HUMANISTINEN JA KASVATUSALA KOULUTUS JA KELPOISUUS - PDF\nDownload "HUMANISTINEN JA KASVATUSALA KOULUTUS JA KELPOISUUS"\nErkki Jukka-Pekka Lehtilä\n1 HUMANISTINEN JA KASVATUSALA KOULUTUS JA KELPOISUUS\n2 SISÄLTÖ 1. Johdanto Keskeiset lait, joissa alan kelpoisuuksiin viitataan Alan tutkinnot, osaaminen, työpaikat ja kelpoisuudet...6 Lapsi- ja perhetyön perustutkinto, 120 ov lastenohjaaja...6 Nuoriso- ja vapaa-ajan ohjauksen perustutkinto 120 ov nuoriso- ja vapaa-ajan ohjaaja...7 Lasten ja nuorten erityisohjaajan ammattitutkinto...7 Kansalaistoiminnan ja nuorisotyön koulutusohjelma, 210 op yhteisöpedagogi (AMK)...8 Järjestö- ja nuorisotyön koulutusohjelma, 90 op yhteisöpedagogi (ylempi AMK)...8 Youth Work and Social Equality, 90 ects Master of Humanities...9 Nuorisotyön ja nuorisotutkimuksen maisteriopinnot, 120 op yhteiskuntatieteiden maisteri...9 Viittomakielisen ohjauksen perustutkinto 120 ov viittomakielen ohjaaja...9 Viittomakielentulkin koulutusohjelma 240 op viittomakielentulkki (AMK)...10 Viittomakielentulkki (ylempi AMK)...11 Master of Humanities...11 Asioimistulkin ammattitutkinto...12 Suntion ammattitutkinto...12 Tiedotteen laatija: Nuorisoalan ja muun ohjaustoiminnan koulutustoimikunta\n3 1. Johdanto Tässä tiedotteessa selvitetään lyhyesti eräiden humanistisen ja kasvatusalan tutkintojen koulutus ja niiden tuottama kelpoisuus voimassa olevan lainsäädännön mukaan. Humanistisen ja kasvatusalan tutkinnoilla (ammatilliset perustutkinnot, ammattitutkinnot, amk-tutkinnot ja maisterikoulutus) saavutetaan monentyyppisissä ohjauksen, kasvatuksen ja kommunikoinnin tehtävissä tarvittava osaaminen. Kaikkiin työtehtäviin ei ole säädöksissä määrättyä kelpoisuutta, jolloin työnantaja harkitsee henkilön pätevyyden ja sopivuuden tehtävään. Tiedotteessa kuvataan yleisimpiä tehtäviä, joihin alan tutkinnoilla voi sijoittua. Ammatillisen kelpoisuuden ja pätevyyden lisäksi kaikki toisen asteen kolmivuotiset ammatilliset perustutkinnot ( = 120 ov) antavat jatkoopintokelpoisuuden yliopistoihin ja korkeakouluihin. Näyttötutkintoina suoritetut ammatti- ja erikoisammattitutkinnot antavat kelpoisuuden korkeakoulututkintoon johtaviin opintoihin ja yleisen kelpoisuuden ammattikorkeakouluopintoihin. Tässä tiedotteessa ei käsitellä opettajien koulutusta. 3\n4 2. Keskeiset lait, joissa alan kelpoisuuksiin viitataan 2.1 Laki sosiaalihuollon ammatillisen (272/2005) määrittelee kelpoisuudet keskeisimpiin sosiaalihuollon ammatteihin. Lain 8 :ssä määritellään kelpoisuus lähihoitajan tehtäviin. Tehtävään soveltuva tutkinto on sosiaali- ja terveysalan perustutkinto (lähihoitaja) tai muu vastaava tutkinto. Muulla vastaavalla tutkinnolla lastensuojelun, lasten päivähoidon sekä perhetyön tehtävissä voitaisiin tarkoittaa lapsi- ja perhetyön perustutkintoa, nuoriso- ja vapaa-ajan ohjauksen tutkintoa tai viittomakielisen ohjaajan tutkintoa. Lain soveltamisohjeissa korostetaan, että muun vastaavan tutkinnon tulee vastata laajuudeltaan lähihoitajan tutkintoa. Ammattitutkinnot eivät tuota lähihoitajan kelpoisuutta. Lain 9 :n mukaan sosiaalihuollon erityistyöntekijän kelpoisuusvaatimuksena on tehtävän edellyttämä peruskoulutus ja lisäksi suoritettu soveltuva erikoistumistutkinto ja jatkotutkinto. Laissa sanotaan myös, että säädöksiä erikoistumiskoulutuksesta tai jatkotutkinnosta voidaan antaa valtioneuvoston asetuksella. Lain perusteluissa mainitaan esimerkkinä mm. ammatillinen perustutkinnon ja erikoisammattitutkinnon antama kelpoisuus erityistyöntekijän tehtäviin. Lain 11 määrittelee kelpoisuudet muihin sosiaalihuollon ammatillisiin tehtäviin. Pykälä antaa työnantajalle harkintaoikeuden soveltuvien koulutusten suhteen. Pykälän soveltamisalaan kuuluvat tehtävät, joiden kelpoisuusvaatimuksista ei ole erityissäännöksiä tässä laissa tai muussa lainsäädännössä. 2.2 Lastensuojelulaissa (417/2007) henkilöstön kelpoisuuksiin viitataan pykälässä 60: Lastensuojelulaitoksessa on oltava lasten ja nuorten tarvitsemaan hoitoon ja kasvatukseen nähden riittävä määrä sosiaalihuollon ammatillista ja muuta henkilöstöä. Laitoksen hoito- ja kasvatustehtävistä vastaavalla johtajalla tulee olla sosiaalihuollon ammatillisen henkilöstön kelpoisuuksista annetun lain 10 :n 4 momentin mukainen kelpoisuus. Hoito- ja kasvatustehtävissä olevan henkilöstön kelpoisuusvaatimuksissa on otettava huomioon toimintayksikön asiakaskunnan erityistarpeet ja toiminnan luonne. Kunnallisten lastensuojelulaitosten henkilöstön kelpoisuusehdoista säädetään sosiaalihuollon ammatillisen annetussa laissa (272/2005). Yksityisten sosiaalipalvelujen valvonnasta annetun lain 3 :n 2 momentin nojalla samoja kelpoisuusvaatimuksia sovelletaan myös yksityisten laitosten henkilöstöön. Lisäksi lain perusteluissa tuodaan esille viittaukset seuraaviin tutkintoihin: Erityisen sopivana koulutuksena lastensuojelulaitoksessa vaativissa hoito- ja kasvatustehtävissä toimiville työntekijöille voidaan pitää sosiaalihuollon ammatillisen annetun lain 6 :ssä tarkoitettua sosiaali- tai terveysalan ammattikorkeakoulututkintoa. Muihin hoito- ja kasvatustehtäviin soveltuu myös sanotun lain 8 :n mukainen so- 4\n5 siaali- ja terveysalan perustutkinto tai muu sitä vastaava tutkinto tai nuorisotoimen tai kasvatusalan soveltuva ammatillinen kelpoisuus. Tehtävistä riippuen mainittu muu vastaava tutkinto voisi olla esimerkiksi lähihoitajan tutkintoa vastaava lapsi- ja perhetyön perustutkinto sekä nuoriso- ja vapaa-ajan ohjauksen tutkinto. Viittomakielen ohjaaja on kelpoinen kuntien ja valtion hallinnonaloilla sekä yksityissektorin palveluissa tiettyihin sosiaalihuollon tehtäviin. Lain perustelujen mukaan sosiaali- ja terveysalan perustutkinnon ohella myös muu tehtävään soveltuva tutkinto, joka laadultaan ja opintomäärältään vastaa sosiaali- ja terveysalan perustutkintoa, tuottaa kelpoisuuden lain 8 :ssä tarkoitettuihin tehtäviin. Esimerkiksi päivähoidon, lastensuojelun ja perhetyön tehtäviin soveltuva tutkinto voi olla mm. viittomakielisen ohjauksen perustutkinto. 2.4 Valtioneuvoston asetus perusopetuslaissa säädetyn aamu- ja iltapäivätoiminnan ohjaajien kelpoisuudesta (115/2004) 9a :n mukaan Aamu- ja iltapäivätoiminnassa ohjaajana toimimaan on kelpoinen henkilö, 1) joka on suorittanut tehtävään soveltuvan korkeakoulututkinnon, opistoasteen tutkinnon, ammatillisen perustutkinnon tai sitä vastaavat ammatilliset opinnot, ammattitutkinnon tai erikoisammattitutkinnon ja jolla on koulutuksen yhteydessä tai kokemuksella osoitettu taito toimia lapsiryhmän ohjaajana taikka 2) jolla on kelpoisuus antaa luokanopetusta, esiopetusta, erityisopetusta tai aineenopetusta tai toimia oppilaanohjaajana. 2.5 Koulunkäyntiavustajasta ei ole lainsäädännössä mitään kelpoisuusmainintaa. Työnantaja päättää tehtävään vaadittavan koulutuksen ja kokemuksen. 2.3 Nuorisolaissa (72/2006) ei määritellä alan tehtäviin vaadittavia kelpoisuusehtoja. Sen sijaan monet työnantajat ovat itse määritelleet alalle vaadittavan koulutuksen. Yleinen kunnallinen työ- ja virkaehtosopimus (KVTES) ohjeistaa osittain kelpoisuuksia jo alalta poistuneiden tutkintojen kautta. 5\n6 3. Alan tutkinnot, osaaminen, työpaikat ja kelpoisuudet Lapsi- ja perhetyön perustutkinto, 120 ov lastenohjaaja Osaaminen: Tutkinnon suorittanut huolehtii lapsen kokonaisvaltaisesta kasvatuksesta ja hyvinvoinnista. Hän tukee lapsen fyysistä, psyykkistä ja sosiaalista kehitystä sekä edistää lapsen osallisuutta ja yhteisöllisyyden kokemusta. Sen lisäksi hän osaa tukea lapsen uskonnollista, hengellistä ja henkistä kasvua. Hän ohjaa lasta tai lapsiryhmää käyttäen erilaisia ilmaisukeinoja ja ohjausmenetelmiä ja toimii erilaisissa elämäntilanteissa olevien lasten ja perheiden kanssa kasvatuskumppanuuden periaatteiden mukaisesti, myös katsomuksellisissa ja uskontoihin ja arvoihin liittyvissä kysymyksissä. Lapsi- ja perhetyön perustutkinnon suorittanut on alan perusvalmiuksien opiskelun lisäksi erikoistunut valintansa mukaan ilmaisutaitojen ohjaamiseen, erityistä tukea tarvitsevien lasten ja perheiden kohtaamiseen ja ohjaukseen, monikulttuurisessa työympäristössä toimimiseen, kristilliseen kasvatukseen tai palvelujen tuottamiseen. Työpaikat: Varhaiskasvatuspalveluja tuottavat kunnat, seurakunnat, järjestöt ja yksityiset palveluntuottajat; päiväkodit, perhepäivähoito ja avoimet varhaiskasvatuspalvelut, päiväkerhot ja perhekerhot, koululaisten aamu- ja iltapäivätoiminta ja lastensuojelun toimipisteet. Kelpoisuus: Lapsi- ja perhetyön perustutkinnon (120 ov) suorittanut lastenohjaaja, on kelpoinen a) Suomen ev.-lut. kirkon seurakuntien lastenohjaajan tehtävään Piispainkokouksen päätöksen mukaisesti: Lastenohjaajan tehtävään on suositeltavaa edellyttää 120 opintoviikon laajuinen lapsi- ja perhetyön perustutkinto (lastenohjaaja), joka täyttää seuraavat ehdot: 1) Tutkintoon kuuluvien pakollisten opintojen tulee sisältää yhteensä vähintään 35 opintoviikkoa teologisia sekä seurakunnan ja kirkon työhön liittyviä opintoja; 2) Edellä tarkoitetut opinnot jakautuvat seuraavasti: -- vähintään 10 opintoviikkoa teologisia (Raamatun, kristinuskon ja kirkon hengellisen elämän tuntemukseen johdattavia) opintoja; -- vähintään 25 opintoviikkoa kirkon varhaiskasvatuksen ammattiopintoja, joihin sisältyy työssäoppiminen, ammattiosaamisen näytöt (nuorten koulutus) ja tutkintotilaisuudet (näyttötutkinto). b) Kuntien sosiaalihuollon (päivähoito, lastensuojelu, perhetyö) tehtäviin sosiaalihuollon ammatillisen annetun lain (272/2005) 8 :n mukaisesti > ks. kelpoisuuskohta 2.1. c) Koululaisten aamu- ja iltapäivätoiminnan ohjaajaksi valtioneuvoston asetuksen 115/2004 9a :n mukaisesti > ks. kelpoisuuskohta\n7 Nuoriso- ja vapaa-ajan ohjauksen perustutkinto 120 ov nuoriso- ja vapaa-ajan ohjaaja Osaaminen: Tutkinnon suorittanut järjestää tavoitteellista ja elämyksiä tuottavaa toimintaa eri-ikäisille, käyttää työssään omaa ohjaajuuttaan sekä toimii nuoriso- ja vapaa-aikatyön ammatillisten periaatteiden ja arvopohjan mukaisesti. Hän käyttää ja soveltaa ohjausmenetelmiä monipuolisesti: kulttuuriohjaus, liikunnanohjaus, luonto- ja elämystoiminta, nuorten tieto- ja neuvontapalvelut, media- ja verkko-ohjaus tai teknisten ja käden taitojen ohjaaminen. Hän ohjaa erilaista toimintaa ja kannustaa ohjattavia osallistumaan. Työpaikat: Nuoriso- ja vapaa-aika-alan toimintaympäristöt: järjestön, kunnan, valtion, yrityksen tai muun yhteisön toimipaikat, nuorisotalot, leirit ja erilaiset laitokset. Kelpoisuus: Nuoriso- ja vapaa-ajan ohjaaja on kelpoinen a) Kuntien sosiaalihuollon (esim. lastensuojelu, perhetyö) tehtäviin Sosiaalihuollon ammatillisen annetun lain (272/2005) 8 :n mukaisesti > ks. kelpoisuuskohta 2.1. b) Koululaisten aamu- ja iltapäivätoiminnan ohjaajan tehtäviin > ks. kelpoisuuskohta 2.4. Lasten ja nuorten erityisohjaajan ammattitutkinto Osaaminen: Lasten ja nuorten erityisohjaajan ammattitutkinnon suorittanut toimii vaativissa kasvatus-, ohjaus- ja organisointitehtävissä. Hän toimii verkottuneessa yhteistyössä erilaisissa projekteissa, hankkeissa ja toiminnallisissa tilanteissa ja osaa tunnistaa yksilöllisiä sekä yhteisöllisiä ohjauksen tarpeita. Hän toimii moniammatillisissa työryhmissä lasten, nuorten ja heidän kulttuurinsa, erityiskasvatuksen ja perheiden hyvinvoinnin ja elinalojen asiantuntijana. Työpaikat: Erityisnuorisotyön ja monikulttuurisen työn toimipaikat, nuorten ja erityisryhmien työpajat ja toimintakeskukset, laitokset, sairaalat, kansalais- ja järjestötoiminta, päivähoitopaikat, lapsi- ja perhetyö, koulut, aamu- ja iltapäivätoiminta, vapaaaikakeskukset ja alan yritykset. Kelpoisuus: a) Sosiaalihuollon ammatillisen annetun lain (272/2005) 11 :n mukaisesti kelpoisuusvaatimuksena sosiaalihuollon muihin ammatillisiin tehtäviin on tehtävään soveltuva ammattitutkinto tai muu soveltuva koulutus > ks. kelpoisuuskohta 2.1. b) Koululaisten aamu- ja iltapäivätoiminnan ohjaajan tehtäviin > ks. kelpoisuuskohta\n8 Kansalaistoiminnan ja nuorisotyön koulutusohjelma, 210 op yhteisöpedagogi (AMK) Osaaminen: Työ nuoriso- ja järjestötoimialalla on ihmissuhde- ja vuorovaikutustyötä mutta entistä enemmän tietotyötä ja ihmisten palvelua. Tehtävissä tarvitaan laaja-alaista osaamista ihmisten kasvusta ja kehityksestä sekä yhteisöjen toiminnasta, yhteiskunnan rakenteista ja toiminnasta sekä tietoa kulttuureista ja osallisuudesta. Yhteisöpedagogit (AMK) saavat valmiudet moniammatilliseen työskentelyyn. Työpaikat: Yhteispedagogit sijoittuvat asiantuntija-,koulutus-, kehittämis- ja esimiestehtäviin sekä vaativiin ohjaus- ja kasvatustehtäviin nuoriso- ja järjestötoimialalla sekä lastensuojelutyössä kansalaisjärjestöissä, kunnissa ja muissa julkisen hallinnon työtehtävissä. Koulutus mahdollistaa toimimisen yksityisten työnantajien palveluksessa ja palveluyrittäjinä. Kelpoisuus: a) Sosiaalihuollon ammatillisen annetun lain (272/2005) 11 :n mukaisesti sosiaalihuollon muihin ammatillisiin tehtäviin kelpoisuusvaatimuksena on tehtävään soveltuva ammattitutkinto tai muu soveltuva koulutus. Lain 6 :n mukaan kelpoisuusvaatimuksena sosiaaliohjaajan tehtäviin on tehtävään soveltuva sosiaalialalle suuntaava sosiaali- ja terveysalan ammattikorkeakoulututkinto. Lain perustelutekstissä mainitaan että esimerkiksi nuorisotyöntekijät toimivat usein moniammatillisen tiimin osana muun muassa lastensuojelun avo- ja laitoshuollossa sekä päihdehuollossa. Laissa ei kuitenkaan 8 määritellä eri toimintayksiköiden henkilöstörakennetta vaan niistä säädetään erityislainsäädännössä. Jos erityislainsäädäntöä ei ole, työnantaja voi määrittää itse kelpoisuusvaatimukset muuhun kuin sosiaaliohjaajan tehtäviin. b) Valtion koulukotien vastaavalta ohjaajalta ja ohjaajalta edellytetään sosiaalihuoltajan tai yliopistollinen nuorisotyön tutkinto taikka muu virkaan soveltuva koulutus ( /76, 26 ). c) Kirkon nuorisotyönohjaajan virkaan on kelpoinen yhteisöpedagogi (AMK), jonka tutkintoon sisältyvät 90 op:n laajuiset ev.lut. kirkon piispainkokouksen edellyttämät opinnot. d) Yhteisöpedagogi (AMK) on kelpoinen koululaisten aamu- ja iltapäivätoiminnan ohjaajan tehtäviin opetustoimen henkilöstön kelpoisuuksista annetun valtioneuvoston asetuksen (115/2004) 9a :n mukaisesti > ks. kelpoisuuskohta 2.4. e) Yhteisöpedagogi (AMK) on soveltuvan ammattikorkeakoulututkinnon suorittaneena kelpoinen toimialan ammatillisten opintojen opettajaksi sen jälkeen, kun hän on suorittanut opettajan pedagogiset opinnot sekä opinto-ohjaajan tehtäviin suoritettuaan lisäksi säädetyt opinto-ohjaajan opinnot. Järjestö- ja nuorisotyön koulutusohjelma, 90 op yhteisöpedagogi (ylempi AMK) Osaaminen: Järjestö- ja nuorisotyön koulutusohjelmasta (ylempi ammattikorkeakoulututkinto) valmistuvilla on osaaminen ja valmiudet sellaisiin nuoriso- ja järjestötoimialan tehtäviin, joissa edellytetään ylempää korkeakoulututkintoa tai organi-\n9 saatioihin, joiden tehtävissä tarvitaan yhteisöllistä ja pedagogista osaamista. Työpaikat: Tehtävät ovat vaativia kehittämis- ja johtotehtäviä tai asiantuntijatehtäviä moniammatillisissa, monikulttuurisissa ja kansainvälisissä työyhteisöissä. Erilaiset koulutus- ja opetustehtävät työnantajien määrittelemin soveltuvin kelpoisuuksin ovat myös yhteisöpedagogien (ylempi AMK) haettavissa. Kelpoisuus: Opettajan pedagogiset opinnot suoritettuaan järjestö- ja nuorisotyön koulutusohjelman suorittanut yhteisöpedagogi (ylempi AMK) on kelpoinen ammattikorkeakoulun lehtorin tehtäviin sekä ammatillisten opintojen opettajaksi ammatilliseen toisen asteen koulutukseen. Lisäksi suoritettuaan opinto-ohjaajan opinnot hänellä on kelpoisuus ammatillisen koulutuksen opintojen ohjaajaksi. Opetustoimen henkilöstön kelpoisuuksista säädetään valtioneuvoteon asetuksella 986/1998 (muutos vireillä). Youth Work and Social Equality, 90 ects Master of Humanities Syyskuussa 2010 Humanistisessa ammattikorkeakoulussa alkavasta uudesta englanninkielisestä ylemmästä ammattikorkeakoulutukinnosta Youth Work and Social Equality ensimmäiset Master of Humanities -tutkinnon suorittaneet valmistuvat kesäkuussa Tutkinnon suorittavien uusi osaaminen tähtää asiantuntijuuteen kansainvälisissä ja monikulttuurisissa lasten ja nuorten elinoloja kehittävissä ja ongelmia ratkaisevissa toimintaympäristöissä. Erityisenä osaamisena tutkinto tuottaa vertailevaa nuorisotyön ja nuorisopolitiikan osaamista. Nuorisotyön ja nuorisotutkimuksen maisteriopinnot, 120 op yhteiskuntatieteiden maisteri Osaaminen: Nuorisotyön ja nuorisotutkimuksen maisteriopinnot jakautuvat sisällöllisesti nuorisotutkimukseen, nuorisotyön kehittämiseen, johtamiseen ja hallintoon sekä vapaasti valittaviin opintoihin. Tampereen yliopistossa suoritettavat opinnot antavat nuorisoalalla toimiville monitieteellistä ja moniammatillista asiantuntijuutta. Koulutuksen suorittaneilla on osaamista nuorisotyön, koulun ja sosiaalityön yhteistyömallien kehittämisessä ja opintojen monitieteisyys konkretisoituu käytännön tasolla. Tutkinto tuottaa laaja-alaiset valmiudet tieteellisen tiedon tuottamiseen, hyödyntämiseen ja soveltamiseen nuorisoalan työssä. Maisteritutkinto tuottaa jatko-opintokelpoisuuden tohtoriopintoihin. Koulutukseen valittavilta opiskelijoilta edellytetään soveltuvaa korkeakoulututkintoa. Koulutus käynnistyi tammikuussa 2009 ja seuraava sisäänotto on keväällä Viittomakielisen ohjauksen perustutkinto 120 ov viittomakielen ohjaaja Osaaminen: Tutkinnon suorittanut ohjaa ja avustaa viittomakielisiä, kuulo- ja kuulonäkövammaisia, kuurosokeita ja kehitysvammaisia asiakkaita sekä sellaisia asiakkaita, joilla on kielellisiä erityisvaikeuksia. Hän käyttää avustamisessa ja ohjauksessa suomalaista viittomakieltä, viittomiin pohjautuvia menetelmiä (kuten viitottu puhe ja tukiviittomat) sekä puhetta tukevia ja korvaavia 9\n10 kommunikaatiomenetelmiä. Hän suunnittelee, järjestää ja arvioi eri- ikäisten tavoitteellista kasvatus- ja viriketoimintaa ja tukee samalla asiakkaittensa kommunikaation ja kielellisten taitojen kehittymistä. Työpaikat: Sosiaali- ja opetussektorilla päivähoidon toimipaikat, koulut, oppilaitokset, koululaisten aamu- ja iltapäivätoiminta, leirit, kerhot, hoitolaitokset, palvelutalot ja toimintakeskukset. Viittomakielen ohjaaja voi toimia myös leireillä ja vammaisten henkilökohtaisena avustajana. Ammattinimikkeenä näissä tehtävissä voi olla mm. lastenhoitaja, lasten ohjaaja, koulunkäynnin avustaja, koululaisten aamu- ja iltapäivätoiminnan ohjaaja, henkilökohtainen avustaja sekä virike- ja vapaa-ajan toiminnan ohjaaja. Kelpoisuus: Viittomakielen ohjaajan kelpoisuuteen on viitattu lainsäädännössä seuraavasti: a) Laki Sosiaalihuollon ammatillisen 272/2005, 8 : Kelpoisuusvaatimuksena lähihoitajan tehtäviin on tehtävään soveltuva sosiaali- ja terveysalan perustutkinto tai muu vastaava tutkinto > ks. kelpoisuuskohta 2.1. b) Valtioneuvoston asetus opetustoimen annetun asetuksen muuttamisesta (115/2004) 9a koululaisten aamu- ja iltapäivätoiminnan ohjaaja > ks. kelpoisuuskohta 2.4. Viittomakielisen ohjauksen perustutkinnon lähialoja ovat viittomakielen tulkkaus ja opetus sekä puhevammaisten tulkkipalvelutyö. Näiden ammattialojen vaatimaa erityisosaamista viittomakielisen ohjauksen perustutkinto ei tuota. Viittomakielentulkin koulutusohjelma 240 op viittomakielentulkki (AMK) Osaaminen: Viittomakielentulkki toimii puolueettomana kielen välittäjänä suomen- ja ruotsinkielisen valtaväestön ja viittomakielisen vähemmistön edustajien välillä. Tulkkipalveluiden kautta viittomakieliset voivat tasavertaisesti osallistua yhteiskunnan toimintaan. Tulkit tarjoavatkin tulkkipalveluita kaikissa niissä elämäntilanteissa, joihin ihmiset työssä, koulutuksessa tai vapaa-aikanaan osallistuvat. Viittomakielen tulkkiopintojen loppuvaiheessa opiskelija valitsee erikoistumisalueensa. Näitä ovat tulkkaus ja/ tai kääntäminen eri asiakasryhmille kuten kuuroutuneille ja kuurosokeille, kansallisissa ja kansainvälisissä projekteissa työskenteleminen sekä viittomien opetuksen pedagogiset opinnot. Kuuroutuneille ja kuurosokeille tulkkauksen taito todennetaan opintojen lisäksi suorittamalla tulkkirekisterikokeet. Työpaikat: Viittomakielen tulkit toimivat laaja-alaisesti viittomakielialan asiantuntijoina työpaikoillaan. He työskentelevät asioimistulkkeina monenlaisissa tilanteissa ja tilaisuuksissa, tai opiskelutulkkeina eriasteisissa oppilaitoksissa esikoulusta yliopistoon. Osa työstä voidaan toteuttaa etätulkkauksena. Suurin osa tulkeista on työsuhteessa yksityisellä sektorilla, mutta tulkki voi toimia myös yrittäjänä tai esim. järjestön tai muun työnantajan palveluksessa. Viittomakielen tulkki voi toimia myös kääntäjänä erilaisten toimeksiantojen mukaan. Pedagogiset opinnot suoritettuaan opiskelija voi työskennellä viittomien opettajana esimerkiksi kielihäiriöisten lasten perheissä, kursseilla ja yritysten sekä oppilaitosten palveluksessa. 10\n11 Kelpoisuus: Viittomakielen tulkkien kelpoisuutta ei ole Suomessa säädetty lailla, kuten ei puhuttujen kielten tulkkienkaan, eikä tulkkauspalvelulaki ota kantaa siihen, kuka saa tarjota palvelua. Tulkkauksen alalla on kuitenkin selvitetty mahdollisuuksia suojata tulkin ammattinimike. Viittomakielen tulkkien toimintaa valvoo erityinen Tulkkitoiminnan yhteistyöryhmä (TTYR). Sen taustalla ovat alan keskeiset järjestöt (Kuurojen Liitto ry, Kuuloliitto ry, Suomen Kuurosokeat ry, Suomen Viittomakielen Tulkit ry). TTYR ylläpitää Tulkkirekisteriä, johon kootaan tiedot niistä tulkeista, jotka ovat suorittaneet järjestöjen hyväksymän tulkkikoulutuksen ja läpäisseet tulkkirekisterikokeen. Näitä tulkkeja TTYR suosittaa tuottamaan lain tarkoittamaa tulkkipalvelua. Tulkkitoiminnan yhteistyöryhmä kokoaa tilastotietoja viittomakielen tulkeista ja toteaa kysyttäessä suoritetun tulkkikoulutuksen. Se on myös rekisteröidyn viittomakielen tulkin luvalla viittomakielialaan liittyvän tiedotus- ja tutkimustoiminnan osoitelähde. Mikäli tulkin todetaan toimineen ammattietiikan vastaisesti, ryhtyy Tulkkitoiminnan yhteistyöryhmä tulkkirekisterin säännöissä määrättyihin toimenpiteisiin alkaen tulkkauspalvelusta vastaa valtakunnallisesti Kansaneläkelaitos, jonka mukaan tulkkausta voi tuottaa vain koulutettu ja yhteistyöryhmän hyväksymä viittomakielen tulkki (laki vammaisten henkilöiden tulkkauspalvelusta /133, joka määrittää tulkkauspalveluiden käyttöä sekä sitä ketkä voivat toimia tulkkeina). Viittomakielentulkki (ylempi AMK) Viittomakielialan tulkkitoiminnan YAMK koulutusohjelma on alkanut syksyllä Tutkinto toteutetaan Diakonia-ammattikorkeakoulun ja Humanistisen ammattikorkeakoulun yhteistyönä. Koulutusohjelman tavoitteena on antaa viittomakielen tulkeille valmiuksia viittomakielialan vaativiin kehittämis-, tutkimus- ja johtotehtäviin uudistuvissa palvelurakenteissa. Koulutuksen tarkoituksena on myös varmistaa viittomakielen tulkkien koulutuksellinen tasaarvo moniammatillisissa työyhteisöissä. Kelpoisuus: Tutkinto antaa pätevyyden virkoihin, joissa kelpoisuusvaatimuksena on ylempi korkeakoulututkinto. Master of Humanities Degree Programme in Sign Language Interpreting (EUMASLI) on ylempi 90 opintopisteen ammattikorkeakoulututkinto, joka on tarkoitettu ammattikorkeakoulu- tai vastaavan korkeakoulututkinnon suorittaneille viittomakielen tulkeille, joilla on työkokemusta vähintään kolme vuotta. Koulutus sisältää syventäviä tulkkauksen ja kääntämisen opintoja, ns. kansainvälisen viittomisen opintoja sekä tutkimusopintoja. Tutkinto tähtää tulkin kielitaidon, tulkkaus-, kääntämis- sekä tutkimustaitojen syventämiseen kansainvälisessä kontekstissa. Tavoitteena on kehittää yhteisillä tutkimuksilla ja projekteilla eurooppalaisella tasolla mm. tulkkauksen laatua. Tutkinnon voi suorittaa työn ohessa. 11\n12 Asioimistulkin ammattitutkinto Osaaminen: Asioimistulkin tutkinnon suorittanut tulkkaa tilanteita ja kohtaamisia asiakkaan (usein maahanmuuttajan) ja suomalaisten viranomaisten välillä. Hän tulkkaa kielestä toiseen asioimistilanteissa käytetyt puheenvuorot ottamatta itse kantaa asioiden sisältöön. Hän selvittää myös asian kannalta oleellisia kulttuuritaustoja ja auttaa osapuolia ymmärtämään toisiaan eri kielestä huolimatta. Tulkattavat tilanteet voivat olla joskus ratkaisevan tärkeitä tulkattavan elämän kannalta (esimerkiksi turvapaikkahaastattelut tai psykiatrinen hoito). Asioimistulkin vastuulla on viestin, sanomien ja ajatusten välittäminen. Asioimistulkki hallitsee kaksi työkieltä, joista toinen on suomi tai ruotsi. Tutkinnon suorittajan tulee tuottaa A-työkieltä kaikkine vivahteineen ja sävyineen virheettömästi siten, että sitä on helppo ymmärtää. B- kieltä tulee hallita yleisten kielitutkintojen taitotason 4 vastaavalla tavalla. Kirjallisen kielitaidon ohella tutkinnon suorittaja tuntee työkielialueidensa kulttuuria ja yhteiskuntaa. Suntion ammattitutkinto Osaaminen: Suntion ammattitutkinnon suorittanut osaa hoitaa seurakunnan jumalanpalvelusten ja kirkollisten tilaisuuksien järjestelyt. Hän osaa ottaa huomioon tilaisuuksien luonteen, kirkkovuoden ajankohdan ja niihin liittyvän symboliikan. Hän hallitsee myös pienimuotoisten tarjoilujen järjestämisen. Suntion ammattitutkinnon suorittanut osaa hoitaa seurakunnan kiinteistöjä, hautausmaita ja hautaamiseen liittyviä toimia kirkollisen tapakulttuurin ja alan lainsäädännön mukaisesti. Hän osaa myös huoltaa kulttuurihistoriallisesti arvokkaiden kirkkojen esineistöä ja tekstiilejä. Työpaikat: evankelisluterilaiset tai ortodoksiset seurakunnat Kelpoisuus: Suntioiden kelpoisuutta ei ole määritelty säädöksissä erikseen. Työpaikat: Asioimistulkkikeskukset, joilta tulkkipalveluja tilataan. Tulkki työskentelee myös arkielämän tilanteissa, kuten vanhempainilloissa kouluissa, neuvoloissa, työvoimatoimistoissa, lääkärintarkastuksissa tai erilaisissa neuvotteluissa. Kelpoisuus: Asioimistulkkien kelpoisuutta ei ole Suomessa säädelty lailla. Uusi puhuttujen kielten tulkkauksen koulutusohjelma on käynnistymässä vuonna 2011 ammattikorkeakoulutasolla. Silloin aloitetaan Suomen koulutusjärjestelmän historian ensimmäinen puhuttujen kielten tulkkauksen koulutusohjelma, joka kouluttaa tulkkeja vähemmistökieliin. 12 Lisätietoja:\nMONISTE 8/2006. Keijo Mäkelä NUOTTA 2015. Nuorisoalan koulutustoimikunnan alaisen koulutuksen tarveselvitys\nMONISTE 8/2006 Keijo Mäkelä NUOTTA 2015 Nuorisoalan koulutustoimikunnan alaisen koulutuksen tarveselvitys Opetushallitus ja tekijä Taitto: Layout Studio Oy/Marke Eteläaho ISBN 952-13-2808-8 (nid.) ISBN


