanhainkodin yhteydessä. Karkkukoti ja Pehulakoti ovat omia toimintayksiköitään. Saspen yksiköistä Pehulakodissa on yövalvonta ja muihin tarjotaan yöpartio- tai turvapuhelinpalvelut. Ostopalveluna palveluasumista ostetaan kahdeksalta palveluntuottajalta yhteensä 101 asumispaikkaa, joista 48 on tavallista ja 53 tehostettua paikkaa. Kaikissa tehostetun palveluasumisen paikoissa on yövalvonta. Laitospalveluja ovat vuodeosasto- ja vanhainkotipalvelut. Laitospalveluiden tavoitteena on tarjota hoivaa, hoitoa ja kuntoutusta sekä palveluohjausta silloin, kun asiakas ei pärjää kotona omaisen tai läheisen ja kotihoidon tukemana. Vuodeosastojen, lukuun ottamatta Mouhijärven vuodeosaston pitkäaikaishoitopaikkoja, toiminnan tarkoituksena on tuottaa lyhytaikaista hoitoa ja kuntoutusta sekä erikoissairaanhoidon jatkohoitoa. Vanhainkotien palvelut sisältävät pitkäaikaishoitoa, kotona selviytymistä tukevaa lyhytaikaishoitoa sekä tarvittaessa osavuorokautista hoitoa. Pitkäaikaishoito sisältää hoidon lisäksi täyden ylläpidon kuten ruoan, lääkkeet, puhtauden ja vaatetuksen. Pitkäaikaista laitoshoitoa tuotetaan kolmessa vanhainkodissa: Heikkilä, Hoppu ja Kiikka. Lisäksi Mouhijärven vuodeosastolla on pitkäaikaisen laitoshoidon paikkoja. Näissä kaikissa yksiköissä on myös lyhytaikaispaikkoja. Lyhytaikaishoitopaikkoja käytetään muun muassa omaishoidon intervallipaikkoina ja kotihoitoa tukevina kuntoutusjakson paikkoina. Heikkilän vanhainkodin 24 paikkaa käyttävät Sastamala ja Lavia. Mouhijärven vuodeosastolla hoidetaan sastamalalaisten lisäksi myös muiden Saspen jäsenkuntien asukkaita. Kustannustietojen kokoamisen vaikeus Vanhustenhuollon kustannustietojen kokoaminen kuntaliitosta edeltävältä ajalta on osoittautunut haasteelliseksi, koska Saspen perustamisen jälkeen kuntayhtymän toiminta on laajentunut lähes joka vuosi. Laajentumisen vuoksi Saspen tilinpäätöstiedot eivät ole keskenään vertailukelpoisia eikä niiden pohjalta ole näin ollen voitu tehdä laskentaa. Kustannuskehityksen laskennan ongelmana on kotihoidon ja palveluasumisen osalta ollut lisäksi se, ettei kotiin annettavan kotihoidon ja palveluasuntoihin annettavan kotihoidon suoritteita pystytä erottelemaan toisistaan. Saspen budjetissa ne sisältyvät kaikki kotihoidon kustannuspaikalle. Tarkastelua sekä tarpeen kasvun että palvelujen laadun kannalta Sastamalan vanhuspalvelut Selvitys tarkastelee palvelutarpeen kasvua sekä palvelujen laadun että määrän näkökulmasta. Painopisteen tulee sen olla kotona asumisen tukemisessa ja pitkäaikaishoiva tulee uudistaa toimintatapoja ja rakenteita muuttamalla. Näiden tavoitteiden saavuttaminen edellyttää yksilökohtaisen palvelutarpeen kattavaa arviointia ja uusien ehkäisevien palveluiden, kuten esimerkiksi erilaisten neuvontapalveluiden järjestämistä. Lisäksi ikääntyvien toimintakyvyn ja myös kuntoutumisen tukeminen tulee ottaa huomioon palvelujärjestelmän kehittämisessä. Talouden näkökulmasta suosituksen tavoitteeksi asetettuun palvelurakenteeseen siirtymisen arvioidaan pitävän kurissa sosiaali- ja terveydenhuollon menojen kasvua, kun vanhuspalvelujen painopistettä siirretään laitoshoidosta kotona asumiseen sen edellyttämien avopalvelujen tuella. Laatusuositukset ja todellisuus Sastamalassa yli 75-vuotiaista vanhuksista on vuonna 2008 noin 93 prosenttia asunut kotona. Laatusuosituksen tavoite on prosenttia. Säännöllisen kotihoidon piirissä on ollut vuonna 2008 noin 12 prosenttia yli 75-vuotiaista, kun laatusuosituksessa palvelun piirissä suositellaan olevan prosenttia ikäryhmästä. Omaishoidon tuen piirissä on vuonna 2008 ollut 4,5 prosenttia yli 75-vuotiaista, joka on lähellä laatusuosituksen tavoitetta 5-6 prosenttia. Tehostetun palveluasumisen piirissä on ollut vuonna ,2 prosenttia yli 75-vuotiaista ja laatusuositus asettaa tavoitteeksi 5-6 prosenttia. Pitkäaikaisessa laitoshoidossa on yli 75-vuotiaista ollut 5,6 prosenttia ja laatusuosituksen tavoite on 3 prosenttia. Sastamalan vanhuspalvelujen rakenne on laatusuosituksiin nähden liiaksi laitospainotteinen. Pitkäaikaisessa laitoshoidossa on lähes kaksinkertainen määrä asiakkaita suhteessa laatusuositukseen, kun taas tehostetun palveluasumisen määrä on silmiinpistävän alhainen. Kattavuus on vajaa neljännes laatusuositukseen nähden. Omaishoidon tuen piirissä olevien asiakkaiden määrä lähenee laatusuositusta. Samoin on tilanne säännöllisen kotihoidon piirissä olevien osalta. Kotona asuvien osuus on yli laatusuosituksen. Ikäihmisten palvelujen valtakunnallinen laatusuositus ei sisällä tavoitteita tavallisen palveluasumisen osalta, koska säännöllisen kotihoidon on ajateltu mahdollistavan kotona asumisen mahdollisimman pitkään, jolloin tavallisen palveluasumisen tarpeen katsotaan kutakuinkin poistuvan tulevaisuudessa. Laatusuosituksen seurantaan tarkoitetut mittarit eivät näin ollen sisällä tietoja tavallisen palveluasumisen osalta. Tavallinen palveluasuminen on kuitenkin tällä hetkellä erittäin laajasti käytetty vanhuspalvelu Sastamalassa. Vuonna 2008 on yli 75-vuotiasta ollut 4,8 prosenttia tavallisen palveluasumisen piirissä. Palvelun piirissä olevien määrä niin lukumääräisesti kuin myös suhteellisina osuuksina ikäluokkansa väestöstä kuitenkin pääsääntöisesti laskenut koko 2000-luvun. Tämä selittynee sillä, että ikäluokat ovat kasvaneet, palveluasumispaikkojen määrä ei ole juurikaan lisääntynyt ja osa tavallisen palveluasumisen paikoista on muutettu tehostetun palveluasumisen paikoiksi. Vuonna 2009 tavallisen palveluasumisen piirissä on ollut 113 henkilöä. Palvelujen tarpeen kehittyminen Vanhuspalvelujen tarpeen kehittymistä tarkastellaan suhteuttamalla valtakunnallista laatusuositusta Sastamalan väestönkehitykseen yli 75-vuotiaiden henkilöiden osalta. Yli 75-vuotiaiden henkilöiden lukumäärä kasvaa vuodesta 2010 vuoteen 2040 noin 89 prosenttia. Kiivain kasvun vaihe osuu 2020-luvun alkupuolelle, jolloin suuret ikäluokat saavuttavat 75-vuoden iän. Säännöllisen kotihoidon tarve tulee kasvamaan sitä mukaa, kun kotona asuvien yli 75-vuotiaiden määrä kasvaa. Säännöllisen kotihoidon piirissä on ollut vuoden 2009 huhtikuussa 15,9 prosenttia sastamalalaisista yli 75-vuotiasta eli 427 henkilöä. Mikäli tilanne ei ole muuttunut, ollaan säännöllisen kotihoidon osalta laatusuosituksen mukaisessa tilanteessa. Omaishoidon tuen piirissä on vuonna 2009 ollut 140 yli 75-vuotiasta henkilöä, mikä on noin 5 prosenttia ikäluokasta. Omaishoidon tuen osalta ollaan tällä hetkellä laatusuosituksen mukaisessa 5-6 prosentin tavoitteessa. Tehostetun palveluasumisen paikkoja on vain noin 37 prosenttia laatusuosituksen mukaisesta laskennallisesta tarpeesta. Mikäli Sastamala pyrkii muuttamaan vanhuspalvelujen rakenteensa laatusuosituksen mukaiseksi vuoteen 2012 mennessä, tulisi tehostetun palveluasumisen paikkoja lisätä parin seuraavan vuoden aikana reilulla 100 paikalla ja sen jälkeen vuoteen 2025 mennessä vielä noin 70 paikalla. Keskivaikeaan tai vaikeaan dementiaan sairastuvien henkilöiden määräksi Sastamalassa vuonna 2010 arvioidaan 485 henkilöä. Väestön ikääntyessä muistisairaiden henkilöiden määrä kasvaa nopeasti. Ennusteen mukaan keskivaikeaan tai vaikeaan dementiaan sairastuneiden henkilöiden määrä on Sastamalassa vuonna 2025 jo 590 henkilöä. Muistisairaat henkilöt tulevat tarvitsemaan tehostettuja, muistihäiriöisten hoitamiseen erikoistuneita palveluasumispaikkoja. Pitkäaikaisessa laitoshoidossa on ollut kuluvan vuoden tammikuussa 142 yli 75-vuotiasta henkilöä. Lukumäärä vaihtelee kuukausittain. Tammikuun tilanteen pohjalta pitkäaikaispaikkoja on liikaa noin 70 paikkaa. Laatusuosituksen näkökulmasta paikkamäärä vastaa tasoa, jossa laskennallisesti tulisi olla vasta vuonna Pitkäaikaisen laitoshoidon osalta on ilmeinen tarve vähentää laitospaikkojen määrää, jos palvelurakennetta halutaan kehittää kohti valtakunnallista laatusuositusta.\n12 12 Keskiviikko maaliskuun KÄRCHER 2.90 PAINEPESURI BLACK&DECKER KA 1000 QS 55W HIOMAHIIRI 49,90 MOOTTORISAHA DOLMAR PS-350 CX + TARVIKE PKT 299,- 9,90/m 2 99,- 14,90/m 2 LAMINAATTI TOP-FLOOR KL32 Tammilankku WC-ISTUIN IONA LUX Ilman kantta LATTIA- LAATTA PK ETNA ANTRAC 33,3 x 33,3 tumman harmaa 6,90/kpl 329,- Kotimainen TUULEN- SUOJALEVY 12x1200x2700 mm RAKENTAJAN YLEISKÄRRY 120K Prof keltainen 69,-/kpl AITO-20 PUUKIUAS -ETU 200,- 99,- 990,- K-BALLADI VARAAVA TAKKA 23,90/kpl RAPPURALLI 3-harjainen LORD NELSON SIEMENET VAMMALA Itsenäisyydentie 64, VAMMALA ma-pe 9-18, la 9-14, Puh: Fax: (03)\n13 Keskiviikko maaliskuun Eero Rantala leipoi itsensä Suomen 4H-Yritykseksi Marianna Langenoja -Kun antaa pikkusormen, se vie koko käden, kiikoislainen 4H-yritysohjaaja Päivi Lindfors kuvailee valmennettavansa tapausta. Ilmaisu on osuva, sillä aluksi 15-vuotiaan Eero Rantalan piti todella antaa vain pikkusormi Pienelle Leivontapuodilleen, mutta yhtäkkiä hänellä olikin molemmat kädet taikinassa joka viikonloppu. Vuoden kestäneen leipuriuran aikana Eero ehti muun muassa kehittämään paikalliselle Lasistudiolle oman tyrnileivoksen ja kestitsemään useita kiikoislaisia juhlia. Vuoden kruunasi viimeviikkoinen valinta Vuoden H-Yritykseksi. Voitto tuli täysin puun takaa, eikä Eero ensin meinannut edes uskoa sitä. Voitto ei ulkopuolisen korvin kuullosta mitenkään kummalliselta, sillä Eerosta näkee jo kilometrin päähän, että leivonta on hänen intohimonsa. Hän on käynyt 4H-yhdistyksen kokkikerhossa alakoulun ensimmäiseltä luokalta asti ja toiminut viimeiset kolme vuotta kokkikerhon vetäjänä. Hän on suorittanut jo hygieniapassin, kehitellyt omia ihania reseptejä ja tutustunut moniin eri mahdollisuuksiin leivonnan saralla. Eerolta käy kädenkäänteessä niin hyydykekakut kuin täytekakut kakkukuvalla. Hän itsekin myöntää tekevänsä unelmaa leipoessaan. Pieni Leivontapuoti loppuu opintoihin Kiikoislaiselta Eero Rantalalta luontuu niin leipominen kuin ruoanlaittokin. 