Elitekandidatuddannelse i Komparative Velfærdsstudier & Arbejdsmarkedsrelationer - PDF\nDownload "Elitekandidatuddannelse i Komparative Velfærdsstudier & Arbejdsmarkedsrelationer"\nLone Ellen Hansen\n1 Elitekandidatuddannelse i Komparative Velfærdsstudier & Arbejdsmarkedsrelationer Institut for Økonomi, Politik og Forvaltning, I 2006 blev det muligt for studerende med en bachelorgrad i Politik & Administration, Statskundskab eller tilsvarende samfundsvidenskabelig uddannelse at påbegynde en elitekandidatuddannelse i Komparativ Velfærdsstudier og Arbejdsmarkedsrelationer ved Institut for Økonomi, Politik og Forvaltning. Programmet er indtil videre gennemført med optagelse fra 2006 til nu. Uddannelsen gennemføres som en specialisering inden for rammerne af studiet i Politik & Administration og leder frem til en kandidatgrad (cand.scient.adm.), hvor deltagelsen i elitestudiet er anført som tillæg til eksamensbeviset. Der har maksimalt kunnet optages 4-5 studerende hvert år. Til eksamensbeviset kan der påtegnes en anmærkning af ros, såfremt den elitestuderende har opretholdt et karaktergennemsnit på 10 eller derover (cand.scient.adm., Cum Laude). Uddannelsen bygger på en ekstra fordybelse og en specielt intensiv vejledning ved særligt forskningsaktive professorer mv., samt en række ekstra elementer, der lægger særlig vægt på forberedelse til en forskerkarriere eller til særligt komplicerede analyse- og udredningsopgaver i private og offentlige virksomheder. Det sker via deltagelse i seminarkredse for elitestuderende og ph.d.-studerende, forskningsprojekter og konferencer. Uddannelsen kan søges af studerende, der har bachelorgrad på højeste niveau (12) og i øvrigt har særlig forskningsmæssig interesse og kvalifikationer. Optagelse er hidtil blevet foretaget ud fra en samlet afvejning af ansøgerens kvalifikationer. De fagligt ansvarlige for uddannelsen er professor Jørgen Goul Andersen, leder af CCWS, Centre for Comparative Welfare Studies, og professor Per Kongshøj Madsen, leder af CARMA, Center for Arbejdsmarkedsforskning. Baggrund Der er et almindelig anerkendt behov for at styrke forskningen og herunder tilbyde særligt stimulerende studievilkår, der bl.a. kan lede frem mod en forskerkarriere for særligt kvalificerede studerende. I lighed med en række førende udenlandske universiteter har fra 2006 som det første universitet i Danmark tilbudt eliteuddannelser inden for en række områder, hvor universitetet har særlige internationale forskningsmæssige styrkepositioner. Undervisningsformen ved med vægt på projektarbejde gør det muligt at gennemføre sådanne specialiserede eliteuddannelser inden for rammerne af de eksisterende studieordninger. Et af de områder, hvor har en sådan styrkeposition, er komparativ velfærdsforskning og arbejdsmarkedsforskning, centreret omkring CCWS, Centre for Comparative Welfare Studies, og CARMA, Center for Arbejdsmarkedsforskning. 1\n2 Komparative velfærdsstudier og CCWS Komparativ velfærdsforskning er et hastigt voksende internationalt forskningsfelt. Det er et tværvidenskabeligt forskningsområde, der har bragt de forskellige samfundsvidenskabelige discipliner sammen. Men det er samtidig et af de områder, der har bidraget mest til at udvikle nye teorier og approaches i grundforskningen inden for de enkelte discipliner, i særdeleshed inden for politologien. CCWS er med ca. 15 ansatte forskere og en strøm af internationale gæsteprofessorer og besøgende et af de førende forskningscentre på området. Centret forsker meget bredt i velfærdsstaternes funktionsmåde, udfordringer og forandring og gennemfører p.t. en række meget store forskningsprojekter, der både har empirisk og teoriudviklende sigte. Det drejer sig bl.a. om: o Aldring og globalisering som udfordringer for velfærdsstaten o Velfærdsreformer og velfærdsstaters forandring o Danish Welfare Architecture in a Comparative Perspective o Komparative projekter om holdninger til velfærdsstaten o Tidlig tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet o Arbejdsløshed og marginalisering o Indvandrere, arbejdsmarked, uddannelsessystem o Betydningen af høj kandidatalder: spild af talent eller øget kreativitet? o Gammel og ny social ulighed o Social kapital CCWS har et meget omfattende internationalt samarbejde, både i form af større formelle netværk/centre og via enkeltstående projekter. CCWS har fra 2007 sammen med 8 andre nordiske centre indgået i et Nordic Centre of Excellence in Welfare Research: Reassessing the Nordic Welfarfe Model (REASSESS) ( ) og har fra 2006 indgået i et europæisk Network of Excellence: Reconciliation of Work and Welfare (RECWOWE) under EU s 6. rammeprogram. CCWS har tidligere bl.a. organiseret det europæiske forskningsnetværk COST 13 ( ) med godt 100 forskere fra 18 lande. CCWS arrangerer i øvrigt løbende internationale konferencer. CCWS er tilknyttet forskerskolen Velfærd og Forskellighed og havde formandskabet herfor indtil CCWS har endvidere været aktiv i opbygningen af ESPA Net, det europæiske socialpolitiske forskernetværk, bl.a. med afholdelse af ESPA Net s første Summer School og første Young Researchers Conference. Læs i øvrigt nærmere om CCWS forskningsprojekter, -publikationer og -aktiviteter på Elitestuderende har mulighed for at deltage i en række af disse aktiviteter og for at udnytte CCWS omfattende netværkskontakter, jf. afsnit om uddannelsens indhold nedenfor. 2\n3 Arbejdsmarkedsforskningen ved CARMA CARMA er forskningsmæssigt etableret som et tværinstitutionelt og tværfagligt miljø, der både er politologisk, økonomisk og sociologisk orienteret, og som gennem mere end 20 år opdyrket arbejdsmarkedsforskningen på til en position blandt de førende danske forskningsmiljøer. CARMA omfatter i øjeblikket ca. 15 forskere og andre ansatte på Aalborg Universitet Forskningen ved CARMA er opdelt i fire programområder: o Arbejdsmarkedsrelationer, løn og beskæftigelse: private virksomheders og offentlige institutioners arbejdsorganisering, teknologiudvikling, samarbejds- og ledelsesformer, overenskomstforhandlinger, og løn- og personalepolitik. Virksomhederne og de offentlige institutioner analyseres i et samspil med det nationale og internationale marked og det politiske system. o Værdier, interesser og magt i arbejdsrelationer: lønmodtagernes holdninger, værdier og interesser samt deres faglige organisering. Der er særlig interesse for, hvorvidt individualiseringer er forenelige med kollektive værdier og organiseringer, samt hvilke magtrelationer og indflydelsesmuligheder, moderniseringsprocesser ramme- og dagsordenssætter. o Uddannelse og arbejdsmarked: anvendelsen af arbejdsstyrkens kvalifikationer, opbygningen af arbejdsstyrkens kvalifikationer i uddannelsessystemet (inklusive oplæring i virksomheder) samt relationerne mellem efterspørgsel og udbud af kvalifikationer. o National og international arbejdsmarkedspolitik: arbejdsmarkedspolitikkens udformning, udvikling, årsager og effekter. I området indgår også komparative analyser af national beskæftigelsespolitik og studier af samspillet mellem national og overnational politikdannelse, f.eks. inden for rammerne af EU. Særligt fokus er der på begrebet flexicurity, der i disse år med Danmark som et ofte brugt eksempel præger den europæiske beskæftigelsesdebat. På centrets hjemmeside ( findes en mere detaljeret beskrivelse af centrets forskningsprogram, organisation og aktiviteter. Elitestuderende har mulighed for at deltage i en række af disse aktiviteter og for at udnytte CARMA omfattende netværkskontakter. 3\n4 Uddannelsens form, indhold og sigte Uddannelsen tilrettelægges ud fra et individuelt studieprogram, der tager udgangspunkt i, at den studerende i størst muligt omfang følger de normale uddannelsesforløb på kandidatuddannelsen i Politik & Administration, der netop giver mulighed for at sammensætte sin individuelle kompetenceprofil. Hertil knyttes en række særlige elementer: o Særlig intensiv vejledning. Dette omfatter bl.a. ekstra litteratur med tilhørende drøftelse, ekstra tid til spørgsmål og diskussion, og særlig vejledning til at udarbejde seminaropgaver/projekter, der har en kvalitet og form, der svarer til standarden for offentliggørelse i internationale tidsskrifter. o Mesterlære, hvor den studerende trækkes direkte ind i forskningsprojekter og lærer håndværket mht. at skrive videnskabelige artikler, evt. i samarbejde med forskere ved centret. Mindst én artikel skal indleveres til publicering i tidsskrift med referee-system. o Størst mulig adgang til de forskeruddannelses- og konferenceaktiviteter CCWS eller CARMA er involveret i. o Adgang til deltagelse i centrenes løbende mødeaktiviteter, herunder fremlæggelses- eller forskningsseminarer/konferencer, der afholdes ca. en gang om ugen. De studerende vil fungere som medlemmer af forskningsgruppen. o Deltagelse i seminarer sammen med ph.d.