Määritelmä värisokeus - mikä se on, merkitys ja käsite - Haluan tietää kaiken - 2022\nEnglantilainen luonnontieteilijä, kemisti ja matemaatikko John dalton (1766 -1844 ) oli yksi tärkeimmistä vastuuhenkilöistä acromatopsia tauti geneettinen luonne ja synnynnäinen profiili, joka asiantuntijoiden mukaan ei ole progressiivista. Se on poikkeavuus, joka vaikuttaa näkymä . Tämän asiantuntijan arvokkaasta panoksesta ajan myötä osittainen akromatopsia alkoi kuvata miten värisokeus .\nVärisokeus on kehystetty discromatopsia , termi, joka viittaa haittaan, joka perustuu kyvyttömyys erottaa värit . Vaikka kaikki värisokeat ihmiset eivät sekoita samoja sävyjä, useimmiten heillä on vaikeuksia erottaa vihreää ja punaista. Sen sijaan värisävy voi arvostaa enemmän violetti sävyjä kuin a aihe normaalin näkökyvyn kanssa\nKun puhumme tästä geneettisestä ongelmasta, meidän on todettava, että sitä on useita tyyppejä. Erityisesti yleisellä tasolla voimme määrittää, että niitä on kolme:\nMonochromatic. Tällaisesta värisokeudesta kärsivälle henkilölle on ominaista, että verkkokalvossa hänellä on vain herkkä kartio, joten hän näkee vain yhden värin.\nDichromatic. Kaksi käpyä edellä mainituista ovat kansalaisesta, joka kärsii tästä ongelmasta. Tämä tosiasia merkitsee sitä, että löydämme vuorostaan kolmen tyyppiset värisuojat: protanoopit, jotka ovat ehdottomasti tuntemattomia punaisesta; deuteranoopit, jotka sekoittavat punaiset, vihreät ja keltaiset varjot; ja tritanoopit, jotka ovat herkät siniselle ja sekoittavat sinisiä ja vihreitä varjoja.\nEpänormaali trikrometrinen Yksi yleisimmistä tapauksista on tämä, jossa siitä kärsivät ihmiset kohtaavat tosiasian, että he eivät erota värejä, sekoittavat toisiaan.\nNäiden kolmen värisokeuden lisäksi emme voi sivuuttaa sitä, että on olemassa myös toinen, nimeltään kromaattinen. Tämä on visuaalinen vika, jota esiintyy hyvin harvoin, mutta jolle on tunnusomaista se, että joka kärsii, se näkee kaiken mustavalkoisena ja vastaavalla harmaalla alueella.\nOn olemassa useita menetelmiä, joilla voidaan määrittää, että joku kärsii värisokeudesta. Yleisin menetelmä on kuitenkin ns. Ishihara-kirjainten käyttö, joissa on esitetty eri väreillä olevat numerot.\nVärisokeushäiriö liittyy a resessiivinen alleeli liittyy X-kromosomi . Miesten tapauksessa yhden X-kromosomin periminen puutteella muuttuu jo värisävöksi. Naiset sitä vastoin tarvitsevat parin X-kromosomia, joilla on puutos, jotta ne voidaan diagnosoida värisokeina; muuten ne ovat vain kantajia (joten he voivat välittää värisokeuden lapsilleen). Tämä ero tarkoittaa miespuolisen sukupuolen suurta hallintaa värisokeuden kärsivien keskuudessa.\nVärisokeus tarkoittaa epäonnistumista verkkokalvon aistisoluissa, jotka reagoivat väreihin ja tunnetaan nimellä käpyjä . Ne vastaavat esineitä heijastavan valon käsittelystä ja määrittävät värit. Yksi tyyppinen kartio on herkkä punaiselle valolle, toinen kartion tyyppi, joka on herkkä vihreälle valolle ja kolmas tyyppi kartio, joka on herkkä siniselle valolle. Värisokeuden ongelma johtuu geenien vajaatoiminnasta, joiden on tuotettava näiden käpyjen pigmentit.