4H-yhdistyksen kautta perustettu Pieni Leivontapuoti valittiin viime viikolla Vuoden 4H- Yritykseksi. Eero perusti vuosi sitten 4Hyhdistyksen kautta niin sanotun 4H-Yrityksen. Se on vuotiaan järjestön jäsenen oma yritys, jonka kautta nuori pääsee opettelemaan yrittäjyyden periaatteita ja kokeilemaan käytännössä yrittäjänä toimimista. Nuorella yrittäjällä on henkilökohtainen ohjaaja, joka avustaa nuorta eteenpäin pyrkimyksissään. Eerolle oli luonnollista perustaa pitopalvelu- ja leivontayritys. Hänen tulevaisuuden haaveena kun on joskus toimia alalla ammatikseen, ehkä jopa yrittäjänä. Eero onkin hakenut Vammalan ammattikoulun leipuripuolelle kevään yhteishaussa. Haaveena pojalla olisi suorittaa ammattikoulun ohella myös lukio-opinnot. -Silloin ei enää oikein jää aikaa Pienelle Leivontapuodille. Haluan panostaa täysillä opintoihin, eikä ammattikoulun ja lukion suorittaminen samalla kertaa ole mikään pikku juttu. Jostain täytyy karsia, nuori leipuri harmittelee. Kunnon kokki soveltaa Eerolla ei jää juuri aikaa omaan herkutteluun. Niinä harvoina viikonloppuina, kun hänellä ei ole yrityksensä puitteissa töitä, jäävät kattilat ja kaulimet rauhaan. Jos viikonloppu kuluu töiden parissa, ei keittiöön ole muilla perheenjäsenillä mitään asiaa. Niin tarkka nuori leipuri on hygieniasta. -Kyllä äiti on ihan hyvin sopeutunut. Hän pysyttelee suosiolla viikonloput pois keittiöstä, Eero naureskelee. Toisinaan leipurilta on unohtunut ostaa jokin yksittäinen raaka-aine, mutta kunnon kokki osaa soveltaa. Vain harvoin leivonnaiset epäonnistuvat. Viimeksi Eero pilasi sämpylät, mutta sekin sattui alaasteiässä. -Leipominen on kokonaisuudessaan ihanaa. Edes tiskaaminen ei ole ikävää. Parasta on nähdä työn lopputulos ja tehdä jotain käsillä, Eero kuvailee. Eeron suosittelema resepti: Baileys-kakku Pohja: 200 g digestivekeksejä 75 g voita Pingota irtopohjavuokaan leivinpaperi. Murskaa keksit esim. tehosekoittimella ja lisää sulatettu voi keksimurujen joukkoon. Levitä seos irtopohjavuokaan tasaiseksi kerrokseksi. Eero on kehitellyt Lasistudion kahvioon ihanan tyrnileivoksen. Tyrnit ovat peräisin naapurin viljelmiltä. Eero aloitti käymään kokkikoulussa alakoulun ensimmäisellä luokalla. Nyttemmin hän toimii lasten kokkikerhojen ohjaajana. Kuvassa Eero valmentaa Sandra Väristä. Veera Mattila touhuilee etualalla. Täyte: 3 liivatelehteä 1 dl Baileysia 2 dl kuohukermaa 400 g mascarponea 160 g tomusokeria (1 dl tomusokeria painaa 60 g = 2,6 dl yhteensä) 4 tl vaniljasokeria Liota liivatelehtiä kylmässä vedessä noin 10 minuuttia. Purista ylimääräinen vesi pois liivatelehdistä ja sulata kiehumispisteeseen asti kuumennettuun likööriin. Vatkaa kuohukerma pehmeäksi vaahdoksi ja sekoita siihen mascarpone, tomusokeri ja vaniljasokeri. Kaada ohuena nauhana jäähtynyt liivateliemi muiden ainesten joukkoon, sekoita koko ajan huolellisesti. Kaada täyte irtopohjavuokaan keksipohjan päälle ja anna kakun hyytyä kylmässä yön yli. Koristele oman mielesi mukaan vaikkapa raastetulla suklaalla ja tuoreilla mansikoilla. Baileys-kakku on tehty makeasta likööristä ja suussa sulavasta mascarponesta. Kuva: Eero Rantala Kun yksi sairastuu, monen maailma muuttuu Omaismessuilta tietoa tukitoiminnasta Huittisten kaupunki tarjoaa Viimeksi kuluneiden vuosikymmenten aikana psykiatrisessa hoitojärjestelmässä on tapahtunut suuria muutoksia. Psykiatrisia sairaalapaikkoja on vähennetty tuntuvasti ja vastuu sairastuneista on tämän myötä siirtynyt enemmän avohoidolle ja omaisille. Tämä sinänsä myönteinen kehitys jatkuu edelleen, mutta ei ole tapahtunut ongelmitta. Omaisille se on merkinnyt vastuun lisääntymistä jokapäiväisessä arkielämässä. Useimmat omaiset elävät tässä tilanteessa ilman tarvittavia tietoja, taitoja tai tukea. Julkisen palvelujärjestelmän tuki omaishoitajille koskee vain harvoin omaisia, joiden läheisellä on mielenterveyden ongelma. Hoitovastuun kuormittavuutta lisäävät omaisten syyllisyyden ja häpeän kokemukset, joita leimaava mielenterveysongelma perheessä tuottaa. Omaisyhdistyksessä tehdyn laajan tutkimuksen mukaan jopa 38 % omaisista kärsii itsekin kuormittavan elämäntilanteen aiheuttamasta masennuksesta. Erityistä tukea tarvitsevat lapset ja nuoret perheissä, joissa vanhempi on sairastunut psyykkisesti. Omaismessut Purressa Omaiset mielenterveystyön tukena Tampere ry on toiminut Pirkanmaalla jo vuodesta Yhdistyksen toiminnan tarkoituksena on tukea omaisen hyvinvointia ja selviytymistä, kun läheisellä on mielenterveyden ongelma. Jäsenmäärältään yhdistys on Suomen suurin mielenterveyspotilaiden omaisten yhdistys. Jäseniä on noin 1400, kokopäivätoimisia työntekijöitä on 13 ja vapaaehtoistyöntekijöitä 30. Toimintaa rahoittaa Raha-automaattiyhdistys. Yhdistyksen toimialue on Pirkanmaa eli tukitoiminta koskee omaisia koko Pirkanmaan alueella. Yhdistys toimii aktiivisesti myös Sastamalassa ja lähialueilla. Yhdistyksen keskeisiä omaisten tukemisen muotoja ovat omaisten neuvontapalvelu ja vertaistukiryhmät. Keskustelu ja kokemuksien vaihtaminen auttavat omaisia huomaamaan, etteivät he ole yksin ongelmiensa kanssa. Jokapäiväisiin arkielämän ongelmiin voi tiedon ja vertaistuen avulla löytää uusia ratkaisuja. Lisäksi yhdistys järjestää koulutuspäiviä, yleisöluentoja, virkistystoimintaa ja palveluohjausta. Tukitoimia on tarjolla vauvasta vaariin eli lapsiperheille, työikäisille ja ikääntyneille omaisille. Yhdistyksessä on tuotettu myös tutkimustietoa omaisten tilanteesta. Vammalan seudulla (Sastamala, Punkalaidun)alueellista toimintaa suunnittelemaan ja toteuttamaan on koottu Kauppias Kari Mylen K-maatalousketjunjohtokuntaan Loimaan ja Huittisten Rautia - K-maatalous -kauppoja luotsaava kauppias Kari Mylen on valittu valtakunnallisen K-maatalous-ketjun johtokunnan jäseneksi. Luottamustehtävässään Mylen pääsee tuomaan alueensa kauppiaiden näkemystä koko ketjun kehittämiseen. Kari Mylen on toiminut K-kauppiaana vuodesta 2005 lähtien. K-kauppiaat valitsivat luottamuskauppiaansa seuraavalle toimikaudelle K- kauppiasliiton vuosikokouksissa Helsingissä viime sunnuntaina. Omaistoiminnan neuvottelukunta. Neuvottelukuntaan kuuluu omaisedustuksen lisäksi alueen ammattilaisia julkiselta, yksityiseltä ja järjestösektorilta, jotka työssään tapaavat psyykkisesti sairastuneiden henkilöiden omaisia. Alueella kokoontuu säännöllisesti myös omaisten vertaistukiryhmä. Neuvottelukuntayhteistyön myötä järjestetään Vammalan aluesairaalan uudessa Pursi-rakennuksessa Omaismessut 7.4. kello Messuilla esitellään psyykkisesti sairastuneiden henkilöiden omaisille suunnattua tukitoimintaa ja materiaalia lapsiperheiden, työikäisten ja ikääntyneiden omaisten näkökulmasta. Luvassa on myös tietoiskuja ajankohtaisista omaisiin liittyvistä asioista sekä kokemusasiantuntijana psyykkisesti sairastuneen henkilön omainen. Messut ovat kaikille avoin tilaisuus. Huittinen tarjoaa kyydin veteraanijuhlaan sotiemme veteraaneille, lotille sekä kaatuneitten omaisille yhteiskuljetuksen kansallisen veteraanipäivän juhlatapahtumiin Tampereelle tiistaina 27. huhtikuuta. Vauhtia verkkoon! Kopteri laajakaistan tilaajalle * langaton verkkopääte ilmaiseksi! Etusi 85,- Liittymän avaus 0,- Tarjous voimassa asti. * Sopimusaika 18 kk, jonka jälkeen sopimus jatkuu toistaiseksi voimassaolevana. Tarjous ei koske irtisanottuja ja samalle henkilölle tai samaan talouteen uudelleen tilattuja liittymiä. Lauttakylänkatu 6, Huittinen Loimijoentie 4, Huittinen Lähtö Huhkolinnan edestä on kello Tampereen Messu- ja Urheilukeskukseen saavutaan kello Päivän ohjelmassa ovat kello Lipunnosto ja hartaustilaisuus, maksuton ruokailu, pääjuhla ja lähtö takaisin Huittisiin. Yhteiskuljetukseen ilmoittautuminen tapahtuu soittamalla kaupungin puhelinvaihteen numeroon torstaihin 8. huhtikuuta mennessä. Marttilankatu 5, Sastamala Asiakaspalvelu puh. (03) Avoinna ma-pe IDEA-mainos\n14 14 Keskiviikko maaliskuun Suttilan koulussa Huittisissa valmisteltiin pääsiäistä Marianna Langenoja Suttilan koululaiset askartelivat alkuviikolla viimeisiä pääsiäisaiheisia koristeita luokkalaiset työstivät suloisia pajunkissalampaita, kun luokkalaiset tekivät huopatipuja ja pupuhuppuja kananmunille. Koulun pienimmät ehtivät jo viime viikolla koristelemaan omat rairuohokipot ja kylvämään siemenet. Nikon juhla alkaa jo rairuohon kylvöstä. Virpomista ja kylvämistä Huopatipu tuo pääsiäiseen keväänkeltaista ja vihreää. Alakoulun pienimmät askartelivat huopatipuja ja huppuja kananmunille. Kuvassa vasemmalta oikealle Helmi