ETHNOS TIEDOTE 2/2002\nDownload "ETHNOS TIEDOTE 2/2002"\n1 ETHNOS TIEDOTE 2/2002\n2 Sisältö: Sisältö:... 2 Puheenjohtajan palsta:... 3 Ethnos ry:n hallitus järjestäytyi:... 5 II Kansatieteen päivät Vuoden 2001 Ethnos-palkittu... 9 Vuoden 2001 pro gradu-tutkielmia Uutta kirjallisuutta: Ethnos ry:n matka Viipuriin c/o Tieteiden talo Kirkkokatu Helsinki Ethnos tiedote 2/2002 toukokuu Kansikuva: Viipurin linna 1890-luku (1924/69:76). Takakansi: Monrepos 1890-luku (1924/69:75). Valok. Ståhlberg, Karl Emil ( ), Helsingfors. Åbo Akademis bildsamlingar Suomen kansatieteiliöiden yhdistys Ehnos ry:n Ethnos-tiedote ilmestyy seuraavan kerran syyskussa Numeroon tarkoitettu aineisto tulee toimittaa mennessä Niklas Huldénille osoitteeseen: Etnologi / Åbo Akademi Piispankatu 13, Turku tai sähköpostitse osoitteeseen: Ethnos ry: hallitus 2001 Puheenjohtaja Pirjo Korkiakangas, puh. (014) Varapuheenjohtaja Pia Olsson puh. (09) , Kansainvälisten asioiden sihteeri: Eeva Uusitalo, puh (014) Museoyhdyshenkilö: Aila Nieminen, Seminaarisihteeri: Katriina Siivonen, puh. (02) , Tiedotussihteeri: Niklas Huldén, puh. (02) , Sihteeri: Mari Huuskonen, puh , Taloudenhoitaja: Hanna Naarmala, puh ,\n3 Puheenjohtajan palsta: Kansatieteilijät tieteen kentillä Turun Kansatieteen päivillä "avattiin virallisesti" Ethnoksen kotisivuihin liittyvä Kansatieteilijähakemisto, jonka kokoamisessa ja työstämisessä edellinen sihteerimme Johanna Lehmola sekä hallituksen jäsen Niklas Huldén ovat tehneet perusteellista työtä, mistä heille kiitokset. Hakemisto sisältää mielenkiintoista luettavaa maamme kansatieteellisestä tutkimuksesta ja sen tekijöistä. Seuraavassa joitakin huomioita hakemiston tiedoista. Hakemistoon on tähän mennessä ilmoittautunut 143 kansatieteen parissa työskentelevää, heistä naisia 105 ja miehiä 38. Määrä on vajaa puolet Ethnoksen jäsenkunnasta. Hakemiston pohjalta voi näin ollen kuvailla melko uskottavasti kansatieteen tilannetta maassamme. Naisten enemmistö ei ole yllätys; sama suuntaus näkyy opiskelijoiksi hakeutuvien joukossa, joten radikaaleja muutoksia tässä suhteessa ei liene odotettavissa. Kansatieteilijöistä monet hakeutuvat museotyöhön. Museoissa tai arkistoissa työskentelee hakemistossa olevista 57 (n. 40 %); yliopisto on 36:n työpaikka. Tulevaisuudessa museoilla lienee vetoa edelleenkin, onhan suurten ikäluokkien eläkkeelle jäänti pian käsillä. Yliopistoissa sen vaikutukset eivät ole yhtä selvät. Varsin ilahduttavaa on, että 22 vastanneista työskentelee kulttuurijärjestöjen, oppilaitosten, matkailun ja median palveluksessa. Mikäpä sen parempaa mainosta ja alamme tunnetuksi tekemistä. Tietysti alan tunnettavuutta lisäävät myös eri yhteyksissä tutkimustyötä tekevät, jotka opiskelijoiden ohella ovat neljäs ryhmä hakemistoon ilmoittautuneista. Tutkimusaiheiden mukaan luokiteltuna kansatiede tieteenä, oppihistoria ja metodologia on saanut eniten mainintoja (54), elinkeinot ja ammatit seuraavaksi eniten (41). Näiden jälkeen tulevat paikkakunnat, maakunnat ja kotiseutu (35) sekä aineellinen kulttuuri (35). Aika moni kansatieteilijä tutkii identiteetin, etnisyyden, sukupuolen ja monikulttuurisuuden (29) sekä ympäristöntutkimuksen (25) kysymyksiä ja on osaltaan mukana ajankohtaisessa yhteiskunnallis-kulttuurisessa keskustelussa. Seuraaviksi yleisimpiä aihealueita ovat lähitieteet (22), maaseutu- ja kylätutkimus (21), yhteisö ja sosiaaliset suhteet (20), vapaa-aika, 3\n4 ajanviete (18), juhlat ja tapakulttuuri (16), suomalais-ugrilaiset kansat ja muut kulttuurit (14) sekä kaupunkikansatiede (14). Viimeksi mainittu luvuilta alkaen kansatieteen pariin tullut tutkimusalue on 18:n aihealueen joukossa vasta sijalla 10. Taide (13), ruoka- ja kotitalous (11) sekä suku ja sukulaisuus (7) ovat vielä harvemmin mainittuja. Vähiten ovat esillä muistelu ja elämäkerrallisuus (6) sekä elämänkaari (3), jotka ilmeisesti ovat vasta valtaamassa alaa kansatieteen parissa. Kuvaa edellä esittelemästäni tutkimusaiheiden jakaumasta selittää osaltaan se tapa, jolla hakemistoon ilmoittautuneet ovat esitelleet tutkimusaiheitaan. Luokkiin sijoittaminen ei ole ollut ongelmatonta koska aiheiden ilmoittamisen tarkkuus on ollut vaihtelevaa. Helpoimmin ovat olleet luokiteltavissa runsassanaisimmat kuvaukset, sen sijaan suppeammin sanalla tai kahdella esitellyt tutkimusaiheet (kuten itsekin olen tehnyt), on jouduttu sijoittamaan vain kaikkein ilmeisimpiin luokkiin. Hakemistoa toki päivitetään, joten myös tutkimusaiheiden luokitusta voidaan tarkentaa. Missä ovat sitten kansatieteilijöiden "kentät". Voi sanoa kieli- ja kansatieteilijä Ahti Rytkösen tavoin, että kuljettu on kyllä "Hangosta Petsamoon" - ja niiden ohikin. Tutkimus näyttää kohdentuvan koko Suomen alueelle. Kansatieteellinen kiinnostus ulottuu myös ohi maan rajojen naapurimaihin, kuten rajantakaiseen Karjalaan, Vienaan, Kuolan niemimaalle, Pohjois-Inkeriin, Venäjän suomalais-ugrilaisten kansojen pariin Siperiaan saakka sekä Pohjoismaihin pohjoisimpia osiaan myöten. Itä-, Keski- ja Etelä-Eurooppa, Pohjois-Amerikka ja Aasiakin ovat olleet kenttätöiden kohteina. Tieteilijämme eivät ole jääneet rajoille raukoille ruikuttamaan, vaan ovat varhaisten edeltäjiemme tavoin matkanneet vieraisiin maihin ja niiden kulttuurien pariin. Kansatieteilijät ovat näin edelleenkin mukana kansainvälistymiskehityksessä. Tästä on varmaankin ihan hyvä jatkaa. Toivottavasti yhä useampi kansatieteen parissa työskentelevä tai alan tutkimusta harrastava innostuu mukaan hakemistoomme: näin olemme itse kukin tutkimuksinemme mielenkiintoisen tieteenalamme "eläviä mainoksia" ja monipuolisia informantteja alamme kysymyksistä kiinnostuneille ulkopuolisille. Pirjo Korkiakangas 4\n5 Ethnos ry:n hallitus järjestäytyi: Huhtikuun 19. päivä pidetyssä kokouksessa Ethnoksen uusi hallitus järjestäytyi seuraavasti: Yhdistyksen puheenjohtajaksi valittiin edelleen Pirjo Korkiakangas ja varapuheenjohtajaksi Pia Olsson, joka jatkaa myös julkaisusihteerinä vastaten Ethnologia Fennican toimittamisesta. Eeva Uusitalo jatkaa kansainvälisten asioiden sihteerinä. Aila Nieminen toimii uutena museoyhdyshenkilöna, jolle kuuluvat myös työllisyyteen liittyvät kysymykset. Katriina Siivonen on uusi seminaarisihteeri. Tiedotussihteerinä jatkaa Niklas Huldén joka toimittaa myös Ethnos-tiedotetta. Sihteerinä toimii Mari Huuskonen ja taloudenhoitajana Hanna Naarmala. II Kansatieteen päivät Maal ja kaupunkis - Terveissii tält pualt jokke Järjestyksessään toiset Ethnos ry:n järjestämät kansatieteen päivät pidettiin Turussa Ethnos järjesti tilaisuuden yhteistyössä Turun yliopiston kansatieteen, Åbo Akademin etnologian ja Turun maakuntamuseon kanssa. Tällä kertaa aiheena oli tutkimusten ja museoiden tuottamat representaatiot maanseudusta ja kaupungista. Viikonlopun ohjelma koostui kotimaisten ja ulkomaisten luennoitsijoiden esityksistä, museovierailuista sekä Ethnos ry:n 30-vuotisjuhlasta. Oheistapahtumina olivat lisäksi kansatieteen päiviä edeltänyt kansallinen jatko-opiskelijatapaaminen sekä Ethnos ry:n vuosikokous. Perjantain kaupunkis Kansatieteen päivät alkoivat perjantaina Turun yliopiston alueella sijaitsevassa Arcanumin laitosrakennuksessa, jonne oli kokoontunut runsaat sata kansatieteilijää ja muuta asiasta kiinnostunutta ympäri maan. Ethnoksen puheenjohtaja Pirjo Korkiakangas avasi tilaisuuden. Perjantaina ohjelmassa keskityttiin kaupunki-teemaan, jota käsitteli ensimmäisenä Lundin yliopistosta paikalle saapunut charmantti Orvar Löfgren. Professori Löfgren lähestyi aihetta otsikolla "Storstadsdröm- 5\n6 mar. Att paketera och sälja stadens kultur". Orvar Löfgren totesi, että kaupunkia myydään tänä päivänä kuin mitä tahansa tuotetta ja kaupungin kulttuuria romantisoidaan. Tämä perustuu usein turismiin ja helposti unohdetaan, että kaupunki on myös ihmisten asuinpaikka. Urbaanin kulttuurin myynnissä käytetään nykyisin samoja metodeja, kuin markkinatalouden muillakin osa-alueilla. Samaa aihetta, mutta paikalliselta tasolta nähtynä, käsitteli Turun museotoimenjohtaja Juhani Kostet. Hän kertoi, miten Turun maakuntamuseo hyödyntää kaupungin historiaa muun muassa erilaisten teemakierrosten muodossa useissa kohteissaan. Tämän jälkeen Åbo Akademin etnologian professori Anna-Maria Åström kuljetti kuulijat mukaansa kaupunkimuistoihin. Hän pohti muistotilojen hahmottamista kaupungissa, esimerkkinään Viipuri. Kun kansatieteilijät olivat vaihtaneet kuulumisiaan ja nauttineet kahvista, palattiin luentosaliin kuuntelemaan ja katselemaan Turun maakuntamuseon intendentti Maarit Talamo-Kemiläisen esitelmää turkulaisesta työväenkaupunginosasta Porth Arthurista. Talamo-Kemiläinen esitteli kaupunkitilan muutosta tämän nykyisin suojelukohteena olevan kaupunginosan avulla. Luentojen jälkeen osallistujilla oli mahdollisuus päästä tutustumaan alueen museoihin. Vaihtoehtoina olivat joko Ett Hem-, Apteekki- ja Käsityöläismuseo tai Kuralan Kylämäki ja Liedon Vanhalinnan museo. Illalla kokoonnuttiin vielä juhlimaan Ethnos ry:n 30-vuotista taivalta Humanisticumiin, joka on Åbo Akademin etnologian kotitalo. Herkullisen aterian jälkeen professori Bo Lönnqvist Jyväskylän yliopistosta yllätti yleisönsä pitämällä juhlaesitelmänsä saksaksi. Lönnqvist kertasi suomalaisen ja ruotsalaisen etnologian tiedepolitiikkaa ja aatehistoriaa. Kansatieteilijöitä ilahdutti myös NEFA-Turku ry:n esittämä perinteinen ja mukaansatempaava Urho-näytelmä. 6\n7 Prof. Bo Lönnqvist pitämässä juhlayleisön mielenkiintoa yllä aihe- ja kielivalinnalla. (Kuva: Jussi Lehtonen) Lauantain maal Lauantaina esitelmien aiheet käsittelivät pääasiassa maaseutua. Åbo Akademin Gadoliniassa ensimmäisenä esiintyjänä kuultiin yliassistentti Johanna Rolshovenia Zürichistä. Hän kertoi suomalaisillekin tutusta aiheesta, kaupunkiasumisen ja vapaa-ajanasumisen yhdistämisestä. Rolshovenin mukaan kaupunki ja maaseutu lähenevät toisiaan ja niiden raja on toisinaan epäselvä. Toisena vuorossa olivat tutkija Eeva Uusitalo ja amanuenssi Maarit Knuuttila Jyväskylän yliopistosta. He esittelivät etnologian opiskelijoiden kenttätyöharjoitteluna aloitettua Judinsalo-projektia ja kertoivat miten mennyt, nykyisyys ja tulevaisuus yhdistyivät judinsalolaisessa arkielä- 7\n8 mässä sekä miten paikalliset asukkaat itse kokivat paikallisuuden ja jatkuvuuden. Samat, esimerkiksi toimeentuloon ja ympäristönsuojeluun liittyvät kysymykset, ovat ajankohtaisia muuallakin Suomen maaseudulla. Projektin tuloksista on julkaistu myös artikkelikokoelma. Seuraavaksi Sagalundin museon johtaja Li Näse esitteli museotaan elämysmatkailukohteena. Ruokatauon jälkeen tutkija Katriina Siivonen Turun yliopistosta kertoi elämästä Turun saaristossa. Hän pohti, kuinka alueen tuotteistaminen ja ihmisten arki kohtaavat joskus ristiriitaisestikin. Jari Määttä Jyväskylän yliopistosta puolestaan esitelmöi pienen maaseutupaikkakunnan kehittämästä kulttuurimatkailuhankkeesta, Kauniin Kaijan balladi-näytelmästä, jonka tuotteistamisessa paikalliset asukkaat ovat itse olleet aktiivisesti mukana. Kahvitauon jälkeen vuorossa oli Helsingin yliopiston tutkija Katri Kaunisto. Hän kertoi siitä, miten metsäammattilaiset näkevät itsensä osana tämän päivän luonnonsuojelua ja miten tämä näkemys on vuosien kuluessa muuttunut. Viimeisenä esiintyi tutkija Katariina Heikkilä Turun yliopistosta aiheenaan naiset ja maaseudun uudet haasteet. Heikkilä kertoi, millaisia erilaisia uusia elinkeinoja maaseudulla asuvat naiset ovat kehittäneet ja mikä on heidän suhtautumisensa niihin. Lyhyehkön loppukeskustelun jälkeen Ethnos ry:n puheenjohtaja Pirjo Korkiakangas paljasti kolmansien kansatieteen päivien pitopaikan. Vuonna 2004 kansatieteilijät kokoontuvat jälleen yhteen, tällä kertaa Jyväskylään. Kaiken kaikkiaan toiset kansatieteen päivät olivat onnistuneet ja erityisesti monipuolinen ja kaksikielinen luentotarjonta ilahdutti kuulijakuntaa. Kokonaisuus oli hyvin toimiva ja antoi varmasti eväitä niin alan opiskelijoille ja tutkijoille kuin museoammattilaisillekin. Julkaisujen myynti Gadolinian aulassa lauantaina toi oman mukavan lisänsä päivien laajaan tarjontaan. Osallistujat tuntuivat viihtyvän Aurajoen rannalla ja uskomme, että yhtä antoisaa tulee olemaan Keski-Suomen salomailla parin vuoden kuluttua. Charlotta von Essen Jussi Lehtinen Iina Wahlström Kuvia kansatieteen päiviltä nähtävissä Turun yliopiston kansatieteen kotisivuilla (josta artikkelin kuvat on poimittu) 8\n9 Vuoden 2001 Ethnos-palkittu Perusteltua puhetta Vuoden pro gradu-palkinto jaettin perinteisesti Ethnos ry: järjestämissä kansatieteen päivillä Palkinnon jakoi FT Pirkko Sallinen- Gimpl joka teki valinnan viiden yliopiston kansatieteen laitosten tai oppiaineiden lähettämien töiden joukosta. Työt on esitelty seuraavassa aakkosjärjestyksessä: Anne-May Berger: Lisa för sinnet och stöd för minnet en studie av de käraste hemprydnadernas funktioner. Åbo Akademi, Etnologiska institutionen Anna-Mari Huuskonen: Kansantanssi aatteena ja ajanvietteenä. Suomalaisen Kansantanssin Ystävät Helsingin Yliopisto. Suomalais-ugrilainen kansatiede Jenni Kangasvuo: Vapautta, ei kärsimystä ja mahtava etuoikeus. Suomalaisten biseksuaalien määrittely biseksuaalisuudesta vuosituhannen vaihteessa kulttuurimalliteorian avulla tarkasteltuna. Oulun yliopisto, Taideaineiden ja antropologian laitos Monika Vestman: Rebuilding the Family Farming System in post-socialist Estonia: plans and results. Turun Yliopisto, Kansatieteen oppiaine Jarno Väisänen: Perusteltua puhetta. Etnometodologinen näkökulma keskusteluun etnisillä perusteilla jaettavista oikeuksista. Perinteentutkimus, Joensuun yliopisto Pirkko Sallinen-Gimpl valitsi tästä joukosta viimeksimainitun Jarno Väisäsen pro gradu-tutkielman, josta hän perusteluissaan totesi mm. seuraavaa: Tekijän luettelemat keskeiset käsitteet ovat etnometodologia, retoriikka, argumentaatio, ideologia, topos, lokaali, globaali, lantalaiset ja saamelaiset sekä arkijärki, joka viimeksi mainittu on mielestäni avainkäsite, jonka käyttö tässä tutkimuksessa avaa uusia näkökulmia. Siihen sisällytetään Suonttavaaran lapinkylä, kristillisyys ja väärtisysteemi. Jokainen niistä kuvaa eloisasti elämänpiiriä, vuo 9\n10 Palkittu Jarno Väisänen palkinnonjaon jälkeen. Vasemmalla Pirkko Sallinen-Gimpl. (Kuva. Jussi Lehtonen) rovaikutusta, esimerkiksi vakiintuneita majoitusyhteyksiä saamelaisten ja paikallisten asukkaiden kesken. Tutkimus koskee keskustelua kuten otsikko kertoo: "Etnometodologinen näkökulma keskusteluun etnisillä perusteilla jaettavista oikeuksista". Yhteisöllinen moraalisuus on keskeinen pohdinnan aihe, metodologisesti Harold Garfinkelin ja John Heritagen tutkimuksia, arkijärjen dilemmaattisen luonteen ja ideologisesti sitoutuneen ajattelun pohjana eli teoriana Michael Billigin "retorinen metodi". Verbaalinen luonne ei kuitenkaan rajoita hyvinkin kulttuurihistoriallisen/kansatieteellisen aineiston sisältymistä tutkimukseen. 10\n11 Oikeudenmukaisuuden vaatimus palauttaa jotakin alkuperäiskansoilta riistettyä on oikeutettu, mutta toisaalta se asettaa etnisen ryhmän erikoisasemaan tässä tapauksessa saamelaiset ja rikkoo alueella ennestään vallitsevan sopeutumismallin. Voidaan kysyä, onko jonkin aiemman vääryyden oikaisu tekemässä uutta vääryyttä toisille, eli tässä tapauksessa niille, jotka eivät ole saamelaisia, mutta asuvat alueella ja ovat jakaneet sen arkielämän tietynlaisin oman oikeudenmukaisuuden periaatteidensa mukaan. Mitä eri osapuolet ajattelevat, miten he näkevät tämän uuden oikaisuvaatimuksen ja miten perustelevat uutta tilannetta arkiajattelussaan sitä eri kannoilta puntaroiden. Onko tuleva tilanne parempi kuin nykyinen, syrjäyttääkö se jotakin saavutettua vai syrjäyttääkö se joitakin ryhmiä, ja onko yleensä etnisyys niin olennainen peruste, että se ajaa kaiken muun ohi, sillä eihän ihminen voi valita ryhmäänsä johon syntyy. Tätä ongelmaa käsitellään Väisäsen kokoamassa haastatteluaineistossa. Tutkimuksella on yhteiskunnallista sanottavaa. Esimerkiksi etnisyys on jatkuvasti ajankohtainen ja pohdittu kysymys, muistettakoon viime aikoina viritettyä keskustelua mm. inkeriläisten maahanmuutto-oikeudesta etnisillä perusteilla. Mikä peruste on etnisyys, ennen ja nyt? Kuka ja ketkä kuuluvat alkuperäiskansoihin milläkin alueella? Mitä on monikulttuurisuus? Etnisyyden ja monikulttuurisuuden käsitteiden pohdinta on Väisäsen tekstissä terävää ja valaisevaa. Yleensä tarvittaisiin tämäntapaisia tutkimuksia, joissa itse keskustelu on pääkohteena, päätöksentekijöiden ulottuville, jolloin niillä on yhteiskunnallista merkitystä. Tutkimus herättää runsaasti kysymyksiä, ei aina vastaa niihin, mutta saa lukijan pohtimaan ja prosessoimaan lukemaansa. (P. Sallinen-Gimpl, toim. lyhennetty teksti) 11\n12 Vuoden 2001 pro gradu-tutkielmia Koska edelliseen numeroon eivät kaikki kansatieteen saralla ilmestyneet pro gradu-tutkielmat mahtuneet, jatkamme listaa tässä numerossa: Joensuun yliopisto, Perinteentutkimuksen laitos Iranto, Annamari: "Tämä maailma on kiperä ja väärä niin kuin pukin sarvi." Lakiin ja oikeuteen liittyvä epäoikeudenmukaisuuden kokemus sananparsissa ja toimittaja Hannu Karpolle lähetetyissä kirjallisissa yhteydenotoissa, Kasonen, Maarika: Tunne kotikyläsi - Tallenna tieto. Etelä-Savon perinnekirjat, tapausesimerkkinä Heinävesi, 2001 Väisänen, Jarno: Perusteltua puhetta. Etnometodologinen näkökulma keskusteluun etnisillä perusteilla jaettavista oikeuksista, Tarvainen, Seija: "Tulenkantaja Alahärmästä". Niilo Yli-Vainio kertovana saarnaajana ja uskonnollisen yhteisön vaikuttajana, Savikuja, Helka: Henkiparantajan muotokuva. Kouvolalaisen henkiparantaja Tuula Kulhelan parannustoiminnan ja henkiparantamisessa esiintyvien yleisten piirteiden tarkastelua, Mikkonen, Riitta: Sanaton käsityötaito ja käsityökerronta, Waismaa, Leena: Pappilan puolella. Papin puolisoiden kokemuksia pappilaelämästä, Hakala, Maija: Kankkusen jäljillä. Krapula suomalaisten kokemana ja kertomana. Kulttuuriantropologian syventävien opintojen tutkielma, Oulun yliopisto, Kulttuuriantropologia Kangasvuo, Jenny: "Vapautta, kärsimystä ja mahtava etuoikeus". Suomalaisten biseksuaalien määrittelyt biseksuaalisuudesta vuosituhannen vaihteessa kulttuurimalliteorian avulla tarkasteltuina, Lakomäki, Sami: Kuninkaita, kapteeneja ja hölmöjä nuoria miehiä Valta, toiminta ja poliittiset rakenteet 1700-luvun shawnee-yhteisöissä sosiaalisen toiminnan teorian näkökulmasta, Suopajärvi, Tiina: Parisuhdevälivalta ja suomalainen turvakotityö vuonna Oulun ja Pietarsaaren turvakotityöntekijöiden arkiteoreettiset selitysmallit parisuhdeväkivallasta ja niiden vaikutukset turvakodin toiminnan malleihin,\n13 Valkola, Mirkku Irmeli: Kanta-asiakkuuden ominaispiirteet ja merkitys vima oy:n henkilöstölle ja asiakkaille oulussa vuonna 2000, Tampereen yliopisto, Musiikintutkimuksen laitos (ent. Kansanperinteen laitos) Jokinen, Timo: Tammerkoski Twist and Shout. Tamperelaisten kitarabändien toiminta 1960-luvun alussa, Seppälä, Maria: Railista rokaten Tarzanin kalsareihin - Juice Leskisen sanoitusten metrin, musiikin ja sisällön analyysiä, Sihvonen, Mika: Verkkomultimedian äänimaisema. Con fuoco -musiikkitestin valmistuminen ja testaus, Uutta kirjallisuutta: Paikallisuuden juuret ja versot. Jatkuvuuksia Judinsalon maalaismaisemassa. Toimittaneet Pekka Junkala ja Jari Määttä. Atena Kustannus Oy. Suojapanssarin puhetta Motoristin pukeutumisen metakielestä. Lasse Mynttinen Jyväskylän yliopisto. Etnologian laitos. Tutkimuksia 40. Tutkimuksessa tarkastellaan motoristin ajoasua kulttuurisemiotiikan analyysimalliin sovellettuna. Kirja perustuu Lasse Mynttisen pro gradu-tutkielmaan. Arkisto. Arkistot ja kulttuuri. Arkistoyhdistys. Arkistoyhdistyksen julkaisuja 7. Saarijärvi 2002, 205 s. ISSN X Ethnologia Fennica Ethnos. Finnish Studies in Ethnology 29. Jyväskylä 2002, 98 s. Uutta kirjallisuutta löytyy helposti osoitteessa: 13\n14 Ethnos ry:n matka Viipuriin Ethnos ry:n VIIPURIN ja KANNAKSEN MATKA Alustava ohjelma ja reitti: Perjantai Turku-Helsinki-Vaalimaa-Viipuri Lähtö TURKU 5.00 Saukkola Esso HELSINKI 7.50 Karhula/Shell-Amiraali (ruokailu, itse maksaen) Vaalimaa/Ylä-Urpala, tullit 10.30/ Viipuri, majoittuminen n Kaupunkikierros Muistomerkeillä käynnit Monreposin puisto Lauantai Viipuri-Kannas-Terijoki Aamiainen hotellissa. Taidemuseo klo Sen jälkeen vapaata kaupungilla. Klo 15 lähtö Summan ja Raivolan kautta Terijoelle. Majoittuminen ja ruokailu. Illalla käynti Repinossa (varauksella). Sauna voidaan varata Hotellilta. Sunnuntai Terijoki-Kannas-Viipuri-Hki-Turku Aamiainen hotellissa. Paluumatkalla käynti myös Ihantalassa. Tarvittaessa tauko Viipurissa (ostoksia), rajanylitys Vaalimaalla, josta edelleen Helsinkiin (rautatieasema) ja Turkuun. Tauot esim. Karhulassa ja Saukkolassa. 14\n15 Lisäksi mukaan lähtevät Karjala-tutkijat kertovat omista tutkimuksistaan ja Karjalasta. Tähän lupautuneet Outi Fingerroos (TY, uskontotiede) ja Jaana Loipponen (JoY, folkloristiikka). Jos joku matkalle ilmoittautuneista on kiinnostunut pitämään vapaamuotoisen alustuksen, kerrothan tästä ilmoittautumisen yhteydessä. MATKAN HINTA: 168 i/henkilö + viisumi 25i/henk= 193 i/henk (edellyttää väh. 30 maksavaa matkustaa) *sisältää seuraavat palvelut: S Bussimatkat ohjelman mukaan S Majoitukset Viipurissa hot. Viipuri ja Terijoella hot. Leningradets tai Riviera, H2 huoneissa ( H1 lisämaksusta) S 2 x aamiainen + päivällinen Terijoella + 1x retkikahvit bussista ( esim Ihantalassa) S S Kuljettajan/matkanjohtajan palvelut Ryhmäviisumin hankinta Suomen kansalaisille (muille oma, mahd. lisämaksu riippuen kansalaisuudesta) S Viipurin opastukset ja tulkkaukset ja S 25.8 Ihantalassa käynnin lupa (puomi) Hinnat perustuvat hintoihin ja veroihin, niiden muuttuessa pidätämme oikeuden muuttaa vastaavasti hintoja. 15\n16 ILMOITTAUTUMINEN JA TIEDUSTELUT: Ethnoksen matkalle Viipuriin ja Kannakselle tarvitaan matkavakuutus viisumia varten. Matkan maksu 193 i /henk maksettava mennessä (ilmoitetaan tarkemmin kirjeessä). Matkalle ilmoittautuminen ja tiedustelut Outi Fingerroosille mennessä. Jätä ilmoittautumisen yhteydessä voimassaolevan passin numero ja vakuutustiedot (vakuutusyhtiö ja vakuutuksen numero). Outi Fingerroos puh. (02) (työ) puh Fax: (02) Vastuullinen matkanjärjestäjä Vistamatkat Oy Paimio SMAL 26895, KUVI 4081/00/ MjMv Puh /Inkeri Santala Tervetuloa mielenkiintoiselle matkalle Viipuriin ja Karjalan Kannakselle!! Yliopistopaino Pikapaino 2002\nETHNOS TIEDOTE 4/2001\nETHNOS TIEDOTE 4/2001 Sisältö: Sisältö:... 2 Puheenjohtajan palsta:... 3 Tutkimuksen ihanteista ja ristipaineista... 4 Turun maakuntamuseo... 8 Åbo Akademin etnologian oppiaine... 12 Kansatiede Turun yliopistossa...


32 budjettiystävällistä puolueiden suosiota - Blogi\n32 budjettiystävällistä puolueiden suosiota\nOlet vedä rikkaruohot, pyyhkäissyt patiolle, puhdistanut grilligrillisi, suunnitellut ruokalistasi, ostanut juomat, vaihtanut ulkona oleva matto ja lähetti kutsut.\nVedit jopa parhaat tarjoilulautasesi varastosta, vuokrasit ylimääräisiä pöytiä ja koristelet pergolasi vastaamaan täydellisesti juhlaasi.\nKokenut juhlien isäntä, joka on hioutunut taitosi vuosien varrella, saatat ajatella, että olet saavuttanut pelisi huipun, mutta aina on tapa lisätä askelia ja tehdä kokoontumisistasi vielä ikimuistoisempia.\nNiille teistä, jotka pitävät itseänne huomattavasti vähemmän kokeneina tai tuntevat olevanne mahdollisia tuskin 'vedä rento grilli , voit myös tehdä yksinkertaisen lisäyksen, joka varmasti vakuuttaa vieraasi, että sinulla on ylivertaiset juhlasuunnittelutaidot.\nJuhlien suosiot ovat perinteisiä häät, morsiamen suihkut ja kasteet, mutta kun niitä annetaan vieraille illallis- tai teejuhlissa, ne tarjoavat viimeisen silauksen, joka osoittaa kuinka paljon huomiota kiinnität yksityiskohtiin tapahtumasi suunnittelussa.\nVieraat yleensä odottavat näkevänsä jonkinlaisen henkilökohtaisen muistomerkin, kun he osallistuvat juhliin virallisemmissa elämäntapahtumissa, mutta ystäväsi ja kollegasi eivät varmasti odota vieraslahjaa yksinkertaisella viikonloppugrillillä.\nSiksi nämä pienet muistomerkit ovat entistä merkityksellisempiä kiitollisuutesi kiitoksina heitä tulemasta.\nJos olet kiinnostunut viemään kokoontumistasi seuraavalle tasolle puolueiden suosiolla, jotka varmasti muistetaan, on paljon budjettiystävällisiä vaihtoehtoja, jotka voit noutaa viime hetkellä tai tehdä käsin ennen tapahtumaa.\nTässä on vain joitain sosiaalisia kokoontumisia, joita voit helposti parantaa lisäämällä pienen osan vieraillesi kotiin heidän kanssaan:\nPoikamies- ja polttarit\nSyntymäpäiväjuhlat (lapsille tai aikuisille)\nJuhlien suosimiesi tulee liittyä juhlien teemaan, jos se on mahdollista, ja kuinka paljon niihin kulutat, riippuu todennäköisesti kutsulistallasi olevien vieraiden määrästä.\nPienemmille juhliin voit viettää vähän enemmän aikaa tai rahaa vieraanlahjoihin ja tehdä niistä hieman henkilökohtaisempia ja erikoisempia niille, jotka osallistuvat tähän intiimimpään kokoukseen.\nSuurempia tapahtumia varten sinun on valittava riittävän edullinen palvelu, joka pitää sinut budjetissa ja antaa jokaiselle vieraalle kuitenkin jotain kotiin vietävää, ja sen pitäisi olla joko helppo koota tai valmis jakamiseen, kun ostat ne.\nJos olet erityisen ovela tai todella nautit tee-se-itse-projekteista, voit tehdä suosikkeja suuremmille puolueille käsin, mutta tämä on aikaa vievä pyrkimys, joka voi viedä muilta puolueen suunnittelutehtävät .\nTapahtumatyypistä riippuen saatat jopa saada vieraasi luomaan omat muistonsa hauskaksi toiminnaksi, joka on osa juhlia.\nParty Favor Ideat lapsille\nLapsille on aika helppo miellyttää juhlia ja vierailulahjoja.\nHelpoin ja halvin suosioideo lapsille on yksinkertaisesti täyttää pienet pussit tai lahjapakkaukset karkeilla tai kotitekoisilla evästeillä, mutta jos haluat olla hieman luovempi, tässä on seitsemän muuta ajatusta, joita voit harkita:\n1. Määritä käsityöalue, jossa lapset voivat tehdä omia muistoesineitä kotiinsa mukanaan.\nkaksi. Laita yhteen pienet pussit, joissa on värikynät ja pienet muistilehtiöt väreihin, jotka liittyvät juhlateemaan.\n3. Varastoi pieniä kuplapulloja dollarikaupasta edulliseen juhlalahjaan.\nNeljä. Luo mukautettuja tarroja pienille Play-Doh-astioille hauskaa ja nopeaa palvelusta varten.\n5. Anna matkapelejä, jotka voivat olla hauskoja juhlissa ja sopivat täydellisesti matkoille tai yön yli-isovanhempien vierailuihin.\n6. Jos puolueellasi on ranta-teema , laita yhteen muoviastiat, joissa on lapiot, lastat ja muut lelut, jotka sopivat hiekkaan leikkimiseen.\n7. Jos suunnittelet juhlien suosiota syntymäpäivän unelmajuhlille, anna vieraille mini-taskulamput juhlaväreissä.\nJos päätät, että karkit, evästeet tai muut ruoka-aineet ovat oikea tapa edetä, varmista, että sinulla on vaihtoehtoja erityisruokavaliota käyttäville lapsille, kuten gluteeniton, maapähkinätön tai maitotonta ruokavaliota.\nJos järjestät seka-ikäisiä juhlia aikuisten ja lasten läsnä ollessa, sinun kannattaa harkita juhlien suosiota, jota lapset voivat käyttää juhlien aikana.\nTämä auttaa pitämään heidät viihdyttämässä, kun aikuiset keskustelevat tai viettävät aikaa ympärilläsi tulipalo .\nJuhlat suosii aikuisia\nJos suurin osa vieraistasi on teini-ikäisiä tai aikuisia, puolueen suosimismahdollisuudet laajenevat merkittävästi.\nNämä vieraat arvostavat todennäköisemmin henkilökohtaisia muistoja, jotka muistuttavat heitä erityisestä päivästä tai luovista lahjoista, joita he voivat nauttia kotona.\nVaihtoehtosi ovat melkein rajattomat, mutta pidä mielessä, että suosiojesi tulisi jotenkin liittyä tapahtuman teemaan.\nTässä on 25 vieraanlahjaideota, jotka inspiroivat sinua löytämään täydellisen juhlien suosion seuraavaa kokoontumistasi varten:\n1. Pakkaa super-salainen maustehieronta pieniin lasipurkkeihin, jotka annat vieraille seuraavalla grillillä.\nkaksi. Lomajuhlia varten voit maalata lasikoristeita tai leimata paistettuja savikoristeita niiden yksilöimiseksi.\n3. Tee henkilökohtaiset tarrat pulloille kuumakastiketta seuraavaa rentoa kokoontumistasi varten.\nNeljä. Muokkaa viinipulloja painetuilla etiketeillä seuraavaa illallista tai virallista asiaa varten.\n5. Laita yhteen kodin kylpylälahjakorit morsiamen suihkussa vieraille.\n6. Osta tai tee siemenpakkauksia, joissa on henkilökohtaiset tarrat, jotka on kiinnitetty langalla.\n7. Täytä lasipurkkiin kaikki ainesosat evästeitä tai brownie-eriä varten ja kiinnitä sitten reseptikortti nauhalla tai langalla.\n8. Jos sinulla on runsas puutarha, suolaa tai säilytä osa sadostasi lahjaksi asiakkaille.\n9. Anna vieraille pieni, ruukkukasvi, johon on kiinnitetty mieleenpainuva tunniste, kuten timjami, jossa on merkki: 'Toivomme, että sinulla oli loistava timjami!'\nVoit maalata ruukut vastaamaan juhlaaiheesi lisäpisteitä.\n10. Paista evästeet ja pakkaa ne juhla-aiheisiin lahjapusseihin tai laatikoihin.\nyksitoista. Saat helpon ja edullisen vieraslahjan täyttämällä organzapussit tai pienet lahjarasiat karkilla.\n12. Täytä lahjapurkit tai pussit yrttiteellä henkilökohtaisen tunnisteen mukana.\n13. Täytä lasipurkki kuumalla suklaalla ja pienillä vaahtokarkkeilla, lisää henkilökohtainen etiketti ja kiinnitä lusikka nauhalla.\n14. Osta tai tee maustettuja lusikoita tai sekoitustikkuja kahvin ja kaakaon ystäville.\nviisitoista. Perustaa maali-oma-keramiikka-asema, jossa vieraat voivat luoda omia muistoesineitä yhtenä juhlatilaisuudesta.\n16. Laita yhteen lahjapusseja, joissa on halpoja kynttilöitä ja kynttilänjalkoja, hyödyllinen lahja, jota vieraasi rakastavat.\n17. Paista miniatyyrileipiä banaanipähkinäleipää, porkkana-leipää tai sopivaa leipää vastaamaan juhlaasi ja anna heille lahja minileivän pannuissa.\n18. Käytä maali- tai liitutaulutarroja henkilökohtaistaaksesi lasipurkkien tai viinilasien, joita vieraasi voivat käyttää juhlissasi ja nauttia myöhemmin kotona.\n19. Säästä rahaa ja aikaa kokouksissa, joissa on määrätyt istumapaikat, tekemällä henkilökohtaisia juhlatarjouksia paikkamiehinä.\nkaksikymmentä. Tee vaniljasokeria (sokerin ja vaniljapapujen kanssa) koristepurkkeihin, joissa on henkilökohtaiset tarrat.\nkaksikymmentäyksi. Tee helposti DIY-juhlat suosimiksi, joita vieraat rakastavat, kuten kylpysuolat, sulaa ja kaada saippuat tai mehiläisvaha-kynttilät.\n22. Jos olet taitava (ja sinulla on tarpeeksi aikaa), voit tehdä pieniä neulan lahjoja loma- tai juhlatilaisuuksilla.\n2. 3. Lahjakorit, joissa on erilaisia hauskoja tai maukkaita esineitä, sopivat erinomaisesti pienempiin juhliin.\n24. Jos kyseessä on rento kokoontuminen, perusta käsityöasema, jossa on tarvikkeita käsityöliikkeestä tai dollarikaupasta, jotta vieraasi voivat nauttia pienestä luovasta ilmaisusta ja tehdä omia palveluksiaan, joita he voivat ottaa mukaansa.\n25. Tee- ja puutarhajuhliin keittiöpyyhkeet tai teepyyhkeet tarjoavat upeita vieraslahjoja.\nYleisiä vinkkejä budjettiystävällisille puolueille\nJos pidät käsintehtyjen lahjojen ideasta, mutta sinulla ei ole aikaa tehdä niitä itse, käy paikallisten viljelijöiden markkinoilla tai käy sivustoissa, kuten Etsy.com tai MadeItMyself.com.\nPienet kuplapullot saattavat olla vähän kliseitä, mutta ne ovat erittäin halpoja ja ne voidaan noutaa viime hetkellä dollarimyymälöissä, juhlakaupoissa ja käsityöliikkeissä.\nJos tapahtumallesi on varattu istumapaikkoja, on mukavaa, että juhlat suosii jokaisen vieressä tai pöydän keskellä jokaisen vieraan noutamaan.\nJos kyseessä on rento tapahtuma, voit yksinkertaisesti sijoittaa ne koriin oven lähelle, jotta vieraat tarttuisivat lähtemään.\nVoit helposti pukeutua vierailulahjoihisi ja tehdä niistä houkuttelevampia pakkauksillaan.\nTässä on joitain harkittavia pakkausideoita:\nRuskeat lounaslaukut henkilökohtaisilla tarroilla tai tunnisteilla\nPienet ämpärit tai korit dollarikaupasta tai käsityöliikkeestä\nKääri ne rasvaosiin tai kangasjäännöksiin\nKääri ne bandanoihin\nPienet lahjapakkaukset ja pussit, jotka on valmistettu juhlatilaisuuksiin dollarikaupasta tai käsityöliikkeestä\nLisää langat, raffia tai nauha henkilökohtaisten tunnisteiden liittämiseksi ja visuaalisen houkuttelevuuden lisäämiseksi\nPienet lasipurkit dollarikaupasta tai käsityöliikkeestä\nMuista tehdä ylimääräisiä juhlatarjouksia varmistaaksesi, että sinulla on tarpeeksi odottamattomille vieraille.\nKatso lisää juhlasuunnitteluideoita ja vinkkejä tutustumalla näihin edellisiin viesteihin:\nHauskoja, juhlavia limonadireseptejä takapihan juhliin\nTakapihan teemajuhlat: Ulkojuhlat lapsille\nTakapihan teemajuhlat: Ulkojuhlat aikuisille\nKuinka luoda takapihan häät\nValokuvahyvitykset (ulkonäön järjestyksessä): morgueFile, mimiliz; ruumishuoneTiedosto, kuuma; ruumishuone File, Earl53; ruumishuoneFile, Jessalrene; ruumishuone File, anon; ruumishuoneTiedosto, Ladyheart