Mäntysaari, Santeri Huhtala, Julius Haapamäki, opettaja Leena Lindfors, Helmi Randell, Annika Karhu ja Helmi Mäntysaari. Koululaiset Sivi Kuusisto ja Niko Suuniitty odottavat pääsiäisessä erityisesti suklaamunia. Sivi myönsi jo syöneensä muutaman etuajassa, ja Nikokin ainakin kourallisen pikkumunia. Sivi on päässyt muutenkin herkkujen makuun tällä viikolla, sillä hän kävi virpomassa sunnuntaina. Puolen päivän saalis oli huima: -Sain yli 34 euroa rahaa ja muovipussillisen karkkia, tyttö iloitsi. Nikokin suunnitteli menevänsä virpomaan vielä ennen pääsiäistä. Ainakin mummolle poika virpoo vuosittain, se on jo perinne. Sekä Sivi että Niko ovat käyneet virpomassa ihan esikouluiästä saakka. Pääsiäiseen kuuluvat tietysti herkut, mutta Nikon juhla alkaa jo rairuohon kylvöstä. -Tällä kertaa olin vähän myöhässä. Rairuoho on vasta pienessä alussa. Tarkkailen joka aamu, onko ruoho yhtään kasvanut. Sivin pääsiäiseen kuuluvat tiput ja puput. Mummolassakin hän on tavannut käydä, muttei osannut sanoa, viettääkö tulevan viikonlopun kotona. Lampaille villa Kaksikolla oli edessään pahviset lampaat, jotka odottelivat vielä pajunkissavillaansa. Opettaja Päivi Laaksonen kertoi, että lampaat tehdään leikkaamalla pahvista kaksi lammaskuviota ja liimaamalla ne yhteen. Sen jälkeen lampaille piirretään tussilla silmät ja suu ja koristellaan molemmat kyljet pajunkissoilla. Lampaan pahvijalat voi asetella niin, että se pysyy pöydällä pystyssä. Sen voi myös laittaa rairuohoon vaeltamaan. Laaksosen mukaan pääsiäinen näkyy koulussa muun muassa siten, että askarrukset kiinnitetään seinille ennen kuin ne viedään mukaan kotiin. Tunneilla on myös puhuttu pääsiäisen tarkoituksesta ja laulettu juhlaan liittyviä lauluja. Tänään keskiviikkona koulussa nautitaan pääsiäislounas. Niko Suuniitty ja Sivi Kuusisto pitävät pääsiäisestä ja suklaamunista. Sivi sai virpomalla muovikassillisen herkkuja pääsiäiseksi, Niko vasta aikoo mennä virpomaan. Opettajan vinkki: Näin valmistat pajunkissapupun Hae ulkoa soikea, iso kivi pupun vartaloksi ja pienempi kivi pääksi. Liimaa kivet yhteen tehokkaalla liimalla. Leikkaa nahasta pupunkorvat ja liimaa ne kiinni päähän. Irrota pajunkissanoksista pajunkissat. Vuoraa niillä pupun turkki. Aseta pajunkissoja vieriviereen. Puuliima riittää pitämään pajunkissat kiinni kivessä. Liimaa muita haluamiasi koristeita, esimerkiksi pupulle silmät tai rusetti kaulalle. Suttilan koulun 3. ja 4. luokka askartelivat pajunkissalampaita. Edessä Joni Suuniityn iloinen teos. Lampaiden takaa kurkkivat Elias Aaltonen, Nea Lipponen, Miia Hakala ja Aleksi Karhu Säästöt heikensivät hoitoon pääsyä Hannu Virtanen Pirkanmaan sairaanhoitopiirin menojen vähentäminen 18,5 miljoonalla eurolla heikensi hoitoon pääsyä eikä hoidon tarpeen arvioinnille ja hoitoon pääsylle asetettuja tavoitteita aivan saavutettu, ilmenee sairaanhoitopiirin hallituksen hyväksymistä viime vuoden tilinpäätöksestä sekä toiminta- ja henkilöstökertomuksista. Sairaanhoitopiiri pystyi silti viime vuonna pitämään hoidon laadun ja asiakastyytyväisyyden korkeina. Sairaanhoitopiirin mukaan viime vuoden tulosta voidaan pitää jopa parempana kuin aiempina vuosina. Sopeutustoimet suunniteltiin vastaamaan kuntien kiristyneeseen rahoitustilanteeseen. Toimenpiteiden ansiosta jäsenkunnille ja muille asiakkaille pystyttiinkin maksamaan neljän prosentin laskuhyvitykset. Ulkovalaisimet lähti Viime viikon lopulla on anastettu Häijään Säästämarketin pihalta kaksi ulkovalaisinta. Murtoja Sastamalassa Tiistain vastaisena yönä on Sastamalassa murtauduttu Puistokadun varrella olevan toimiston tiloihin ja anastettu kassalippaassa olleet rahat. Maanantain vastaisena yönä on puolestaan anastettu Sastamalan Pehulassa olevan liikkeen tiloista siellä olleet rahat. Viime vuoden toimintatuotot olivat 591 miljoonaa euroa ja kulut 560 miljoonaa. Sairaanhoitopiiri teki viime vuodelta lähes kolmen miljoonan euron ylijäämäisen tuloksen, koska Sydänkeskusliikelaitoksen yhtiöittämisellä piirille syntyi neljän miljoonan euron satunnainen tulo. Sairaanhoitopiirille siirtyivät vuoden 2009 alussa kehitysvammaisten laitos- ja kuntoutusneuvolapalvelut sekä Ruoveden kunnan perusterveydenhuolto. Toukokuussa Tampereen kaupungin perusterveydenhuollon päivystystoiminta siirtyi sairaanhoitopiiriin perustettuun Acutaan. Näiden muutosten vuoksi sairaanhoitopiirin menojen ja tulojen kasvuprosentit nousevat viime vuodesta jonkin verran. Tilinpäätöksen vertailukelpoiset muutosprosentit edellisvuoteen nähden ovat 1-2 prosenttia. Kokemäen Kokoomus otti kantaa pormestarimallin puolesta Kokemäen Kokoomus ry on kevätkokouksessaan ottanut kantaa pormestarimallin puolesta. Kokoomus näkee, että Kokemäkeä voi tulevaisuudessa johtaa myös vaalilla valittava pormestari. Pormestarimalliin siirtymisen yhteydessä on Kokemäellä keskusteltu erityisestä kokeilusta, joka ei juuri tällä erää näytä toteutuvan. Päätös kaupunginjohtajan ja pormestarin välillä on kuitenkin tehtävä nyt. Kaupunki voi itsenäisesti päättää minkälaisen pormestarimallin se valitsee. Kokemäelle on Kokoomuksen mielestä valittava pormestari, vaikka valtio luopuisi pormestarikokeilun järjestämisestä maamme kunnissa. Ensimmäisen pormestarin valitsisi kuluvalle valtuustokaudelle kaupunginvaltuusto. Sen jälkeen valinta tapahtuisi vaalilla aina neljäksi vuodeksi kerrallaan, esimerkiksi kunnallisvaalien yhteydessä. Kokemäen Kokoomus ry näkee, että kuntalaisille tulee pormestarin myötä parempi mahdollisuus vaikuttaa kaupungin johtamiseen. Nykyisen kaltaiset arviot ja keskustelut kaupunginjohtajan luottamuksesta voidaan unohtaa, koska säännöllisissä pormestarivaaleissa luottamus aina punnitaan. POLIISIN PIIRISTÄ Poliisi kaipaa mahdollisia havaintoja kyseisistä tapahtumista numerossa Poliisi muistuttaa, että liikkeisiin ei jätettäisi suuria rahasummia yli tulevien juhlapyhien. Murto Gospelkahvilaan Maanantaiaamuna huomattiin, että Sastamalan keskustassa sijaitsevaan Gospelkahvilaan oli murtauduttu. Mitään ei kuitenkaan todettu anastetuksi.\n15 Keskiviikko maaliskuun Otsikoiden takaa Maija Latva Syöpäsairaanhoitaja Eija Elo luennoi Huittisissa Joka kymmenes nainen sairastuu rintasyöpään Marianna Langenoja Joka kolmas sairastuu jossain elämänsä vaiheessa syöpään, ja joka kymmenes nainen rintasyöpään. Viime vuonna noin 4000 suomalaista sairastui rintasyöpään. Heistä 18 oli miehiä. Luvut ovat huimia ja kasvavat jatkuvasti. Onneksi myös sairauden ennuste paranee samaan tahtiin. Vielä 50-luvulla vain puolet rintasyöpäpotilaista oli elossa viiden vuoden kuluttua taudin toteamisesta. Tällä hetkellä eloon jääneiden osuus on noin 90 prosenttia. Eniten rintasyöpää todetaan vuotiailla naisilla. Satakunnan Syöpäyhdistyksen syöpäsairaanhoitaja Eija Elo suosittelee, että naiset tutkisivat rintansa kerran kuukaudessa. Satakunnan Syöpäyhdistyksen syöpäsairaanhoitaja Eija Elo kertoi Huittisten Demarinaisten järjestämässä luentotilaisuudessa, että merkittävin syy rintasyövän yleistymiseen on ihmisen pidentynyt elinikä. Rintasyövälle altistavimmat tekijä onkin henkilön sukupuolen lisäksi nimenomaan ikä. Eniten rintasyöpää todetaan vuotiailla naisilla. Riski rintasyöpään sairastumiseen kasvaa, mikäli kuukautiset ovat alkaneet nuorella iällä tai vaihdevuodet vasta myöhään. Lapsettomuus ja ensimmäisen lapsen saaminen yli 30-vuotiaana lisäävät syövän riskiä. Suurin sairastumisriski on naisilla, joiden suvuissa on todettu rintasyövälle altistava geenivirhe. Toisaalta taas syöpää voidaan ehkäistä muun muassa syömällä terveellisesti, välttämällä runsasta alkoholin käyttöä ja vaihdevuosiiän jälkeistä ylipainoa. Myös imetyksen on todettu pienentävän riskiä sairastua rintasyöpään. Eija Elo sanoo, ettei sairauden aiheuttajaa kuitenkaan voida yksittäisten ihmisten kohdalla tietää. Ei voida siis luvata, että jos henkilö olisi tehnyt jotain toisin elämässään, hän olisi voinut välttyä sairastumiselta. Riitänkö ilman rintaa? Vaikka elämä rintasyövän jälkeen usein jatkuukin, kokevat sairastuneen arvot melkein väistämättä muutoksia. Yleisin tapa rintasyövän hoitoon on leikkaus, jolloin rinta joudutaan poistamaan kokonaan tai osittain. Leikattu rinta voidaan korvata silikonitäytteisellä proteesilla tai rakentamalla uusi rinta potilaan omista kudoksista. Prosessi on silti potilaalle vaikea, eikä rinnasta ehkä saada samanlaista ja samankokoista, kuin se ennen leikkausta on ollut. Ensin tulee kuolema, sitten se ei tulekaan. Elo puhuu skaalasta, jonka toiseen päähän kuuluvat naiset, joiden koko naiseus on rinnoissa. Toisessa päässä ovat he, joiden mielestä rinnat ovat vain imetystä varten. -Joitakin siis rintojen leikkaus ei hätkäytä. Toisille se taas voi olla koko naiseuden loppu. Elon mukaan rintasyövästä toipuva nainen saattaa kokea, ettei enää tunne itseään. Usein nainen miettii rintaleikkauksen jälkeen, riittääkö hän enää miehelleen. -Samaa ne miehet pohtivat eturauhassyövästä toipuessaan, Elo tietää. -Ensin tulee kuolema, sitten se ei tulekaan. Siihen väliin mahtuu kaikki tunteet kiukusta suruun, Elo kuvailee prosessia, jonka ihminen käy läpi sen jälkeen, kun saa kuulla sairastavansa rintasyöpää. Elo on katsonut läheltä monia sairastuneita naisia ja miehiä sekä heidän omaisiaan. Sairaus ei ole kenellekään helppo. Siksi Elo suositteleekin, että naiset tukisivat rintansa joka kuukausi hyvin. Tutkinta pitäisi aloittaa samaan aikaan, kun kuukautiset alkavat. Tällöin nainen oppii tuntemaan rintansa ja huomaa, jos niissä on tapahtunut muutoksia. Mitä aikaisemmin syöpä todetaan, sitä helpompi paranemisprosessi todennäköisesti on. Näin tutkit rintasi Noin neljännes rintasyövistä todetaan täysin oireettomilla naisilla mammografiatutkimuksen yhteydessä. Mikäli rintasyöpä oireilee, prosentilla potilaista on oireena rinnan alueella tuntuva kova ja aristamaton kyhmy. Kyhmy ei kuitenkaan ole ainoa rintasyövän oire. Rintasyöpä saattaa aiheuttaa myös rinnan muodon muutoksia, ihon sisäänvetäytymiä, ihottumaa tai haavaumia nännipihassa. Rintasyövästä voi kieliä myös nesteen erittyminen nännistä sekä kipu tai kuumotus. Jotta rintojen muutokset on mahdollista havaita, kannattaa rinnat tutkia perusteellisesti kerran kuukaudessa, mieluiten noin viikko kuukautisten loppumisen jälkeen. Nosta oikea käsivarsi. 