lokakuu 2014 - Kutri.net\n29.10.2014 by\tKatri Manninen 37 Comments\nOliko sinusta kammottavaa, oksettavaa ja itkettävää, että sunnuntai-iltana Rautavaarassa äiti ajoi autolla päin bussia pienet lapset kyydissään? Niin minustakin. Kaikkein eniten olen miettinyt sitä 6-vuotiasta, joka oli auton kyydissä koko matkan ja todennäköisesti hereillä. Tunnen hirveää tuskaa ja voimatonta vihaa miettiessäni miltä hänestä on tuntunut. En halua että yksikään lapsi kuolee enää vanhempiensa toimesta. En […]\n28.10.2014 by\tKatri Manninen 7 Comments\nHuh, enpä aamulla äkkiä äidin lapsensurmajuttua kirjoittaessani arvannut minkälainen reaktio siitä syntyisi. Olen saanut valtavan määrän kiitoksia, kommentteja ja kiitoksia äideiltä, joiden mieleen juolahtaa joskus väsyneenä kamalia ajatuksia. LUOJAN KIITOS suurin osa näistä äideistä ei koskaan toteuta ajatuksiaan. Se ei tarkoita sitä, etteivätkö nämä äidit tarvitsisi tukea ja apua. Siinä vaiheessa kun äidin mieleen alkaa […]\n28.10.2014 by\tKatri Manninen 348 Comments\nKirjoitin tämän kirjoituksen 2014 kun netissä ja lehdissä kohuttiin traagisesta Rautavaaran kuolonkolorista, jossa äiti ajoi pienet lapset kyydissä päin bussia, jossa perheen isä oli kyydissä. Sain kimmokkeen kirjoittaa artikkelin, koska törmäsin tapahtuman yhteydessä kommentteihin että “äiti joka ajatteleekin vahingoittaa lapsiaan on huono äiti”. Kaikkien johtavien psykologien mukaan on täysin normaalia, että jatkuvan univelan takia uupuneelle […]\nKun heitin melkein Renée Zellwegerin pihalle\n26.10.2014 by\tKatri Manninen 0 Comments\nMitä tapahtui kun yhtenä yönä Hollywoodissa asuessani pomoni soitti eräiden bileiden jälkeen ja pyysi minulta poikkeuksellista palvelusta?\n21.10.2014 by\tKatri Manninen 16 Comments\nMitä sinä tekisit, jos näkisit keskellä yötä tien vieressä mönkivän möykyn? Lue mitä minulle tapahtui kun päätin pysähtyä katsomaan mistä on kyse.\n13.10.2014 by\tKatri Manninen 0 Comments\nEstääkö pelko sinua oikeasti tekemästä mitä haluaisit? Miten kysymys “Mitä tekisit jos et pelkäisi” voi kääntyä sinua vastaan?


Atooppisen ihottuman voi saada lähes aina oireettomaksi | Tehy-lehti\nAtooppisen ihottuman voi saada lähes aina oireettomaksi\nHoidossa ei pidä suotta pelätä kortisonivoidetta, sanoo ihotautien erikoislääkäri.\nAtooppisen ihon sietämätön kutina voi olla verrattavissa krooniseen kipuun. Sietämättömästi kutisevan ihottuman nopea sammuttaminen on hoidon keskeisin tavoite. Hoidossa pyritään pitkäjänteiseen oireiden hallintaan sen sijasta, että hoidettaisiin vain tempoilevan ihottuman pahenemisvaiheita.\n”Moni on tottunut kutisevaan ihottumaansa ja tavallaan hyväksynyt oireensa. Useimmiten taustalla on kuitenkin riittämätön hoito. Hyvällä hoidolla lähes jokainen voi saada ihon oireettomaksi”, sanoo ihotautien erikoislääkäri Liisa-Lotta Kiiski Ihosairaalasta.\nPerusvoidetta pitää käyttää riittävästi ja säännöllisesti, sillä se vähentää sekä kutinaa että tarvetta käyttää lääkevoiteita. Perusvoidetta pitää muistaa käyttää, vaikka ihottumaa tai kutinaa ei olisikaan. Perusvoiteen lisäksi ihoa hoidetaan lääkevoiteella.\nKiiskin mukaan moni karttaa kortisonivoidetta tai käyttää liian mietoa valmistetta, koska pelkää kortisonin ohentavan ihoa tai sitä, että voiteesta imeytyy elimistöön jotain haitallista. Pelko on Kiiskin mukaan turha.\n”Aikuisen atooppisen ihottuman hoidossa tarvitaan keskivahvoja tai jopa vahvoja kortisonivoiteita.”\nAtooppinen ihottuma (atooppinen ekseema, eczema atopicum) on krooninen ja tulehduksellinen ihotauti. Sen taustalla ovat ihon rakenteelliset ominaisuudet ja ihon puolustusjärjestelmän poikkeava toiminta.\nIhon tarkoitus on toimia läpäisyesteenä eli puolustautua ulkoisia ärsykkeitä vastaan ja toisaalta estää veden haihtumista. Atooppisen ihon läpäisyeste ja puolustusjärjestelmä eivät toimi kunnolla. Puolustusjärjestelmän synnyttämä tulehdusreaktio toimii haitallisesti elimistöä vastaan ja johtaa ihottumaan. Tulehdusreaktio heikentää jo valmiiksi puutteellista ihon läpäisyestettä, ja noidankehä on valmis.\nAtopiaan voi liittyä pahenemisvaiheita, jotka voivat ilmaantua joko yllättäen tai jonkin ulkoisen tekijän vaikutuksesta. Stressi, hikoilu, ihon mikrobit, ruoka-aineet, kosmetiikka ja ilmasto voivat vaikuttaa ihon kuntoon. Tyypillinen pahentava tekijä on kuiva talvi-ilma. Isolle osalle atoopikoista aika lokakuusta huhtikuuhun on hankalinta. Siitepölyallergisen ihottuma voi pahentua siitepölyaikoina.\nTaipumus atooppiseen ihottumaan on osin perinnöllinen, ja osalla potilaista on myös muita atooppisen tautiryhmän sairauksia kuten allerginen nuha tai astma.\nKortisonivoiteita käytetään kuureina ihottuma-alueille. Kuurien välillä pidetään vähintään samanpituisia taukoja kuin kuuri kortisonivoiteella on kestänyt. Taukojen tarkoitus on estää kortisonivoiteisiin liittyvä ihon oheneminen. Hoitotauon aikana käytetään perusvoidetta. Mikäli ihottuma uusii herkästi jo tauon aikana, kortisonivoidetta käytetään ylläpitohoitona kahdesti viikossa. Ylläpitohoito aloitetaan, kun ihottuma on hoidettu oireettomaksi.\nKortisonivoiteen lisäksi atooppisen ihottuman hoidossa käytetään kalsineuriinin estäjävoiteita, UV-valohoitoja sekä joskus erityistapauksissa sisäistä kortisoni- tai antibioottikuuria. Vaikeaan ihottumaan lääkäri voi määrätä biologisia tai immunosuppressiivisia lääkkeitä.\nKalsineuriinin estäjiä käytetään, jos perusrasvaus ja kortisonivoiteet eivät riitä. Ne sopivat hyvin myös ohuille ihoalueille, kuten silmäluomille.\n”Aluksi kalsineuriinin estäjät aiheuttavat poltteen tunnetta iholla. Poltetta saa kuriin särkylääkkeellä. Haittavaikutus katoaa, kun malttaa jatkaa voiteen käyttöä”, Liisa-Lotta Kiiski sanoo.\nKostea sauna on hyväksi\nAtooppinen iho on tärkeää pestä päivittäin haalealla vedellä. Pesu poistaa ihon eritteet ja karstat, jotka toimivat bakteerien elatusalustana. Myös kostea ja matalalämpöinen sauna sopii atoopikolle.\nPesun jälkeen iho voidellaan perusvoiteella. Sitä käytetään yleensä kaksi kertaa päivässä. Käsiin ja jalkoihin käytetään rasvaisempia voiteita ja muualle keskirasvaisia.\nLisäravinteilla tai yrttivalmisteilla ei ole tutkittua tehoa atooppisen ihottuman hoidossa.\nMyöskään ruoka-aineiden välttely ei Kiiskin mukaan auta atooppisen ihon hoidossa. Atoopikoilla voi toki olla ruoka-aineallergioitakin, mutta ihottuma ei yleensä johdu niistä.\n”Kyseessä on krooninen ihosairaus, ei ruoka-aineallergia. Vauvan vaikeiden iho-oireiden taustalla saattaa olla esimerkiksi maito- tai kananmuna-allergia, mutta myöhemmin alkavan atooppisen ihottuman taustalla ei tarvitse epäillä ruoka-aineallergiaa”, Liisa-Lotta Kiiski sanoo.\nTerveyskirjasto, Käypä hoito, Duodecim, Allergia- ja astmaliitto


Nainen pakotettiin aamuyöllä autoon ja käskettiin hankkia lääkkeitä – poliisipartio haki naisen turvaan apteekista – Päivän Lehti\nNainen pakotettiin aamuyöllä autoon ja käskettiin hankkia lääkkeitä – poliisipartio haki naisen turvaan apteekista\nUutiset\t5.11.2021 12:33 Päivän Lehti\nNaista oli pahoinpidelty, häneltä oli vaadittu rahaa ja häntä oli käsketty hankkimaan lääkkeitä apteekista. (Kuvituskuva Fotolia)\nApteekissa nainen kertoi työntekijälle tilanteesta ja pyysi soittamaan poliisille.\nVAPAUDENRIISTO Joensuun keskustassa sijaitsevasta apteekista soitettiin iltapäivällä 15.11.2018 hätäkeskukseen. Ilmoituksen mukaan apteekkiin saapunut nainen kertoi joutuneensa vapaudenriiston kohteeksi. Poliisipartio haki naisen turvaan ja esitutkinta käynnistyi.\nNainen kertoi, että oli joutunut tahtomattaan henkilöauton kyytiin Outokummussa huoltoaseman pihalla aamuyöllä 14.11.2018. Autossa oli naisen mukaan ollut useita henkilöitä, eikä hänen annettu poistua autosta. Nainen kuljetettiin Joensuuhun yksityisasuntoon aamuyön ja aamun aikana 15.11.2018. Naista oli pahoinpidelty, häneltä oli vaadittu rahaa ja häntä oli käsketty hankkimaan lääkkeitä apteekista. Apteekissa nainen kertoi apteekin työntekijälle tilanteesta ja pyysi soittamaan asiasta poliisille.\nPoliisi otti asian selvittämiseksi kiinni 20.-27.11.2018 välisenä aikana neljä henkilöä, kaksi noin 40-vuotiasta miestä sekä noin 30-vuotiaan ja noin 20-vuotiaan naisen. Pohjois-Karjalan käräjäoikeus vangitsi miehet ja nuoremman naisen todennäköisin syin epäiltynä törkeästä vapaudenriistosta. Lisäksi joulukuussa 2018 poliisi otti kiinni noin 35-vuotiaan miehen, joka on ollut pidätettynä esitutkinnan aikana. Vangittuina ja pidätettyinä olevat henkilöt on vapautettu. Rikosnimikkeinä tapauksessa on törkeä vapaudenriisto, pahoinpitely, kiristys, huumausainerikos, laiton uhkaus ja pakottaminen.\nEsitutkinnan yhteydessä on tutkittu myös 16.11.2018 tapahtunutta välikohtausta Outokummussa. Esitutkinnassa on tullut ilmi, että törkeän vapaudenriiston kohteeksi joutuneen naisen lähipiiriin kuulunut mies oli mennyt erään vapaudenriistosta epäillyn miehen asunnolle. Asunnolle mennyt 40-vuotias mies uhkaili vapaudenriistosta epäiltyä miestä sekä hänen seurassaan ollutta naista. Uhkailija oli varustautunut aseella ja hänen seurassaan oli kolme muuta 30–40-vuotiasta miestä. Uhkailu on esitutkinnan perusteella liittynyt edellä kuvattuun törkeään vapaudenriistoon.\nTapausta ei ilmoitettu heti poliisille, vaan tieto uhkauksesta tuli ilmi törkeän vapaudenriiston esitutkinnassa. Poliisi takavarikoi esitutkinnan aikana 40-vuotiaan miehen hallusta laittoman käsiaseen. Rikoksesta epäiltynä ovat neljä miestä, jotka tunkeutuivat vapaudenriistosta epäillyn asuntoon. Rikoksesta epäillyt ovat olleet esitutkinnan aikana kiinniotettuna ja pidätettynä. Tekoa on tutkittu rikosnimikkeillä ampuma-aserikos, laiton uhkaus ja oikeudenkäytössä kuultavan uhkaaminen.\nMolempien tapausten esitutkinta on valmistunut ja kokonaisuus etenee syyteharkintaan Itä-Suomen syyttäjänvirastoon.\nLue myös: Poliisi löysi käsistään ja jaloistaan sidotun miehen ulkovarastosta – ”Vammoja voidaan luonnehtia vakaviksi”\nMTV UutisetEspoossa ex-kumppaninsa murhasta syytetty urheiluhieroja passitettiin mielentilatutkimukseen – löi naista yli 30 kertaa veitsellä\nIltasanomatVakuutusyhtiöt keräsivät liikaa asiakkaiden terveystietoja\nTurun SanomatRuotsalainen turvallisuusjätti Prosero tulee yrityskaupalla Lounais-Suomeen\nYleHS: Liikenne- ja viestintäministeri Timo Harakka puolustaa valtion tukea maakuntien lentoliikenteelle\nLue seuraavaksi Kirkon kellotapuliin murtauduttiin – toinen anastetuista kirkonkelloista löytyi vihjeen avulla


Pakkomielteitä: Sisustajan taikamaa.\nJyväskylässä sijaitsee sisustajan "taikamaa". Kaluste Ojala. Liike pitää sisällään upeita huonekaluja, valaisimia, tauluja ja uskomattoman määrän sisustustavaraa matoista kynttilöihin. Itse kun ensimmäisen kerran astuin tähän liikkeeseen, oli tulla iso huokaus kaikesta kauniista - seuraavilla kerroilla onkin sujunut jo helpommin. Vaikka olo onkin kuin Liisalla Ihmemaassa, suosittelen tutustumaan liikkeeseen jos asustelet Jyväskylän seudulla taikka kyläilet täällä. Esimerkiksi facebookissa yrityksellä ovat omat sivunsa. Onko ehkä sinulle tuttu paikka? Onko sinustakin tämä liike tuntunut sisustajan "taikamaalta"?\nLiike on tulvillaan ihania lyhtyjä, hurrikaaneja ja niitä tärkeimpiä - kynttilöitä. Tästä tulee varmasti tämän talven yksi kanta-asiakaspaikka minulle, joulua silmällä pitäen. Erityisesti Riviera Maisonin valikoimaa oli runsaasti tarjolla. Muutamaan juttuun taisin ihastuakin, jotka voisin mieluusti kotiinikin kotiuttaa..\nLyhtyjä! Ihania koristeita joulukuuseen!\nHappy lights- valoja oli reilusti tarjolla. Nämä taitavat edelleen mennä kuin kuumille kiville, ja jäin itsekin arpomaan pallojen värien suhteen - saapa nähdä liekö lähdempänä joulua vielä saan lahjaksi hankittua oikeassa värissä, vai onko vastassa "eiole" - "loppu". On nämä vaan aika ihania, vaikka itsellänikin on tunnelmavaloina ystäväni miehen tekemät valopallot paperinarusta. Näissä happu lighteissä on uskomattoman paljon värivaihtoehtoja sekä irtopallojakin näyttää olevan myynnissä, jos haluaa settinsä värimaailmaa muuttaa. Lastenhuoneessa näitä voisi pitää ihan koristemielessä vaikka ympärivuoden esillä!\nJa mitä kaikenlaisia ihania tyynyjä ja tyynynpäällisiä olikaan myynnissä. Itse ihastuin näihin luontoläheisiin tyynynpäällisiin. Varsinkin tuo luontomaisema on jotenkin niin kaunis, ja tunnelmallinen.\nLisäksi ihastuttavia Pappelinan mattoja oli melkoinen valikoima myynnissä, tällaisen käytännöllisen maton voisin keittiöön hommatakin - tosin ei taida olla ihan niin suurta kokoa tarjolla. Nämä matot voidaan pestä myöskin pesukoneessa 30 asteessa, mutta ilman linkousta - suoristetaan pesun jälkeen. Pappelina matot ovat laadukkaita muovimattoja, joissa on käytännöllisyys ja ulkoasu on hiottu nykyaikaan sopiviksi. Mitäs tykkäät? Vai mahtaako sinulla olla kotona Pappelinan matto?\nHerkullisia pastellinsävyisiä lyhtyjä oli vielä ulko-oven vierellä tasolla, joista oli pakko napata kuva. Luvan liikkeessä kuvaamiseen kysyin henkilökunnalta, mutta halusin tuoda esille ihania paikallisia yrityksiä - jos et ole vielä itse sisällä eksynyt, niin käy ehdottomasti tutustumassa. Liike sijaitsee Jyväskylässä, Tourulassa. Kaikenlaista kaunista tämä liike pitää sisällään, ja eiköhän se joulupukkikin tänne liikkeeseen löydä tiensä! ;)\nLähettänyt Henna - Pakkomielteitä. Minullako? klo perjantaina, marraskuuta 07, 2014\nAnonyymi 8.11.2014 12.29\nKivoja kuvia ja mukava juttu muutenkin, saataisiinko jakaa linkki tähän Kaluste Ojalan FB-sivuilla??! :)\nHenna - Pakkomielteitä. Minullako? 9.11.2014 22.49\nToki se onnistuu :)\nSanna Virtanen 8.11.2014 16.58\nJuuri vähän aikaa sitten vierailin Ojalassa! Todella runsaasti kivoja sisustustuotteita. Greengaten valikoimakin laaja.\nHenna - Pakkomielteitä. Minullako? 9.11.2014 15.11\nIhanuuksia putiikki täynnä :)\nNanni 8.11.2014 22.31\nOnpa kyllä ihania juttuja ja noihin kynttilöihin itse ihastuin. Nuita mustia voisi itelleki ostella.\nHenna - Pakkomielteitä. Minullako? 9.11.2014 15.12\nKynttilöitä ei ole koskaan liikaa ;)\nAnonyymi 9.11.2014 9.57\nMinua pikkuisen häiritsee,että menee mihin tahansa sisustuskauppaan,niin siellä on aina niin samantyylistä tavaraa,jopa ihan tismalleen samaa.Happylights huvittavat minua,sillä samaa valosarjaa on Prisma myynyt jo aika kauan (Sirius-merkinä) ja erittäin paljon edullisemmin. Kaipaisin jotain persoonallisempaa ,ja aina menen uuteen sisustuskaupaan toivekkaana,että jospa täältä jotain muuta kuin iäikuisia sisustuskliseitä,mutta ei ,aina saan pettyä.Mutta ehkä ne sitten toimivat ja ovat hyviä,kun ovat kliseitä,vai?\nHenna - Pakkomielteitä. Minullako? 9.11.2014 15.14\nEhkä ne on varmoja valikoimassa ;) Totta tosissaan, kopioiden kopioita on reilusti tarjolla. Nykymaailma ajaa siihen, mistä halvimmalla saa. Itse olen aina yhtä ihastuneena tähän liikkeeseen!\nSara S. 9.11.2014 12.45\nOh ihania juttuja ! Suloista sunnuntaita :)\nJaana 9.11.2014 15.07\nVoi että tulisi valitsemisen vaikeus, kun tuohon putiikkiin pääsisi...Ihania juttuja kauppa täynnä. Ihanaa isänpäivää teille <3\nJust niin! Ja hyvää isänpäivää sinne myös <3