1. Tunnustele vasemmalla avokämmenelläsi oikea rinta läpikotaisin. Tutki samalla tavalla myös vasen rintasi. Näin tunnustelemalla havaitset mahdolliset kyhmyt. Tutkimuksen voi suorittaa vaikka suihkussa. Seiso yläosattomissa peilin edessä. Tarkkaile rin- 2. tojasi aluksi kädet normaalisti sivuilla ja sen jälkeen molemmat kädet samanaikaisesti niskan takana. Näin huomaat rintojesi muodonmuutokset ja ihossa tapahtuneet muutokset. Purista nännejä nähdäksesi erittyykö niistä nestettä. Mene makuulle. Aseta 3. tyyny vasemman olkapään alle ja laita käsi niskan taakse. Tunnustele oikealla kädelläsi vasen rinta perusteellisesti. Toista sama oikealle rinnalle. Rintasyöpä voi myös levitä kainaloon. Siksi siel- 4. täkin on hyvä tutkia. Lepuuta käsivarttasi vaakasuorassa penkin tai pöydän päällä. Tunnustele pyörivillä liikkeillä rinnan yläosaa, kainaloa ja olkavarren kainalonpuoleista osaa. Toista sama toiselle kainalolle. Mitä nainen haluaa kuulla? Parisuhdetaidot eivät ole meissä mitenkään sisäsyntyisiä, sillä kaksi kolmesta tarvitsee niissä opettelua. Näin on todennut väestöliiton psykologi, jonka mukaan liialliset odotukset romanttisuudesta aiheuttavat suuria pulmia. Hän moitti etenkin mediaa liiallisen onnellisuuden ja romanttisuuden odotusten luomisesta. Varmasti ihan totta, kuten sekin, että rakastumisen ja rakastamisen ero lienee monille epäselvä. Totta, ainakin osittain, on sekin, että juuri se piirre, joka toisessa aikoinaan ihastutti, saattaa myöhemmin vihastuttaa ihan suunnattomasti. Kaikilla pareilla lienee myös asioita, joista ei ollakaan ihan samaa mieltä. Kannattaako tuhlata energiaa kinaamiseen vai yksinkertaisesti hyväksyä, että toinen ajattelee erilaisesti? Miettimisen arvoinen asia sekin. Kysymykseen Näytänkö lihavalta tässä asussa ei myöskään ole kuin yksi oikea vastaus. Luin jutunpätkän aiheesta Mitä nainen haluaa mieheltä kuulla ja koitan saada asian tähän lyhyesti ja ytimekkäästi. Ensinnäkin, jos nainen kysyy miltä näyttää, kannattaa miehen jättää se ehkä aiheellisenkin kritiikin antaminen naisen hyville ystäville ja vastata, että kauniilta. Kysymykseen Näytänkö lihavalta tässä asussa ei myöskään ole kuin yksi oikea vastaus ja sen varmaan arvaatte. Minä rakastan sinua on se lause, jonka kuuleminen silloin tällöin ei ainakaan tuo vaikeuksia parisuhteeseen. Ja kun nainen kysyy, kumpi on mielestäsi parempi, tämä vai tuo, älä missään tapauksessa vastaa, että ihan sama, koska nainen haluaa saada kysymykseensä vastauksen. Jos edellä mainitut opit ovat vaikeita muistaa, voi toimia Guinnessin ennätystenkirjassa esitellyn avioliiton maailmanennätysmiehen neuvoin. Hän nimittäin sanoo, että nainen on aina oikeassa. Vuosi diktaattorina Kirjoittaja on Taina Pohjanheimo. Hän on syntynyt vuonna 1958 ja asunut Vammalassa, kunnes vuonna 2004 muutti Turun saaristoon. Pieni poika kertoi haluavansa isona Yhdysvaltain presidentiksi. Mitä tekisit presidenttinä, häneltä kysyttiin. Lopettaisin kaiken, mistä en pidä, oli vastaus. Niin minäkin tekisin, jos voisin olla diktaattorina Suomessa vaikkapa yhden vuoden ajan. Aivan ensimmäiseksi marssittaisin lakkoilevat ahtaajat vanhainkoteihin ja terveyskeskusten vuodeosastoille töihin 1500 euron kuukausipalkalla. Eduskunnan ja hallituksen panisin työskentelemään poliisilaitoksiin, peruskouluihin, sosiaalityöntekijöiksi ja sairaaloiden lastenpsykiatrisille osastoille kohtaamaan tämän päivän todellisuutta. Perussuomalaiset fanittajineen lennättäisin Darfuriin pakolaisleireille vapaaehtoistöihin tai kotoutettavaksi. SDP:n puheenjohtajan määräisin vuodeksi vetämään hiljaisuuden retriittejä. Lepäisivät edes kitarisat hetken. Peruskoulu-uudistuksen aloittaisin heti. Luokkakoot pienemmiksi ja opetussuunnitelmat uusiksi lisäämällä liikuntatunteja ja taideaineita. Vanhemmuuden opetuksen ja vuorovaikutustaidot määräisin pakollisiksi oppiaineiksi. Kasvatustieteilijä Niina Junttilan tuoreessa väitöskirjassa todetaan hyvin yksinkertaisesti, että isoissa luokissa on enemmän yksinäisiä lapsia. Ala-asteella yksinäiset ovat yksinäisiä myös yläasteella. Pahimmillaan pitkäaikaisen yksinäisyyden ja eristäytyneisyyden kokeminen johtaa epätoivoisiin tekoihin, esimerkiksi kouluammuskeluun. Tämän päivän Suomessa 10 taaperoikäistä lasta kuolee ja 300 vammautuu pysyvästi vuosittain vanhempien pahoinpitelyn seurauksena. Monessa tapauksessa vain siksi, että nuoret vanhemmat eivät ymmärrä, miten hauras pieni vauva on. Vähän vähemmillä matematiikan yhtälöillä tai kemian kaavoilla elämässä pärjää hyvin. Ilman sosiaalisia taitoja tai ryhmään kuulumisen tuottamaa turvallisuuden ja hyväksytyksi tulemisen tunnetta lapsemme ovat totaalisesti hukassa.\n16 16 Keskiviikko maaliskuun Julian varjossa -näytelmän nuoret teatterintekijät: Uskomme taiteen muutosvoimaan Minna Isotalo Suomen ensi-iltansa Sastamalassa 9.4. saava Romulan Taiteellisen Teatterin näytelmä Julian varjossa (After Juliet) jatkaa William Shakespearen klassikon jälkimainingeissa. Brittiläisen Sharman Macdonaldin näytelmässä pohditaan Romeon ja Julian kuolemaan johtaneita syitä ja syyllisiä etsitään oikeudessa. Capuletien ja Montagueiden keskenään sotivien sukujen nuoret hakevat omaa tapaansa suhtautua uuteen tilanteeseen. Näytelmän tapahtuvat voisivat ajallisesti sijoittua vuoteen 1500, 1900 tai 3000, eli ajattomien teemojen parissa liikutaan. Rakkaustarinan lisäksi keskeistä on sukupolvien välinen ymmärryskuilu. Produktiossa mukana olevien nuorten mielestä iältään tai vaikkapa etniseltä taustaltaan poikkeavin ihmisten kohtaamattomuuden taustalla vaikuttavat monet tekijät. -Normaaliuden tavoittelussa kaikki itsestä poikkeava, kuten ihonväri, koodataan epänormaaliksi. Omaa normaaliutta korostetaan arvottamalla epänormaali itseä huonommaksi, ja tämä halutaan myös tehdä muille näkyväksi. Pahimmillaan tilanne johtaa väkivaltaan, sotaan ja toisten ihmisten vapauden riistämiseen, sanoo Carla Kyynäräinen, yksi näytelmän nuorista tähdistä. Antti Pärssisen mukaan ihmiset suhtautuvat epäillen heille entuudestaan tuntemattomiin piirteisiin. -Ennakkoluulot johtavat usein ristiriitoihin, joita ei uskalleta ratkaista. Ratkaisemattomat konfliktitilanteet puolestaan johtavat yleensä aina väkivaltaan. Julian varjossa -näytelmässä sukupolvien välisten ongelmien ja erityisesti sukuriidan mielettömyyttä kuvaa hyvin se, että kukaan ei tunnu muistavan riidan alkusyytä. -Ehkä aluksi oli vain jotain pientä kärhämää, joka jatkuessaan Vasemmalta Eliisa Pakkala (Helena), Roosa Mielonen (Bianca), ohjaaja Sami Vehmersuo. Kuva: Romulan Taiteellinen Teatteri / Samuli Kinnari Ennakkoluuloisuus ei johda mihinkään hyvään. muuttui monta henkeä vaatineeksi taisteluksi. Yleisestikin suurin syy keskenään erilaisten ihmisten kommunikointivaikeuksiin on henkilön oma asenne. Positiivisella asenteella varustautuneena keneenkään ihmisen kohtaaminen tai häneen tutustuminen ei ole mahdotonta, sanoo puolestaan Aleksi Sandroos. Nuoret haluavat vaikuttaa taiteen keinoin Julian varjossa -näytelmä valmistuu monitahoisen yhteistyön tuloksena. Ohjaajana toimii Sami Vehmersuo ja visuaalisesta ilmeestä vastaa brittiläinen Joanne Greenwood. Produktio toteutetaan yhteistyössä Sastamalan Opiston sekä Tyrvään käsi- ja taideteollisuusoppilaitoksen kanssa. Julian varjossa (After Juliet) on alunperin syntynyt Ison- Britannian Kansallisteatterin Connections-hankkeessa, jossa tuotetaan näytelmiä aiheista, jotka koskettavat nuorten nykyajassa kohtaamia ongelmia. RTT:n näyttämön lavalle nousevista näyttelijöistä vain yksi on yli 20-vuotias. Vasemmalta Kukka Koski-Vähälä (Livia) ja Miikka Yli- Hongisto (Gianni). Kuva: Romulan Taiteellinen Teatteri / Samuli Kinnari Näytelmän henkilöhahmogalleriasta löytyykin varsin todentuntuisia persoonia. Esimerkiksi Eeva Aronojan esittämä Alice on nuori nainen, joka on tottunut saamaan kaiken haluamansa. Alice tulee kokemaan yllätyksen, kun hän törmää elämän realiteetteihin. Alicen kiukuttelua joutuu useimmiten kuuntelemaan oikeudenmukainen ja rauhallinen Rhona (Eveliina Suuniitty). Myös Helena (Eliisa Pakkala) on