Hovioikeus tuomitsi Verkkokauppa.comin miljoonakorvauksiin hyvitysmaksun laiminlyönnistä | Teosto\nHelsingin hovioikeuden 5.3.2013 antaman päätöksen mukaan Arctecho Oü ja Verkkokauppa.com Oy velvoitetaan maksamaan Teostossa toimivalle Hyvitysmaksuyksikölle hyvitysmaksun laiminlyönnistä johtuvana korvauksena yhteisvastuullisesti 3 500 000 euroa viivästyskorkoineen 1.11.2011 lukien.\nHyvitysmaksuyksikkö kerää ja hallinnoi hyvitysmaksua Suomessa sekä tilittää korvaukset edelleen luovan alan tekijöille opetus- ja kulttuuriministeriön päätöksen mukaisesti.\nHyvitysmaksuyksikön päällikkö Olli Valkama on päätökseen tyytyväinen ja muistuttaa, että Arctecho Oü:n ja Verkkokauppa.com Oy:n toiminta on aiheuttanut markkinoille vääristymän ja ollut haitallista niiden maahantuojien ja myyjien liiketoimille, jotka ovat noudattaneet tekijänoikeuslakia ja huolehtineet maahantuomiensa laitteiden hyvitysmaksuista.\nHovioikeuden ratkaisu on EU-tuomioistuimen ratkaisukäytännön mukainen.\nTeosto haastoi lokakuussa 2008 virolaisen Arctecho Oü:n ja suomalaisen Arctecho Oy:n (nyk. Verkkokauppa.com Oy) oikeuteen maksamattomista hyvitysmaksuista. Teosto vaati korvausta yksityisen kopioinnin hyvitysmaksujen laiminlyönnistä vuodesta 2006 alkaen. Verkkokauppa.com -verkkomyymälässä on tarjottu kaikkia Virosta Suomeen tuotavia ja Suomessa hyvitysmaksun piiriin kuuluvia laitteita ilman hyvitysmaksua. Tuotteita on tarjottu ainoastaan suomen kielellä ja suomalaisille kuluttajille.\nHyvitysmaksu perustuu tekijänoikeuslakiin ja tekijänoikeusdirektiiviin. Se on hyvitys tekijänoikeuksien haltijoille, joiden teoksia kopioidaan yksityiseen käyttöön. Opetus- ja kulttuuriministeriö on nimennyt Teoston järjestöksi, joka kerää hyvitysmaksut koko luovan alan puolesta.\nHyvitysmaksun jaosta päättää vuosittain opetus- ja kulttuuriministeriö ja maksun piiriin kuuluvista laitteista valtioneuvosto.


Hinthaaran sivistyskeskuksen vanhin osa puretaan - Porvoo\nEtusivu > Uutiset > Hinthaaran sivistyskeskuksen vanhin osa puretaan\nHinthaaran sivistyskeskuksen vanhin osa puretaan\nHinthaaran sivistyskeskuksesta tehty kuntotutkimus on valmistunut, ja sitä käsiteltiin sivistyskeskuksen kohdekohtaisessa sisäilmaryhmässä 21. marraskuuta.\nHinthaaran sivistyskeskuksessa toimii Hinthaaran koulu, Hindhår skola, esikoulu ja iltapäiväkerho. Koulurakennus on rakennettu kolmessa osassa. FCG Suunnittelu ja tekniikka Oy:n tekemän kuntotutkimuksen mukaan rakennuksen vanhinta, vuonna 1953 rakennettua osaa ei enää kannata korjata, vaan rakennus ehdotetaan purettavaksi.\n– Tutkimuksen osoittamat vauriot vanhassa osassa ovat niin mittavia, ettei niiden korjaaminen ole taloudellisesti kannattavaa. Aloitammekin purkutyön valmistelun ja väistötilojen suunnittelun välittömästi, toteaa toimitilajohtaja Börje Boström.\n– Terveydensuojeluviranomaisen kanta on, että kyseessä oleva osa poistetaan käytöstä mahdollisimman pian, toteaa terveystarkastaja Paula Hänninen.\nToimitilajohto käynnistää väistötilojen suunnittelun, rakennuslupaprosessin ja väistötilojen hankinnan kilpailutuksen. Väistötilat saadaan todennäköisesti käyttöön syksyllä 2018. Purkusuunnitelma tilataan ja purku voidaan tehdä aikaisintaan kesällä 2018, jolloin haitta toimijoille on mahdollisimman vähäinen. Sivistyskeskuksessa toimivat tahot alkavat kuitenkin heti järjestellä tilojen käyttöä siten, että vanhimman osan tiloja käytetään mahdollisimman vähän opetukseen. Myös muille toiminnoille pyritään löytämään tilapäiset tilat. Rakennuksessa sijaitsee kolme luokkatilaa, hallintotilat ja sosiaalitiloja. Ruokasali jää edelleen vanhaan tilaan, kunnes se siirtyy tuleviin väistötiloihin.\n– Uuden rakennuksen rakentamista nyt purettavan osan tilalle käsitellään osana sivistysverkkoselvitystä, toteaa Boström.\nSivistyskeskuksen kaksi uudempaa osaa korjataan FCG:n toimenpide-ehdotusten mukaisesti. Niissä uusitaan muun muassa muovimattoja varastoissa ja sosiaalitiloissa, ryömintätilan ilmanvaihtoa parannetaan ja rakennusta tiivistetään ilmavuotojen katkaisemiseksi. Toimitilajohto tilaa korjaussuunnitelman näistä töistä ja korjauksiin voidaan ryhtyä, kun väistötilat saadaan käyttöön.\nMyös erillisessä rakennuksessa sijaitsevasta sivistyskeskuksen liikuntahallista on tehty kuntotutkimus, joka saatiin 20. marraskuuta. Toimitilajohto perehtyy liikuntahallin tutkimustuloksiin, ja siitä keskustellaan sisäilmaryhmän seuraavassa kokouksessa 23. tammikuuta 2018.\nRakennuksen vanhin, B-osa, on vuodelta 1953.\nKoulurakennuksen osa A on v. 2008 valmistunut laajennus.\nC-osa on valmistunut vuonna 2004 ja se on pääosin kaksikerroksinen. Esikoulun tilat päädyssä ovat yksikerroksisia ja ne ovat valmistuneet vuonna 2008, eli C-osaa on laajennettu samalla kun A-osa rakennettiin.\nLiikuntahalli on rakennettu vuonna 1978 ja se on pääosin alkuperäisessä kunnossa.


forum.bomber.fi - Espoon pyörät - Sivu 20\nViesti Kirjoittaja stalker- » Su Huhti 29, 2012 12:06 am\nstalker- kirjoitti: Nyt vois tulla sinne teidän talleille tulla käymään jo.. laitas tulemaan outlaw sun puhelinumero tai soittele mulle. Sama numero ku aikaisemminkin.\nLiittynyt: To Touko 17, 2012 12:00 am\nPaikkakunta: exät 636 -04, 954 -02, GSX-R 750 i/Ö. nyky peli CBR 1000rr 07!!!\nViesti Kirjoittaja Simppajee88 » To Touko 17, 2012 7:59 pm\nja täältä ilmottautuu yks espoolainen. pyörä on kawan zx6r 2004. Lähteekö kukaan harjoittelee keulimista? Onko muuten kellään tietoo vuokrattavasta tallista missä vois hitsailla yms.\nLiittynyt: To Kesä 19, 2008 12:00 am\nPaikkakunta: CBR F4\nViesti Kirjoittaja Nelonen » Pe Kesä 08, 2012 2:24 am\nSimppajee88 kirjoitti: ja täältä ilmottautuu yks espoolainen. pyörä on kawan zx6r 2004. Lähteekö kukaan harjoittelee keulimista? Onko muuten kellään tietoo vuokrattavasta tallista missä vois hitsailla yms.\nMeikä vois lähtee reenaamaa kikkailua heti ku oma mopo on keulittavassa kunnossa\nLiittynyt: Ma Huhti 16, 2012 12:00 am\nViesti Kirjoittaja Tom_of_Finland » Pe Kesä 08, 2012 3:27 pm\nmissäs täällä espoossa olis suht rauhallisia vetomestoja?? oon ite vast talvella tännepäin muuttanu..\nViesti Kirjoittaja Simppajee88 » Pe Kesä 08, 2012 6:49 pm\nKuulostaa hyvältä. Itte oon alottanu harjoittelee keulimista tossa parisen viikkoa sitten. Mutta jokatapauksessa ota yhteyttä kun saat mopon kuntoon niin päästään harjottelee porukassa\nViesti Kirjoittaja Simppajee88 » Pe Kesä 08, 2012 6:56 pm\nite käyn juvanmalmilla iltasin kun asun lähellä . Muita paikkoja espoossa en oikeastaan tunne kun en oo vaan nähny että vanhat kunnon Espoolaiset tietoa tännepäin kiitos\nViesti Kirjoittaja out0 » Ma Heinä 16, 2012 5:31 pm\nNyt on itekkin sitten espoolainen\nViesti Kirjoittaja -Ape- » Ti Heinä 17, 2012 10:19 am\nout0 kirjoitti: Nyt on itekkin sitten espoolainen\nTärvetuloa. Eikös sulla ollut armeija tossa äskettäin? Mihinpäin Espoota muutit?\nTajusin just että joskus kaaaauan sitten ajattelin että "Espoolaista musta ei tule..." mutta nyt mä olen asunut täällä jo sellaiset kuusi vuotta. Espoon keskus - Tuomarila - Kivenlahti.\nLiittynyt: Pe Kesä 13, 2008 12:00 am\nViesti Kirjoittaja Rakkula » Ti Heinä 17, 2012 2:34 pm\nItestäki tuli espoolainen tossa huhtikuun alkupuoliskolla. Vetomestoista ei oo minkäänlaista tietoa, mutta ajelemallahan se selviää!\nViesti Kirjoittaja tenu » Ti Heinä 17, 2012 3:08 pm\nTosin joku virulainen huuteli viikko takaperin soittavansa posliinit paikalle jos ei möykkä lopu, asustelee ilmeisesti parakissa siinä mäen päällä. Kiusattiin vielä vartti kiellon päälle\nJa tosiaan kello tais olla vasta ilta kasi\nViimeksi muokannut tenu, Ke Heinä 18, 2012 2:11 am. Yhteensä muokattu 1 kertaa.\nViesti Kirjoittaja -Ape- » Ti Heinä 17, 2012 9:50 pm\nJos niitä vetomestoja jostain muka löytyy, niin ei niitä nyt tänne kannata luetella...\nViesti Kirjoittaja out0 » Ti Heinä 17, 2012 10:14 pm\nJuu, intti takana.\nEspoon keskuksen ihan viereen. Kiltakallioon.\nPitäiskö joskus eksyä sinne teiän uudelle tallille? Masalaankaan en koskaan eksyny\nViesti Kirjoittaja tenu » Ke Heinä 18, 2012 2:25 am\n-Ape- kirjoitti: Jos niitä vetomestoja jostain muka löytyy, niin ei niitä nyt tänne kannata luetella...\nKyllä ne possut tietää noi kaikki teollisuusalueet Viime kesänä taisin kivenlahden teollisuusalueen läpi ajella n.5 kertaa, 2 kertaa porsliini kytiksellä sivutiellä Resurssipula ja PAH, etsivät vain hyviä rahastuspaikkoja hyviltä maksajilta\nTaitaa olla turvallisin tie kehä III:lta kohti nääsvilleä, pitkiä suoriakin riittää\nViesti Kirjoittaja -Ape- » Ke Heinä 18, 2012 10:10 am\nout0 kirjoitti: Juu, intti takana.\nNoni, ihan tähän viereen siis. Onkos sulla mopo ajossa? Vois käydä rallittamassa joku päivä semmonen kierros? Espoosta vanhalle tallille ja sieltä uudelle. Mulle kävisi perjantaista sunnuntaihin. Mitäs sanot?\nTenu, kyllähän ne kaikki paikat on tiedossa ilman muuta, mutta ei kai se asia ainakaan mainostamalla parane.\nViesti Kirjoittaja out0 » Ke Heinä 18, 2012 3:53 pm\nKuulostaisi ihan mahdolliselta.


Vuokra auto Vallenar - Auton vuokraus Vallenar\nVuokra auto Vallenar\nAuton vuokraus Vallenar\nHalpa vuokra auto Vallenar\nAutonvuokraus-online.fi vertailee useiden autonvuokrausyritysten tarjoamia vuokrahintoja ja löytää parhaan autonvuokraushinnan. Kaikki mitä sinun tarvitsee tehdä on vertaa, valitse ja varaa. Saatat jopa yllättynyt selvittää, että olet varannut halpa auton vuokraus Vallenar alle kahdessa minuutissa.\nRiippumatta kuljetuksesta tarvitsee ovat, voimme valmistautua ajoneuvon muodon, koon ja jopa väristä riippumatta. Kaikki autonvuokraus Vallenar sisältävät tarpeellisen vakuutus, vero, hätäpalvelu, lentokenttä maksu ja rajattomat kilometrit useimmissa kohteissa.\nLöytää halpa auton vuokraus Vallenar, diverse ja eksoottisia on suuri maa, erinomainen tieverkosto ja pitkä lista mielenkiintoisia kaupunkeja kävelyalueeseen ja kulttuurikohteisiin. Varaa vuokra-autosi verkossa helposti, nopeasti ja halvalla. Ennen saat vuokra - autoon, on tärkeää tarkistaa ajo asetusten kaupunki käyt, niin ette saa mitään hätää.\nTutkitaan helposti auton vuokraus Vallenar ja ominaisuus suuri rannat, yöelämä ja perheen parissa. Kun varaat kauttamme, et maksa piilotettuja kustannuksia tai luottokorttimaksuja. Vertaile hintoja yli 900 yrityksestä, valita vuokra-auton Vallenar tänään!\nAuton vuokraus Chile Lentokenttä - Vuokra auto Vallenar\nJos aiot vierailla Vallenar, on olemassa joitakin tutustumisen arvoisia nähtävyyksiä. Vertaa halvin vuokra auto Vallenar. Maan on paljon nähtävää ja vuokra-auto on kätevä tapa tutustua alueeseen. Jos vuokrata auton etukäteen autonvuokrauspalvelun, varmista, että saat auton tietoja kirjallisesti. Auton vuokraus Vallenar on vaivatonta ja autolla pääsee kätevästi tutustumaan Chile kaupungit. On paljon paikoissa lähellä jotka voit vierailla mutta saat kaikki Suositut kohteet pyöreä sen suosittaa vuokrata auton.


Kauhajoki- Kotitalousopisto 100 vuotta\nPolku: / Palvelut / Kulttuuri ja kirjasto / Kotitalousopisto 100 vuotta\nKauhajoen kotitalousopisto 100-vuotta\nTänä vuonna tulee kuluneeksi 100 vuotta siitä, kun Kauhajoen kotitalouskoulu perustettiin. Koululla on merkittävä rooli niin Kauhajoen historiassa, kuin valtakunnallisestikin. Juhlavuoden kunniaksi on pystytetty pysyvä näyttely kotitalouskoulun perustamisesta ja sen alkuvaiheista. Näyttely sijaitsee Sanssin kulttuuritalossa, museokäytävällä aivan Eduskuntamuseon vieressä.\nAlun perin näyttely itsessään valmistui avautuvaksi jo vapuksi, Kotitalouskoulun merkkipäiväksi, jolloin 100-vuotista historiaa olisikin juhlistettu, mikäli vallitseva tilanne ei olisi estänyt juhlajärjestelyjä. Haluamme kuitenkin juhlistaa koulun 100-vuotista historiaa videotervehdysten välityksellä.Ohessa Kauhajoen kaupungin ja Seinäjoen ammattikorkeakoulun onnitteluvideot sekä näyttelyn esittelyvideo.\nSeinäjoen ammattikorkeakoulun tervehdys\nKoulun muistot ja tarinat talteen\nToivotaan, että ensi kesänä museo- ja näyttelytilat voidaan pitää avoinna normaalisti.


Ihmiset menestyksen keskiössä – työnantajakuvan rakentaminen lähtee aidosta asenteesta, fiiliksestä ja arjesta - LAURA™ -rekrytointijärjestelmä\nHome Ajankohtaista Ihmiset menestyksen keskiössä – työnantajakuvan rakentaminen lähtee aidosta asenteesta, fiiliksestä ja arjesta\nRakennusalalla toimivan Perustavan henkilöstömäärä on kasvanut viimeisen parin vuoden aikana kahdestasadasta yli 400 työntekijään. Perustava on rakentanut tulevien vuosien henkilöstösuunnitelman, joka ulottuu aina vuoteen 2025. Tavoitteena on, että henkilöstömäärä jatkaa huimaa kasvuaan. Jotta tähän kasvutavoitteeseen päästään, tulee työnantajakuvaan satsata toden teolla. Perustavan henkilöstöpäällikkö Veikko Nissilä vieraili puhumassa Digirekrytoinnin LAURA™-päivässämme 2022 ja esityksessään Veikko kertoi, että työnantajakuvan rakentaminen pohjautuu Perustavalla ihmisten, arjen ja aitouden varaan.\nTyönantajakuvan rakentaminen lähtee aidosta asenteesta, fiiliksestä ja arjesta\nYli kaksi vuotta Perustavan henkilöstöpäällikkönä työskennellyt ja vuoden rekrytoijaksi viime vuonna valittu Veikko Nissilä vastaa työssään Perustavan henkilöstöjohtamisesta. Vastuualueeseen kuuluvat lisäksi yrityskulttuurin rakentaminen sekä yrityksen vakuutusasiat. Perustavan HR-tiimi kehittää ja noudattaa sovittuja HR-prosesseja sekä toteuttaa Perustavan kasvutavoitteiden mukaisesti kaikki tulevat rekrytoinnit.\nPerustavalla on rakennettu oma tulevien vuosien henkilöstösuunnitelma, joka ulottuu aina vuoteen 2025. Maa- ja pohjarakentaminen eli perustukset ovat ihmisten tekemiä käsitöitä eli Perustava toimii hyvin työvoimavaltaisella alalla. Tämä kaikki tarkoittaa jatkuvaa työntekijämäärän kasvua.\n— ”Ihmisistä täytyy pitää huolta ja hyvää ilmapiiriä vaalia. Suomen säät ja olosuhteet vaihtelevat ja niiden kanssa meidän ihmiset painivat työmailla joka päivä. Rekrytoinnissa haluamme kertoa realistisen kuvan meidän arjesta ja työstä. Samalla haluamme laajentaa yhteistyötä eri oppilaitosten kanssa ja kehittää uusia väyliä paremman työnantajakuvan rakentamiseen.”, Veikko Nissilä kertoo.\nPerustavalla mitataan työntekijöiden tyytyväisyyttä kolme kertaa vuodessa. Fiiliskyselyksi nimetty kysely kartoittaa henkilöstön yleistä ilmapiiriä ja pyrkii selvittämään, miksi Perustava on hyvä paikka työskennellä. Vastaukset antavat tärkeää tietoa kehittämiskohteista ja tulevista parannuksista. Perustavan työntekijät arvottavat työn vapauden ja henkilöstöedut merkittäviksi tekijöiksi työssä viihtymiseen. Myös omat työkaverit ja omien vahvuuksien hyödyntäminen nousevat kyselyissä esiin.\n— ”Perustavan tarina koetaan innostavaksi ja ihmiset ovat löytäneet oman paikkansa tuossa kokonaisuudessa. Erilaiset urapolut ja henkilökohtaiset kasvutarinat ovat merkittävässä osassa ihmisten viihtyvyydessä ja houkuttavat myös tulevia työntekijöitä.”, Nissilä kertoo.\n— ”Jalat on syytä pitää maassa sekä työnantajakuvan että kasvun edessä. Kaikki ei ole kerralla onnistunut, ja joka päivä tulee uusia parannusehdotuksia vastaan. Ihmisten kuunteleminen ja jatkuva oppiminen ovatkin lääkkeitä siihen, millä Perustavalla pärjätään myös tulevaisuudessa.”, Nissilä muistuttaa.\nTyönantajakuvan rakentamisessa työntekijälähettilyys nousee suureen arvoon\nPerustavalla rekrytoinnin kokonaisuutta on tukemassa LAURA™-rekrytointijärjestelmä. Järjestelmän kautta avoimet työpaikat ovat helposti saatavilla, hakijaviestintä on systemaattista ja työnhakuprosessin läpimenoaikaa saadaan lyhennettyä. HR:n lisäksi Perustavan markkinointi pystyy hyödyntämään rekrytointijärjestelmästä saatua dataa ja tekemään sitä kautta työpaikkojen jakelua ja laajempaa rekrytointimarkkinointia.\nVeikko Nissilä kertookin Perustavan markkinoinnin olevan HR:n tärkein kumppani liiketoimintojen lisäksi. Rekrytointi ja työnantajakuvan rakentaminen on kuitenkin koko organisaation yhteinen asia. Yhteisenä tahtotilana on saada Perustavan työntekijät mukaan aitoon tarinankerrontaan ja tukemaan omalla panoksella työnantajakuvan rakentamista.\n— ”Emme ole jääneet voivottelemaan rakennusalan osaajapulaa vaan pyrimme löytämään siihen ratkaisuja. Rekrytointi on koko organisaation yhteinen asia. Olemme tähän mennessä onnistuneet hyvin saamaan meidän omat työntekijät suosittelemaan Perustavaa työnantajana. Kun viesti on yhtenäinen ja se kuuluu monesta suusta, sen tehokkuus on ylivoimainen. Positiivinen ja eteenpäin menevä yrityskulttuuri vaikuttaa asiaan ja se hyvä viesti on kuulunut eteenpäin.”, Nissilä kehuu.\nTähän artikkeliin referoitiin Veikko Nissilän puheenvuoroa Digirekrytoinnin LAURA™-päivässä 2022 sekä markkinointipäällikkö Valtteri Karjulan kirjoittamaa blogikirjoitusta Perustavan kotisivuilla. Katso myös Valtterin Rekrytointi.com Rekrytoijalle -sivujen vieraskynäartikkelissa jakamat vinkit osaajien tavoittamiseen.\nSinua voisi kiinnostaa myös nämä artikkelimme:\nPerheystävällinen työpaikka houkuttelee osaajia


Saga Furs Oyj:n kauden merkittävin turkishuutokauppa alkaa huomenna - Sagafurs\nMaaliskuun huutokaupasta lähtien on Saga-minkinnahkojen myyntierissä nähtävissä sertifioitujen nahkojen osuus suoraan myyntikatalogissa. Sagan vastuullisuusohjelman mukaisesti, tavoitteena on kasvattaa sertifioidun tuotannon osuutta minkkien osalta sekä Suomessa että muualla Euroopassa. Seuraava askel prosessissa otetaan seuraavan vuoden aikana, jolloin tavoitteena on saada minkin myyntitarjontaan kokonaan sertifioituja myyntieriä. Näin ostajalla on halutessaan mahdollisuus hankkia ainoastaan sertifioituja nahkoja. ”Sertifiointi on turkistuottajalle toiminnan kehittämisen väline ja meille Saga Fursilla työkalu vastuullisen tuotannon varmistamiseksi”, kertoo Saga Fursin myyntijohtaja Mikko Hovén.\nSaga Fursin huutokaupan myynnistä julkaistaan pörssitiedotteet tiistaina 15.3. sekä viimeisenä myyntipäivänä perjantaina 18.3.2016. Yksityiskohtainen myyntiohjelma on nähtävissä yhtiön kotisivujen huutokauppaosiossa. Jokainen huutokauppayhtiö raportoi myyntituloksistaan omilla kotisivuillaan.


Pikavuoro Ceaușescun tiluksia katsastamassa - Pikavuoro maailman ympäri Pikavuoro Ceaușescun tiluksia katsastamassa - Pikavuoro maailman ympäri\nPikavuoro Ceaușescun tiluksia katsastamassa\nEilinen päivä kului rantaelämästä nauttien, kukin tavallaan. Osa uskaltautui Mustanmeren aaltoihin uimaan, toiset pysyttelivät mielummin rantabaarien terassien hellässä huomassa. Lämpötila kapusi 32 asteeseen, joten kaikenlainen viilennys tuli tarpeeseen.\nMamaian rantaa aallonmurtajalta katsottuna.\nIllalla päätimme tehdä pienen tutkimusretken Constantan keskustaan. Allekirjoittanutta kavereineen ajoi sinne etenkin jo hylätyn, mutta edelleen majesteetilliseltä näyttäneen kuuluisan Casinon näkeminen. 1900-luvun alussa rakennetulla, Romanian omaksi Monte Carloksi kutsutulla Casinolla viihtyivät aikansa julkimot ja kuninkaalliset. Rakennus on ollut tyhjillään 1990-luvusta lähtien ja paikallisten mukaan sitä on ollut tarkoitus korjata vuosikaudet, mutta mitään ei ole tapahtunut. Sääli, sillä uniikki art nouveau-tyylin taidonnäyte olisi edelleen kunnostamisen arvoinen.\nAikoinaan eurooppalaisen eliitin rellestyspaikkana toimineen Constantan tunnetuin maamerkki on sen kallionkielekkeellä meren rannassa sijaitseva hylätty Casino.\nConstantasta löytyi kuitenkin muutakin katseltavaa. Kirkot ja suuret, koristeelliset hallintorakennukset löytyvät suurin osa kaupungin keskusaukion läheisyydestä. Aukiolla oli perjantai-illan iloksi live-musiikkia, romanialaiseen tapaan volumet kaakossa sekä kymmeniä erilaisia toinen toistaan houkuttelevimpia ruokakojuja joka puolelta maailmaa.\nConstantassa oli tunnelma kohdillaan illan hämärtyessä. Romanialaiset ovat iloista, avointa ja melkoisen kovaäänistä kansaa.\nAamulla käännettiin Ajokin keula kohti Bukarestiä. Lähes 200 kilmometrin matka taittui hyvää tietä pitkin ripeästi. Ensimmäinen etappi Romanian pääkaupungissa oli itseoikeutetusti Romanian parlamenttitalo, entisen diktaattori Nicolae Ceaușescun aikana rakennettu jättimäinen, 330 000 neliöinen pytinki. Tästä kaikin tavoin överiksi vedetystä jättiläisrakennuksesta oli tarkoitus tulla Ceaușescun vallan ja mahdin symboli, jonka 1100 huonetta alettiin 1987 rakentamaan diktaattorin käskystä ympärivuorokautisesti. Rakennelman tieltä raivattiin 45 000 ihmisen kodit. Palatsiin oli tarkoitus tulla valtion hallintaelinten lisäksi myös asuintilat diktaattorille perheineen. Ceasescu oli suunnitellut aukiolle avautuvalta valtavalta parvekkeeltaan pitävänsä kansalle juhlapuheita. Tämä, kuten moni muukaan diktaattorin suunnittelema asia ei koskaan toteutunut, sillä hänet syrjäytettiin ja teloitettiin jo ennen palatsin valmistumista 1989. Ensimmäisen puheen kyseiseltä parvekkeelta piti muuten Michael Jackson tervehtien aukiolle kokoontuneita faneja huutamalla heille ”hello Budapest”, että eipä mennyt aivan nappiin sekään.\nRomanian jättimäisessä parlamenttitalossa on 12 maanpäällistä kerrosta ja kuusi kellarikerrosta. Kellarikerrokset ovat maan armeijan hallussa, ylemmissä kerroksissa toimii maan parlamentti, järjestetään erilaisia tapahtumia ja näyttelyitä, ja niitä voi myös vuokrata ykstyisjuhliin. 1100 huoneessa riittänee valinnanvaraa.\nPalatsin tuntumassa sijaitsee myös Bukarestin eläväinen ja kaunis vanhakaupunki, jonka vanhimmat rakennukset ovat 1400-luvulta. Kapeilla kujilla on vieri vieressä somia kahviloita, ravintoloita sekä pieniä putiikkeja. Yöelämä on vilkasta.\nVanhankaupungin kujien ravintolat houkuttelevat turisteja viehättävillä yksityiskohdillaan. Ruoka on suurimmaksi osaksi sitä samaa, mitä näiden turistikeskittymien aina on; pizzaa, pihviä ja paikallista.\nVanhan kaupungin kujia kuljeskellessa tulee joka nurkalla vastaan toinen toistaan upeampia rakennuksia. Myös museoita ja kirkkoja löytyy joka makuun. Matkamuistomyymälät tarjoavat Dracula-magneetteja ja perinnekäsitöitä.\nHuomenna jatketaan taas matkaa suuntana ehkä koko Romanian ikonisin nähtävyys, Draculan linna, jonka aitoudesta ja koko kreivin olemassaolosta löytyy jos jonkinlaista tulkintaa ja legendaa. Pikavuoro käy nyt ottamassa asioista selvää ihan paikan päällä!\nAivan turistina Mamaian rantakohteessa\nVuoristoteitä ja Draculan linna


Torille oli kokoontunut 20 ihmistä – poliisi antoi poistumiskäskyn, kaksi kiinni niskoittelusta | Demokraatti.fi\n11.4.2021 11:11 ・ Päivitetty: 11.4.2021 11:42\nTorille oli kokoontunut 20 ihmistä – poliisi antoi poistumiskäskyn, kaksi kiinni niskoittelusta\nPoliisi sai sunnuntaina 11.4.2021 kello 10.30 jälkeen ilmoituksen, jonka mukaan Espoon Leppävaarassa sijaitsevalle Läkkitorille oli kokoontunut parikymmentä ihmistä.\nPoliisi totesi kokoontumisen olevan yleisötilaisuus, joka jouduttiin keskeyttämään kokoontumisrajoitusten vastaisena. Poliisi ei ollut saanut ilmoitusta tilaisuudesta etukäteen.\nPoliisi muistuttaa tiedotteessaan, että Etelä-Suomen aluehallintoviraston päätöksen mukaisesti yli kuuden hengen yleisötilaisuudet on kielletty 30.4.2021 saakka. Jos kuuden hengen määrä ylittyy, tilaisuus on kokoontumislain vastainen yleinen kokous ja poliisin on siten keskeytettävä se.\nLänsi-Uudenmaan poliisista kerrotaan Demokraatille, että Leppävaaran tilaisuus oli luonteeltaan uskonnollinen tai hengellinen puhe- ja keskustelutilaisuus.