kyllästynyt siskonsa erikoisuuteen, mutta välittää hänestä silti. Näytelmän Rosaline (Carla Kyynäräinen) on kovia kokenut tyttö, joka kätkee tunteensa, mutta haikailee avoimesti kuolleen Romeon perään. Miessukukunnan edustajista mainittakoon jännitystä elämäänsä etsivä levoton riitapukari Gianni, jota esittää Miikka Yli-Hongisto. Pakkaa sekoittavat näytelmän kovikset, musikaaliset, ajattomat ja itsensä tiedostavat rumpalit. Carla Kyynäräinen kertoo näytelmäproduktion antaneen nuorille loistavaa kokemusta teatterin tekemisestä sekä tilaisuuden todella miettiä asioita. -Mukana olleet ovat oppineet, että avoimuus kannattaa. Ennakkoluuloisuus ei johda mihinkään hyvään. Näytelmässä tunnemaailman asiat ovat samoja, mitä suomalaiset nykynuoret käyvät elämässään läpi. Julian varjossa -näytelmän tekijäporukka haluaa uskoa taiteen mahdollisuuksiin vaikuttaa ja muuttaa maailmaa. -Teatterin ja taiteen avulla on pystytty kautta aikain käsittelemään ajankohtaisia ja vaikeitakin aiheita. Taiteen avulla ihmiset saadaan miettimään myös sellaisia ongelmia, joiden olemassaoloa ei välttämättä edes tiedosteta. Alice tulee kokemaan yllätyksen, kun hän törmää elämän realiteetteihin. Kulttuuri ja tiedekin kehittyvät taiteen pohjalle. Olisikohan meillä esimerkiksi nanoteknologiaa ilman Leonardo Da Vincin uteliaisuutta maailmaa kohtaan, Ida Leino pohtii. Antti Pärssinen toivoo, että ihmiset oppisivat vuosien saatossa virheistään, jolloin maailma olisi parempi paikka elää. -Toisaalta näyttäisi siltä, että ihmiset ovat haluttomia oppimaan, typeryydet vain muuttavat hieman muotoaan, hän miettii. Vaikka näytelmä onkin syntynyt suurelta osin nuorin voimin, niin pelkästään nuorille katsojille sitä ei ole tehty. Ajattomien teemojen kuten vaikean rakkauden, sukupolvien välisten näkemyserojen ja erilaisuuden kohtaamisen luulisi puhuttelevan kaikenikäistä yleisöä. Näyttelijät toivovatkin esityksen kolahtavan, herättävän katsojat ajattelemaan. Kirjoittajayhdistyksen ja opiston yhteistyö johti kansien väliin Tuulen kantamia - kirjoituksia naisten elämästä Minna Isotalo Sastamalan opiston kirjoittajayhdistys julkaisi maanantaina antologian, joka sisältää 24 Sastamalan seudulla asuvan harrastajakirjoittajan tekstejä. Nuorimmat kirjoittajista ovat alle 15-vuotiaita, iäkkäin kirjoittaja on yli 80-vuotias. Tuulen kantamia -kokoelmassa on mukana runoja, satuja, novelleja sekä omaelämäkerrallisia kirjoituksia. Teoksen ulkoasun on suunnitellut Leena Ojala, ja tekstien lomassa olevat piirrokset ovat peräisin Jenny Lehtisen kynästä. Kaikissa meissä asuu pieni kirjoittaja Kokoelmasta löytyy niin nuorten naisten herkkiä runoja kuin elämää nähneen rouvahenkilön evakkomuistojakin. Sastamalan opiston sanataideopettaja Tiina Laaninen näkee antologian vahvuuden piilevän sen moniääinisyydessä. -Teosta ei ole sidottu yhteen teemaan, vaan sen kokoaminen on tarjonnut mahdollisuuden julkaisemiseen kaikille kirjoittajille. Tämä on ehdottomasti antologian rikkaus ja erikoisuus. Kirjoittaminen ei ole iästä tai elämänkokemuksesta kiinni, vaan kirjoittaminen harrastuksena yhdistää erilaisia ihmisiä. Kirjoittajalle tuki on tärkeää Kirjoittaminen on usein yksinäistä puurtamista. Sekä opiston kirjoittajaryhmät että viime syksynä perustettu kirjoittajayhdistys pyrkivät tarjoamaan kirjoittajille tasavertaisen kohtaamispaikan, jossa voi saada vinkkejä ja tukea oman tekstinsä työstämiseen. -Ryhmässä kirjoittamisesta tulee sosiaalinen harrastus, joka saa kuin siivet alleen, kiteyttää Tiina Laaninen. -Kaikissa meissä asuu pieni kirjoittaja, jonka omaan kirjoittamiseen liittyvät pelot ja itsekritiikki pyrkivät nujertamaan. Idean ja sanojen muuntuminen valmiiksi tekstiksi on aina pitkä prosessi, mutta nyt on aika juhlia ja iloita oman työnsä tuloksista, sanoi Tiina Laaninen julkistamistilaisuudessa, ja kiitteli vuolaasti sekä Tuulen kantamia -antologian kirjoittajat yhteiskuvassa. Edessä sanataideopettajat Tiina Laaninen ja Anna-Riitta Leander. kirjoittajia että heitä kannustaneita läheisiä. Kirjakaupunki inspiroi kirjoittajia Sastamalan opiston opettaja Tiina Laaninen ja kirjoittajayhdistyksen puheenjohtaja Tellervo Nissinen nostivat maljan julkaistun teoksen ja kirjoittajien kunniaksi. Eläisimme ilman pontikkaa, ravintolaa ja unta Sastamalan opiston rehtorin Matti Valtteri Lehtisen mukaan paikkakunnan pitkä historia suomenkielen kehittämisen saralla velvoittaa kirjoittamaan. Luovaa sanataiteellista toimintaa on Sastamalassa ollut aina. Siinä mielessä nyt julkaistu antologia ei tullut Lehtiselle yllätyksenä. Lehtinen muistutti paikkakunnan merkittävyydestä suomalaisen kirjoittamisen kannalta. -Täällä on suomen vanhin kirja ja ensimmäisen suomenkielisen sanomalehden perustaja Antti Lizelius on syntynyt täällä. Ilman tyrvääläissyntyisten Lizeliuksen ja Antero Vareliuksen panosta eläisimme ilman pontikkaa, ravintolaa ja unta, viittasi Lehtinen pilke silmäkulmassaan sananikkareiden työhön suomenkielen kehittämiseksi. Kirjoittajayhdistyksen puheenjohtaja Tellervo Nissinen ennustaa, ettei nyt julkaistu antologia jää viimeiseksi. -Nyt kun on saatu portti julkaisun suhteen auki, niin lisää tulee varmasti. Niinhän sen pitää kirjakaupungissa ollakin, hän toteaa napakasti. Tuulen kantamia Mistä ne tulivat kuljetun matkani muistot, kuvat ja haaveet. Himmeän harmaat melkein maatuneet maaksi, toiset ilosta kirkkaat. Tärkeitä kaikki: oman kirjoni värit kantamat elämän tuulen. (Leena Ojala) Kaipuun jäljet Syksyn huuto pohjoisessa. Joutsenten hyvästit synnyinmaalleen. Verenpuna hangella, valkeassa. Kaipuun jäljet kuluneet pois, hiljalleen. Huurtunut puu odottaa morsiantaan. Seikkailu on ohi, on odotettava kuolemaa. Eikä kuollut laine kykene vaihtamaan suuntaa. (Jenny Lehtinen)\n17 Keskiviikko maaliskuun Viime vuoteen verrattuna viikkoa aikaisempi pääsiäinen ja aivan toisenlainen lumitilanne tarkoittavat, että tiet voivat olla ajoittain hyvinkin liukkaita. Pääsiäisliikenteeseen ennakoiden ja virkeänä Pääsiäisliikenne ja sen olosuhteet vaihtelevat läpi Suomen. Kuljettaja voi ennakoida ainakin vaihtelevaa keliä, ruuhkia ja hirviäkin. Unohtaa ei saa myöskään omaa ajokuntoa ja vireyttä. Liikenneturva huomauttaa, että juhlapyhinä menoliikenne on aina paluuliikennettä vaarallisempi. Matkaan kannattaa lähteä levänneenä ja tietysti promillevapaana. - Juhlapyhien liikennevahingot keskittyvät yleensä menoliikenteeseen, jolloin liikennemäärät ovat huipussaan. Tällöin liikennevahinkoja tapahtuu yleensä keskimääräistä enemmän. Sen sijaan itse juhlapyhänä liikennevahinkoja on yleensä jopa tavanomaista vähemmän, kertoo Liikenneturvan Etelä-Suomen aluepäällikkö Satu Tuomikoski. Jokaisen juhlapyhän liikenne ja sen turvallisuus on kuitenkin omanlaisensa. Yksi merkittävä tekijä siihen, miten liikenne sujuu, on sää. Viime vuonna pitkälti lumettomaan Etelä-Suomeen ennustettiin pääsiäiseksi jopa 14 astetta lämpöä. Tänä vuonna tilanne on toinen. Länsi-Suomen aluepäällikkö Leena Piippa vinkkaa etelästä tuleville, että Jyväskylän tiet ovat yhä liukkaita öisin ja etenkin varjoisissa kohdissa. Viime vuoteen verrattuna viikkoa aikaisempi pääsiäinen ja aivan toisenlainen lumitilanne tarkoittavat, että tiet voivat olla ajoittain hyvinkin liukkaita. Sulavat kinokset voivat tuoda teille runsaasti vettä ja kelin pakastuessa jäätä. Myös Sastamala mukana Miljoona koppia -kisa valtaa Pirkanmaan Auringon lämpö alkaa jo kovaa vauhtia sulattaa lunta Suomen kamaralta ja on aika suunnata katse kohti kesää ja kesälajeja. Varma kevään merkki on jo monen vuoden ajan ollut Pesäpalloliiton ja pesäpallon aluejärjestöjen yhteistyössä järjestämä miljoona koppia-kisa. Kisa toteutetaan alakoulujen luokkalaisten kesken ja sen tarkoituksena on lisätä lasten omatoimista liikkumista ja aktiivista välituntiliikuntaa ja kenties sytyttää lapsen elinikäinen liikuntakipinä. Kisan palkintojen myötä parannetaan koulujen liikuntavälineitä. Tavoitteena on myös paikallisten lehtien lukemisen aktivoiminen lasten keskuudessa. Viime vuonna valtakunnallisesti kisan aikana heitettiin lähes 70 miljoonaa koppia, joten kisalle on syytä odottaa menestystä tänäkin vuonna. Myös Pirkanmaalla on oma sarjansa tämän vuoden kisassa. Mukana kisassa ovat Akaa, Hämeenkyrö, Ikaalinen, Nokia, Pirkkala, Sastamala sekä Ylöjärvi. Parhaassa tapauksessa mukana kisassa on siis lähes 70 alakoulua. Koppeja voi heitellä yksin seinää vasten tai kaverin kanssa. Peliväline voi olla esim. pesäpallo, tennispallo tai koripallo. Miljoona Koppia-kisa on otettu lasten keskuudessa hienosti vastaan, sillä kisassa ei kilpailla yksilöinä muita vastaan vaan luokka- ja koulukokonaisuuksina. Näin ollen kisa parantaan luokan ja koulun yhteishenkeä. Kisan aikana lapset pääsevät seuraamaan kisan kehitystä internetin tulospalvelun välityksellä, tulospalveluun pääsee näppärästi oman paikallisen lehden nettisivujen kautta. Lehdistä mukana hankkeessa on myös Alueviesti, jonka sivustolle linkki ilmestyy myöhemmin keväällä. Kisa käydään välisenä aikana Negative esiintyi ensimmäistä kertaa Kiikan Nuorisotalolla. Keikka avasi bändin maailmankiertueen, joka alkoi tällä kertaa Suomesta. Negative villiinnytti nuorisoa Kiikassa Marianna Langenoja Negativen laulaja ja keulakuva Jonne Aaron Liimatainen tykkää Kiikasta. Hänellä on paljon lapsuusmuistoja Kiimajärven rannalta. Kello löi viime viikon torstaiiltana kuusi, kun kolme tyttöä saapui Kiikan Nuorisotalon rappusille. Seuraavana päivänä kello 11 tuli kymmenen lisää. Paikallisilla ei ollut epäilystäkään, keitä innokkaat tytöt odottivat. Tyttöjen pitkä perjantaipäivä nimittäin päättyi Negativen maailmankiertueen ensimmäiseen keikkaan Kiikan Nuorisotalolla. Jo ennen iltakahdeksaa perjantaina koko Nuorisotalo hersyi jännityksestä. Henkilökunta pudisteli päätään silmäillessään ulkona jatkuvasti kasvavaa jonoa. -En ole ennen nähnyt, kun näihin tiloihin tungetaan 350 ihmistä. Tänään pääsen senkin todistamaan, eräs keikan järjestelyissä hääräillyt paikallinen naureskeli. Ujo rock-tähti Negativen laulaja Jonne Aaron Liimataiselle Kiikka on tuttu paikka lapsuudesta. Hän vietti monia kesiä kiikkalaisen mummunsa luona. Mummu muistaa Jonnen vieläkin kilttinä ja hiljaisena poikana, joka mieluiten istui yksin metsäkivellä ja leikki omia leikkejään. Hän oli nuorena veljessarjan musta lammas. Kaksi sisarusta, Ville ja Tommi olivat paljon äänekkäämpiä ja aktiivisempia. Jonne naurahtaa mummunsa jutuille ja myöntää, että kyllähän se pitää paikkansa. -Olen hirveän ujo. Ammattini avulla olen päässyt siitä vähän eroon, mutten vieläkään täysin, hän kertoo. En ole ennen nähnyt, kun näihin tiloihin tungetaan 350 ihmistä. Äidin mielestä Jonnessa oli rock-tähden ainesta jo lapsena. Hän muistelee ostaneensa muutaman vuoden ikäiselle Jonnelle kitaran, joka osoittautuikin pojan lempileluksi. Vähän myöhemmin Jonne alkoi rämpyttää ihan oikeaa kitaraa. Siinä mielessä Negativen keulakuva ei ole poikennut veljeksistään. Pikkuveli kuuluu Flinch-yhtyeeseen ja isoveli toimii Jonnen managerina. Elämän urheiluteko Kiikassa Jonnen mielestä Kiikka oli luonteva paikka aloittaa maailmankiertue. Onhan Kiikassa paljon Jonnelle merkittäviä muistoja. Muusikko kertoo muun muassa uineensa Kiimajärven ylitse ala-asteikäisenä. Se oli hänen elämänsä urheiluteko. Nykyisin Jonnella on niin kiire, ettei hän juuri ehdi Kiikassa käymään, mistä etenkin mummu on pahoillaan. Perjantaina Jonne Aaron ja Negative joka tapauksessa valloittivat Kiikan ja saivat teinitytöt villiintymään. Kiljuvasta faniryppäästä löytyi kaksi tänä vuonna 13 vuotta täyttävää sastamalalaista tyttöä, joiden mielestä Jonne Aaron on älyttömän komea ja hyvä laulaja. He tulivat konserttiin, sillä ovat fanittaneet Negativeä jo kaksi vuotta ja sattuivat vielä saamaan liput ilmaiseksi. -Aiomme todellakin mennä eturiviin, tytöt ilmoittivat. Neon-albumi julkaistaan kesäkuussa Negative esitti keikallaan myös kesäkuussa julkaistavan Neonalbumin kappaleita. Jonne Aaron kehuu tuoretta levyä parhaaksi ikinä. -Aina uusin levy tuntuu parhaalta, mutta tämä on ihan oikeasti ykkönen. Levyssä kuuluu Amerikan meininki suomalaisilla juurilla. Levy on hemmetin kova ja melodiarikas. Musiikki on vähän kuin Bon Jovia kovimmillaan, Queenia tai Guns N Rosesia, Jonne kuvailee. Aina uusin levy tuntuu parhaalta, mutta tämä on ihan oikeasti ykkönen. Lupaus on aika kova mieheltä, jonka suosikkiyhtyeisiin juuri kyseiset bändit kuuluvat. Levy poikkeaa siinä mielessä aiemmista, että se on äänitetty Amerikassa, ja muun muassa End of the Line -singlen musiikkivideo on kuvattu Los Anglesissa. Uuden levyn taustalla on tuottaja Jeff Blue, joka ihastui Negativen musiikkiin käydessään Suomessa. Hän otti Jonnen oppipojakseen, jonka myötä syntyi uudenlaista musiikkia. -Tällä levyllä bändimme soittaa enemmän yhteen kuin koskaan. Kun kuuntelee levyn lävitse, ei kyllästy kertaakaan, muusikko kuvailee lopputulosta. Kylmänkestävä orvokki on tulevan huhtikuun kukka. Orvokki on huhtikuun kukka Orvokki on Suomen ylivoimaisesti suosituin ryhmäkasvi. Ensimmäiset tulevat markkinoille pääsiäisen aikaan, ja viimeisiä viedään syysmarkkinoilla. Orvokin kylmänkesto on ryhmäkasvien joukossa vailla vertaa. Viileisiin kevätsäihin totutelleet orvokit voivat hyvin kestää lämpötilan putoamisen seitsemänkin astetta pakkasen puolelle. Pakkasyön jälkeen orvokki voi hetken näyttää vaisulta, mutta ulkonäkö pettää: kun lämpötila on ollut pari tuntia plussan puolella, orvokki on jälleen terhakka itsensä. Kovilla pakkasilla orvokki kannattaa toki suojata pakkaspeitteellä tai sanomalehdillä. Orvokit voidaan jakaa kukan koon mukaan ryhmiin. Varsinkin pienikukkaiset orvokit ovat suosittuja kevään amppelikasveja. Niitä on tarjolla myös paljon pikkuruukuissa omia istutuksia varten. Pienikukkaisten orvokkien kukat kestävät pakkasta suurikukkaisia paremmin. Suurikukkaiset orvokit ovat alku- ja keskikesän komeita kukkijoita. Joidenkin lajikkeiden kukkien halkaisija voi olla jopa yhdeksän senttiä. Orvokkia on helppo hoitaa Kevään viileydessä orvokin yksittäiset kukat kestävät pitkään, joten kuivia kukkia tarvitsee poistaa vain harvoin. Säiden lämmetessä kuihtuneet kukat kannattaa nipsaista pois, jotteivät kehittyvät siemenet sieppaisi voimaa kasvin kukinnalta. Säännöllinen laimea lannoitus kasteluveden mukana on helppo tapa ylläpitää kukintaa. Multaan voi myös pistellä lannoitetikkuja, tai uudelleen istutetun orvokkiruukun pohjamultiin voi sekoitella hitaasti liukenevia lannoiterakeita. Jos orvokki pääsee myöhemmin venähtämään, ratkaisu on katkaisu. Varret leikataan saksilla korkeintaan viiden sentin pituisiksi, jolloin kukinta uusiutuu muutamissa viikoissa entistä komeampana.\n18 18 Keskiviikko maaliskuun Wanhanajan Perinnepäivän suunnitelmat ovat jo pitkällä Marianna Langenoja Mistä tietää, että Huittisissa alkaa kohta kesä? Varma merkki on se, kun Wanhat Koneet yhdistyksen suunnitelmat Wanhanajan Perinnepäivän varalle ovat jo pitkällä. Vaikka tänä kesänä järjestetään vasta neljäs Perinnepäivä kautta aikojen, on iloinen tapahtuma jo tullut nimensä veroiseksi huittislaisille ja lähiseudulla asuville. Monien mielestä päivä kruunaa koko Huittisten tapahtumakesän. Ovathan Perinnepäivät vetäneet jopa 2000 henkeä muutaman tunnin sisällä yhdelle tapahtuma-alueelle. Ensikesänä teemana ovat Fergusontraktorit. Rivi Fergusoneja Ajatus heinäntuoksuisesta maalaistapahtumasta lämmittää mukavasti maaliskuun kylmää loppua. Kun yhdistyksen puheenjohtaja Erkki Jokinen puhuu tapahtuman varalle tehdyistä suunnitelmista, on helpompaa uskoa, että kyllä se kesä kai tänäkin vuonna tulee. Loppukesän tapahtumassa nähdään tuttuun tapaan rivillinen traktoreita ja muita hassuja vempaimia historiasta. Teemana ovat Fergusontraktorit, joten niitä tapahtumassa on eniten. Paikalla nähdään myös perinteisiä käsityötaitoja. Haluamme joka vuosi tuoda jotain uutta tapahtumaan. Etsimme vielä lähiseudulta henkilöitä, jotka taitaisivat jonkin vanhanajan käsityömenetelmän. Haluamme vaalia taitoja ja juurruttaa ne myös tuleviin sukupolviin, yhdistyksen puheenjohtaja Erkki Jokinen selostaa. Perinnepäivät 7. elokuuta Tänä vuonna tapahtumaa vietetään 7. elokuuta, eli samaan aikaan, kun Huittisten Yrittäjillä on toritapahtuma keskustassa. Jokisen haaveena olisikin saada Perinnepäivä järjestettyä vanhalle urheilukentälle, jolloin kesäkansa voisi tutustua kahteen tapahtumaan samalla kertaa ja lyhyellä välimatkalla. Hakemus on vasta jätetty. Nyt vain toivomme, ettei kaupungilla ole muita suunnitelmia vanhan urheilukentän suhteen juuri silloin, Jokinen toteaa. Perinnepäivä on kerran aiemminkin järjestetty vanhalla urheilukentällä. Kahtena Huittislainen Wanhan Koneet yhdistys vaalii vanhoja perinteitä, muinaisia käsityötaitoja sekä vuosikymmenten takaa tuttuja maatalouskoneita. Viime vuonna yhdistyksen järjestämässä Perinnepäivässä esiteltiin muun muassa heinän seivästystä. muuna kertana ne ovat olleet pellolla, jossa on ollut lukuisia työnäytöksiä. Ytin suulin oven takana Vaikka Wanhan Koneet perustettiin Perinnepäivien järjestelyjä varten, on yhdistys saanut paljon muutakin aikaan. Joka vuosi toiminta on vilkastunut, ja viime vuoden aikana jäseniä tuli 40 lisää. Nyt Wanhat Koneet yhdistykseen kuuluu noin 100 jäsentä. Viime viikolla pidetyssä vuosikokouksessa yhdistys nimesi uuden hallituksen. Puheenjohtajana säilyy edelleen Erkki Jokinen. Sihteeriksi valittiin Juhani Mäkelä. Muita hallituksen jäseniä ovat Tuomo Takala, Yrjö Inkinen, Timo Takala ja Pasi Koskinen. Perinnepäivien lisäksi yhdistys oli viime vuonna mukana muun muassa Huittisten messuilla sekä joulunavauksessa. Lisäksi talkootunteja kertyi jäsenille lähes joka kesäviikko, ja kesäretkikin kuului yhdistyksen viime vuoteen. Tulevasta keväästä ja kesästä on tulossa vielä aktiivisempi. Syy löytyy huittislaisen Ytin suulin oven takaa. Kesään toinenkin tapahtuma Karhuseutu antoi tunnustusta nuorelle yrittäjälle Tulevasta keväästä ja kesästä on tulossa vielä aktiivisempi. Vielä toistaiseksi Ytin tilan suulin ovea painaa kiinni lumi, mutta Jokinen uumoilee, että heti kun kevät valkenee, alkaa yhdistyksen jäsenillä harrastustoiminta. Suulista löytyy nimittäin vanhaa maatalousirtaimistoa, joka odottaa kunnostusta. Entisöintiä kaipaavat muun muassa tappuri, niittokone sekä kylvinkone. Jokinen toivoo, että koneita tulisi kevään aikana vielä vähän lisää. Jos jonkun nurkissa lojuu tavaraa, jota ei raaskisi heittää pois, se kannattaa tuoda meille. Olemme viimein saaneet jonkun paikan niiden säilytykseen ja aiomme laittaa koneet sellaisiksi, kuin ne ennen olivat ja ehkä jopa toimintakuntoon. Ytin suuliin kelpaa kaikki vanhanajan maataloustarvikkeet, työkalut sekä käsitöissä käytetyt laitteet. Tällä hetkellä siellä on isojen koneiden lisäksi muun muassa vanhoja työkaluja sekä myllyn käsikivet. Ja paljon mahtuu vielä. Ajatus säilytyspaikasta syntyi, kun ihmiset kyselivät, mitä he voivat tehdä vanhoille koneilleen. Olisimme mielellämme ottaneet ne vastaan, mutta ei ollut tiloja niiden säilytykseen. Jokinen paljastaa, että Wanhat Koneet voisi järjestää kesällä toisenkin, vähän pienimuotoisemman kesätapahtuman Ytin suulissa. Ajatuksena olisi päästää ihmiset tutustumaan entisöityihin vanhanajan maatalous- ja käsityötarvikkeisiin. Hän ei kuitenkaan suostu vielä paljastamaan enempää, sillä kaikki on kesken, eikä entisöintiä ole aloitettu. Ainakin tekemistä riittää kevääksi ja kesäksi, puheenjohtaja iloitsee. Kokemäkeläisen Kalle Virtasen Soodapuhallus on vuoden hanke Alueviesti Karhuseutu ry on valinnut vuoden hankkeen jo 6 kertaa. Tällä kertaa hallitus valitsi Kalle Virtasen yrityshankkeen vuoden 2009 hankkeeksi. Virtaselle annettiin tunnustusta muun muassa innovatiivisuudesta ja rohkeudesta. Soodapuhallus valittiin vuoden hankkeeksi, koska kyseessä on nuoren yrittäjän innovatiivinen yritysidea. Yrityksen käyttämä puhdistustekniikka on ympäristöystävällinen eikä vastaavia yrityksiä löytynyt perustamishetkellä Satakunnasta. Hän on rohkeasti lähtenyt päätoimiseksi yrittäjäksi ja hoitanut yrityksen markkinointia taitavasti käyttäen uusia markkinointikanavia perinteisten lisäksi. Leader-tuen myötävaikutuksella yrittäjä on voinut investoida tarvittavat laitteet ja kunnostaa toimitilat. Hanketta voidaan pitää hyvänä esimerkkinä siitä, miten Leader-tuella voidaan edesauttaa yritystoiminnan kehittymistä Karhuseudun alueelle, kertoo Karhuseutu ry:n hankeaktivaattori Salme Ahtiainen. Lomautus antoi potkun yrittäjyyteen Kokemäen maaseudulla, Järilän kylässä, yrittäjä Kalle Virtasen ulkorivin yrityskäyttöön otettu tila on valkoisenaan pölystä. Keskellä tilaa on auto, josta maali on poistettu soodapuhallusmenetelmällä. Viime vuoden marraskuussa perustetussa yrityksessään Kalle tekee erilaisia sooda-, lasi- ja maissipuhallustöitä. Nuoren, 23-vuotiaan Kallen, matka yrittäjäksi alkoi Faktoja Karhuseudusta Vuonna 1997 perustettu Karhuseutu ry on maaseudun kehittämisyhdistys eli toimintaryhmä, jonka tärkein tehtävä on ihmisten, yhteisöjen ja yritysten innostaminen oman toimintansa ja elinympäristönsä kehittämiseen. Toimialueeseen kuuluvat Harjavalta, Kokemäki, Luvia, Nakkila, Porin maaseutumaiset alueet sekä Ulvila. edellisen työpaikan antamasta lomautuksesta. Vaikka olenkin koulutukseltani datanomi, en päivääkään ole niitä töitä tehnyt. Ennen yrittäjyyttä olin hitsaajana paikallisessa yrityksessä. Lomautuksen tullessa aloin miettiä toden teolla jo aikaisemminkin mielessäni ollutta mahdollisuutta perustaa oma yritys, Kalle kertoo. Tulevaisuudessa siintää ulkomaan markkinat Yrityksen perustaminen kävi suhteellisen nopeasti. Autoharrastuksensa pohjalta Kalle oli selvillä hiekkapuhalluksesta ja sai innostuksen soodapuhallukseen. Selvitettyään asiaa kävi ilmi, että vastaavaa palvelua ei vielä ollut lähiseuduilla tarjolla. Viime vuoden marraskuussa Kalle perusti sitten oman yrityksensä Satakunnan Soodapuhalluksen. Yrityspalvelu Enterin kautta Kalle sai tietoonsa, että hänellä olisi mahdollisuus hakea Leader-rahoitusta. Näin Kalle päätyikin hankkeeseen, joka sisälsi niin soodapuhalluslaitteiston hankinnan ja työtilojen kunnostamista. Kallen yrittäjän taival on lähtenyt vauhdilla matkaan ja yritys tulee jatkossa sooda-, lasi- ja maissipuhallustöiden lisäksi myös valmistamaan soodapuhalluslaitteita. Näillä laitteilla olisi tarkoitus suunnata ulkomaan markkinoille. Nimenomaan Aasian markkinat kiinnostavat. Nähtäväksi jääkin nyt, tuleeko jo pian ajankohtaiseksi palkata työntekijä yritykseen, nuori yrittäjä pohtii. Soodapuhallus valittiin vuoden hankkeeksi, koska kyseessä on nuoren yrittäjän innovatiivinen yritysidea. Kuvassa yrittäjä Kalle Virtanen. Salme Ahtiainen aloittaa huhtikuun alussa Karhuseutu ry:n toiminnanjohtajana. Salme Ahtiaisesta Karhuseudulle uusi toiminnanjohtaja Alueviesti Leader-toimintaryhmä Karhuseutu ry:lle valittiin uudeksi toiminnanjohtajaksi filosofian maisteri ja ympäristösuunnittelija Salme Ahtiainen. Hakijoita oli yhteensä kolmetoista, joista Karhuseutu ry:n hallitus haastatteli kuusi. Uuden toiminnanjohtajan valinta tuli ajankohtaiseksi nykyisen toiminnanjohtajan siirtyessä muihin tehtäviin. Ahtiainen on syntynyt ja varttunut Pyhärannan maaseudulla. Hän kirjoitti ylioppilaaksi 1997 ja suoritti samanaikaisesti kaksi korkeakoulututkintoa, Turun Yliopistossa filosofian maisterin ja ammattikorkeakoulussa ympäristösuunnittelijan tutkinnot. Kokemusta hänelle on kertynyt useiden vuosien ajan EU-rahoitteisten hankkeiden toteuttamisesta ja toimintaryhmätyöstä. Viime vuonna hän suoritti osa-aikaisena myös toiminnanjohtajan tehtäviä Karhuseudulla. Salme Ahtiainen aloittaa työt Karhuseudun toiminnanjohtajana huhtikuun ensimmäisenä päivänä. Leader- toimintatapa on osoittautunut tehokkaaksi tavaksi tarttua maaseudun kehittämishaasteisiin ja saada pysyvää ja näkyvää tulosta aikaiseksi. Karhuseudun alueella on tällä ohjelmakaudella toteutettu jo kolmen miljoonan euron edestä erittäin hyviä hankkeita, joilla ollaan lisätty alueen asuinviihtyvyyttä ja luotu uusia työpaikkoja. -Toiminnassa tulee jatkossakin painottumaan Leader-toimintatavan tunnettuuden lisääntyminen alueen toimijoiden keskuudessa ja sitä kautta alueemme elinvoimaisuuden paraneminen, toteaa Ahtiainen. Kokemäki osa Karhuseutua Vuonna 1997 perustettu Karhuseutu ry on maaseudun kehittämisyhdistys eli toimintaryhmä, jonka tärkein tehtävä on ihmisten, yhteisöjen ja yritysten innostaminen oman toimintansa ja elinympäristönsä kehittämiseen. Toimialueeseen kuuluvat Harjavalta, Kokemäki, Luvia, Nakkila, Noormarkku, Porin haja-asutusalueet sekä Ulvila. Yhdistyksen toiminnassa kohtaavat alueen asukkaat, yhteisöt, yritykset ja julkinen taho, joiden yhteisenä päämääränä on maaseudun kehittäminen. Toiminta on poliittisesti sitoutumatonta. Yhdistyksen jäsenyys on avoin kaikille alueen toimijoille. Karhuseutu ry on yksi Suomen 55 Leader -ryhmästä, ja yhdistys on laatinut vuosille Mesikämmenkehittämisohjelman, jota toteutetaan rahoittamalla Leader-ohjelmasta yhteisöjen ja mikroyritysten hankkeita. Ohjelman painopisteinä ovat palveluiden, matkailun, kulttuurin, ympäristön ja osaamisen kehittäminen. Mesikämmen -ohjelman kokonaisbudjetti vuosille on 6,7 miljoonaa euroa, josta julkisen tuen osuus on 4,4 miljoonaa euroa. Maila Sianoja - de Ruzzall sai Elämän malja -palkinnon Palliatiivisen lääketieteen yhdistys valitsi Elämän malja -palkinnon saajaksi lääketieteen tohtori Kaija Hollin ja Suomen Palliatiivisen hoidon yhdistyksen ehdokkaana palkittiin sairaanhoitaja Maila Sianoja- de Ruzza. Palkinnot jaettiin Palliatiivisen hoidon seminaarin yhteydessä Helsingissä perjantaina. Sairaanhoitaja Maila Sianoja - de Ruzza erikoistui palliatiiviseen hoitoon vuonna 2005 ja perusti seuraavana vuonna saattohoitotyöryhmän, josta alkoi saattohoidon aktiivinen kehittäminen Sastamalan alueella. Maila Sianoja- de Ruzzan työskentelyssä tulee vahvasti esille korkeatasoinen eettisyys, joka kiteytyy potilaan persoonan säilymiseen elämän loppuun saakka. Hänen toimintansa saa kiitosta sitoutuneisuudesta ja tuloksellisuudesta. Työskentelyssä näkyy saattohoidon moniammatillisuuden arvostaminen. Maila Sianoja de Ruzza työskentelee Saspen Vammalan vuodeosastolla ja on Saspen saattohoitotyöryhmän vetäjä.\n19 Keskiviikko maaliskuun Marja Anttoora Resepti sairaanhoitajalta Eduskunta päättää pääsiäisen jälkeen sairaanhoitajien oikeudesta määrätä lääkkeitä. Oikeus niin sanottuun rajattuun lääkkeenmääräämiseen tulee terveyskeskuksessa työskentelevälle sairaanhoitajalle, joka on suorittanut lisäkoulutuksen. Sairaudet, joihin hoitaja saa lääkkeitä määrätä, on määritelty ja lääkkeet lueteltu asetuksessa. Lisäksi edellytetään terveyskeskuksen vastaavan lääkärin lupa toimintaan. Samassa yhteydessä muutetaan terveyskeskusten kaikki sairaanhoitajakäynnit maksullisiksi. Maksu tulee olemaan noin prosenttia lääkärikäynnin hinnasta. Aivan varmasti on niin, että lääkäreiden työtä voidaan tehostaa. Olisiko kuitenkin paperityön vähentäminen ollut järjestettävissä ennen lääkkeidenmääräämisen laajentamista? Entä maksullisuuden laajennus? Suomi on jo nyt Euroopan suurimpien asiakasmaksujen perijöitä. On harmillista, jos kynnys asioida hoitajan luona nousee, kun lääkäriin on tunnetusti monen mielestä turha mennä tohtoria vaivaamaan. Ajallisesti saatu säästö voi kostautua siinä, että potilas vihdoin tullessaan on jo vaikeammin hoidettava. Olen ymmärtänyt, että taudinmääritys ja lääkkeiden yhteisvaikutusten arvioiminen on vaativaa. Lääkäri ei voi kirjoittaa reseptiä pitemmäksi aikaa kuin vuodeksi. Näin potilas pysyy seurannassa ja lääkkeen tarvetta ja määrää arvioidaan säännöllisin välein. Sairaanhoitajan oikeutta uusia resepti ei rajata laissa ajallisesti sen enempää eli vuosi voi seurata vuotta. Asiantuntijat totesivat sosiaali- ja terveysvaliokunnalle, että esimerkiksi monet pitkäaikaissairaudet, kuten diabetes edellyttävät useiden erikoisalojen laajaa hallintaa, jotta mahdolliset komplikaatiot voidaan ajoissa havaita. Lääkkeen määrääjän on seurattava potilaan tilaa kokonaisuutena ja harkittava, onko potilaan muussa lääkityksessä muutettavaa. Haluaako hoitaja todella tämän lisävastuun tai haluaako sitä ainakaan nykyisellä palkkatasolla? Apteekeille uudesta tilanteesta tulee vaikea lain puutteellisuuden vuoksi. Apteekki huolehtii potilaiden turvallisuudesta tarkistamalla, että reseptin kirjoittajalla on ollut oikeus se kirjoittaa. Sairaanhoitajista tullaan merkitsemään terveydenhuollon ammattihenkilöiden keskusrekisteriin tieto oikeudesta määrätä lääkkeitä. Sitä ei kuitenkaan kirjata, mitä lääkkeitä hoitajalla on oikeus reseptiin kirjoittaa. Yksittäisen sairaanhoitajan lääkelista riippuu hänen toimenkuvastaan ja hänelle määritellyistä tehtävistä. Terveyskeskuksen vastaava lääkäri nimeää ne lääkkeet, joita hoitajalla on oikeus määrätä. Tämä tieto vain ei ole apteekin saatavilla. Lasten ja nuorten puhelin päivystää myös pääsiäisenä Mannerheimin Lastensuojeluliiton Lasten ja nuorten puhelin päivystää vuoden jokaisena päivänä numerossa MLL:n kouluttamat vapaaehtoiset päivystäjät vastaavat lasten ja nuorten puheluihin myös pääsiäispyhinä. Auttava puhelin päivystää pitkäperjantaista 2.4. toiseen pääsiäispäivään 5.4. joka päivä kello Palvelu palaa normaaliin päivystysaikatauluun tiistaina 6.4., jolloin puhelin on auki kello Puhelu on soittajalle maksuton. Uuden numeron lisäksi lapset voivat soittaa vielä vanhaan numeroon Kirjepalvelu toimii normaalisti osoitteessa fi/nuortennetti. Lasten ja nuorten puhelin on suomenkielinen, valtakunnallinen, yksinomaan lapsille ja nuorille tarkoitettu auttava puhelin. Lasten ja nuorten puhelin auttaa, kun lapsi tarvitsee kuuntelijaa. Lapset soittavat puhelimeen nimettömänä, luottamuksellisesti ja maksutta. Lasten ja nuorten nettiin lapset voivat kirjoittaa luottamuksellisen kirjeen aikuiselle. Kirjeisiin luvataan vastata kahden viikon kuluessa, käytännössä lapset ja nuoret saavat vastauksen muutamassa päivässä. Myös tukea vanhemmille Pääsiäinen ei aiheuta muutoksia MLL:n Vanhempainpuhelimen päivystysaikoihin. Vanhempainpuhelin päivystää numerossa kiirastorstaina 1.4. kello ja seuraavan kerran tiistaina 6.4. kello ja kello sekä keskiviikkona 7.4. kello Vanhempainpuhelimessa ja kirjepalvelussa vanhempien kanssa pulmia ratkovat vapaaehtoiset päivystäjät, jotka ovat itsekin vanhempia. Vanhempainpuhelimeen voi soittaa missä tahansa vanhemmuuteen liittyvässä asiassa. Kirjepalveluun voi kirjoittaa milloin vain osoitteessa www. mll.fi/vanhempainnetti. Erkki Lehtiseltä karkaa mopo Puhtaana käteen -näytelmässä, joka saa ensi-iltansa tasan viikon päästä, 7.4. Farssia esitetään kaikkiaan yhdeksän kertaa, viimeinen näytös on Odotettu teatteritalo on valmis viikon päästä Raivion lavalla setvitään koijarin konnuuksia Maija Latva Erkki Lehtinen on oppinut keinot, millä pysyy rahoissa työttömänäkin. Erkin keinot vaan ovat sen verran kyseenalaiset, että hän haluaisi päästä pikku hiljaa kuiville. Helppoa se ei kuitenkaan ole ja pian Erkki on kiristänyt laittomuuksiin myös alivuokralaisensa Visa Muikun. Erkin vaimo Liisa sen sijaan on täysin tietämätön miehensä konnuuksista, lähteehän Erkki joka päivä kuuliaisesti töihin. Sitten Erkiltä karkaa mopo lopullisesti käsistä ja sotkuja selvittämään tarvitaan niin Sosiaalitarkastaja Birgitta Jaatisen (Aino Vuorinen) mappiin on kertynyt melkoisesti materiaalia Lehtisten toimesta. Maija Latva Raivion teatteritalon valmistuminen on avannut uudenlaisen yhteistyön Vammalan Teatterin ja Liekorannan välille. -Teatteri-buffee on katettuna ravintolassamme aina Vammalan Teatterin näytöksien jälkeen, kertoo yrittäjä Saila Valkeaniemi Liekorannasta. -Tämä on todella hieno mahdollisuus molemmille osapuolille, iloitsee Vammalan Teatterin puheenjohtaja Harri Uusitalo. Ensimmäisen kerran buffee on katettuna Puhtaana käteen -näytöksen ensi-illan jälkeen. Liekoranta kattaa pöydän aina näytösiltoina ja illanvietossa on myös näyttelijät paikalla. sosiaalitarkastajaa, kriisityöntekijää kuin parisuhdekonsulttiakin, hautausurakoitsijaa unohtamatta. -Tässä farssissa saa nauraa ja solmuja piisaa solmun perään, lupaa Vammalan Teatterin puheenjohtaja Harri Uusitalo, joka muuten on Puhtaana käteen -näytelmän Erkki Lehtinen. Hätävalheita ja erikoisia käänteitä saadaan nähdä Raivion teatteritalolla 7.4., jolloin talkoilla kunnostettu ja odotettu kulttuurin kehto avaa ovensa yleisölle. Näytelmän on kirjoittanut Michael Cooney ja sen Vammalan Teatterille ohjaa Ari Wirta. Lavalla tullaan tuttujen teatterilaisten lisäksi näkemään kaksi uuttakin kasvoa. Remontti yllätti Kysy vaimolta, vastaa Jarkko Mäkipää tiedustellessani kuinka paljon uurastusta ja venymistä Raivion teatteritalon remontti on talkoomiehiltä vaatinut. -Joo, ei tämä taivaan lahjana ole tullut, säestää Harri Uusitalo. Nämä kaksi sekä Pekka Ojansivu ja Joakim Hihlman sekä vaihteleva joukko muita vapaaehtoisia ovat voimiaan säästämättä ahkeroineet Raivion vanhan työväentalon kimpussa reilun vuoden. -Teatteri-buffeesta löytyy erilaisia antipastoja, salaatteja ja Mouhijärven juustolan tuotteita, Valkeaniemi luettelee. Esitysiltoina Liekorannasta myös saa näytöksen lipulla kaksi samaa pääruokaa yhden hinnalla. Blinejä ja parsaa Talon historiasta kertovat säästyneet esineet. Pian on viimeisetkin johdonpäät piilossa ja sali aukeaa yleisölle. Vammalan Teatterin puheenjohtaja Harri Uusitalo (istumassa) on avajaisnäytelmän koijari, Erkki Lehtinen ja hänen vaimoaan Liisaa näyttelee Marjaana Palonen. Lehtisten alivuokralaista, Visa Muikkua näyttelee Jarkko Mäkipää, kriisityöntekijä Jutta Yläpolvea Seere Hellqvist ja sosiaalitarkastaja Birgitta Jaatisen roolissa on Aino Vuorinen (takana oikealla). Tasan viikon päästä teatteritalon ovet aukeavat yleisölle. -Se on sykähdyttävä hetki, miehet uskovat. Uusitalo myöntää, että kaikista tiedossa olevista asioista huolimatta remontin vaatima työmäärä yllätti. -Tai no, onhan meillä nälkäkin kasvanut syödes- sä ja toisaalta haluttiin tehdä kaikki viimei- sen päälle niin, ettei näihin hommiin tarvitse ihan heti ruveta uudestaan, hän selittää. Akustiikkaa on kehuttu Raivion teatteritalolla käyneet asiantuntijat ovat jo ennättäneet kehua tilan akustiikkaa. Salin nousevassa katsomossa on 135 paikkaa ja kahvion seinustaa kiertää pöytätaso, jolle kahvikupposensa voi laskea. Naisten vessoja on peräti kolme, miehille kaksi. -Ja narikassa kristallikruunu, kuten kaikissa kunnon teattereissa, Uusitalo naurahtaa. Remontin keskellä teatterilaiset ovat siis ehtineet hioa Puhtaana käteen -näytelmän esityskuntoon sekä aloittaa harjoitukset yhdessä Rämsöön kesäteatterin kanssa. Tänä vuonna he esittävät yhdessä Mauri Kunnaksen kirjaan perustuvan Nuori kuningas Artturi -näytelmän. -Ja onpa Tyrwää Showkin jo työn alla, Uusitalo paljastaa. Teatteri-illalliset alkavat Liekorannassa Teatterissa pitää tietysti olla kristallikruunu ja Raivion teatteritalossa se sijaitsee narikassa. Teatterilaiset tekivät kulttuuriteon Maija Latva Vammalan teatterilaisten pitkäaikainen unelma omasta teatterista on toteutunut. Unelman eteen on tehty valtavasti töitä ja laskemattomia talkootunteja. Se on todella kannattanut ja tuloksen jokainen voi käydä tarkistamassa omin silmin. Tällä pienellä, mutta aktiivisella, innokkaalla ja idearikkaalla porukalla on todellinen tekemisen meininki. Toivon Raivion teatteritaloon paitsi paljon säpinää lavalle, myös täysiä katsomoita näytöksiin. Tekiväthän teatterilaiset varsinaisen kulttuuriteon meille kaikille. Yrittäjä Saila Valkeaniemi kertoo, että teatteri-buffeesta löytyy mm antipastoja, salaatteja ja Mouhijärven juustoja. Liekorannan kevät ja kesä näyttävät kiireiseltä. Asiakaspaikkoja on tulossa lisää ja toukokuun alussa Liekoranta avaa jälleen myös Tornikahvilan Vammalan keskustan tuntumassa. -Bliniviikoilta saatiin hyvää palautetta ja pian meillä alkavat parsaviikot. Kesällekin on jo suunniteltu esimerkiksi grilli-iltoja. Myös lista vaihtuu kesän kynnyksellä, kertoo vuoden alussa Liekorannassa aloittanut keittiömestari Jouni Parkkonen, joka aiemmin on toiminut kokkina mm Hotelli Tammerissa Tampereella. Parkkonen lupaa, että hänenkin kädenjälkensä listalla näkyy. -Punaisena lankana toiminnassamme on edelleenkin lähiruoka sekä selkeät, hyvät maut, jatkaa yrittäjä ja ravintolan toinen keittiömestari Matti Valkeaniemi. Esimerkkeinä lähiruuasta hän mainitsee Mouhijärven juustojen lisäksi vampulalaiset kukonpojat. Liekoranta palvelee ruokailijoita maanantaista lauantaihin iltakymmeneen. Kesäaikaan ravintolassa on lounaspöytä katettuna muutamaa poikkeusta lukuunottamatta myös sellaisina viikonloppuina, kun Tyrvään Pyhän Olavin kirkko on avoinna.\n20 20 Keskiviikko maaliskuun