-studerende o Adgang til at udnytte centrenes faciliteter i øvrigt, herunder databaser og internationale forskningsnetværk mv. o Mulighed for et udlandsophold ved et førende forskningscenter efter særlig aftale med centrenes eksterne samarbejdspartnere. o Adgang til at fremlægge specialeprojekt/specialeudkast på fremlæggelsesseminar i CCWS eller CARMA. Det har været anbefalet, at de, der blev optaget på eliteuddannelsen, i det meste af forløbet dannede 1-2 projektgruppe(r) på 7-9. semester, hvilket letter gennemførelsen af uddannelsens kursuselementer, men det har dog ikke været et krav, og praksis har varieret meget. Uddannelsen har sigte mod at tilvejebringe de bedst mulige forudsætninger for en forskerkarriere, til særligt komplicerede analyse- og udredningsopgaver i private og offentlige virksomheder samt til projektledelses- og udviklingsopgaver i globalt orienterede virksomheder. Kontakt de ansvarlige for yderligere informationer Professor Jørgen Goul Andersen CCWS Institut for Økonomi, Politik og Forvaltning Fibigerstræde 1, 9220 Aalborg Ø. Professor Per Kongshøj Madsen CARMA Institut for Økonomi, Politik og Forvaltning, Fibigerstræde 1, 9220 Aalborg Ø. 4\n5 Ansøgningsprocedure Deadline for ansøgningen er normalt 1.juli, men kan ses på Den studerende inviteres til personlig samtale om ansøgningen. Optagelsen foretages ud fra en samlet vurdering af ansøgerens forskningsmæssige kvalifikationer. Herunder kan der i særlige tilfælde dispenseres fra karakterkravet. Ansøgningen sendes til: Studiekontoret Frederik Bajers Vej 5 DK-9220 Aalborg Ø. med kopi til: Professor Jørgen Goul Andersen Institut for Økonomi, Politik og Forvaltning Fibigerstræde 1 DK-9220 Aalborg Ø. Ansøgningen udformes på ansøgningsblanket, der kan downloades fra Ansøgningen skal desuden indeholde Standardoplysninger om tidligere uddannelser og herunder kopi af eksamensbeviser mv. ½-1 sides CV ½-1 sides begrundelse for ansøgningen samt en redegørelse for interesser og kompetencer i området komparative velfærdsstudier eller arbejdsmarkedsrelationer. angivelse af, om der søges optagelse til Komparative Velfærdsstudier (CCWS) eller Arbejdsmarkedsrelationer (CARMA). Ansøgere, der kan komme i betragtning, kan ventes indkaldt til personlig samtale. Det bedes påført, hvordan ansøgeren kan kontaktes, samt angivet, hvis kontakt ikke er mulig, f.eks. pga. bortrejse. 5\nIndbydelse til CCWS-CARMA konferencen. Arbejdsmarked og velfærdsstat\nIndbydelse til CCWS-CARMA konferencen Arbejdsmarked og velfærdsstat 1-2. november 2012 Hotel Viking, Sæby www.carma.aau.dk www.ccws.aau.dk 1 Center for Arbejdsmarkedsforskning (CARMA) og Center for Komparative


Skiweekend Achensee - skitur - vinterferie\nStartside Østrig Achensee Skiferie\nSkiferie Achensee - Kejserlig skifornøjelse!\nDet er ikke vigtigt om du er ung eller gammel, begynder eller prof. I Achensee finder enhver sin perfekte nedfart. Og skirejsen, som passer perfekt til dig, har vi helt sikkert. Alle vigitige informationer omkring pister, skiområder og indkvarteringsmuligheder i Achensee finder du selvfølgelig her hos hos. Find et passende tilbud og book din skiferie hos os!\n: Skiferie Achensee


Gevinster i denne måned spilleautomater Reel Em In\nLeder du efter en unik fiskeoplevelse? Største spillemaskine udviklet af WMS gaming. Slots fanatikere er sikker på at blive hooked på dette slotspil, som utvivlsomt er underholdende og lukrativt, da det er knyttet til mange progressive jackpots. Slotspillet er tilgængeligt på spansk og mandarin udover engelsk. Greatest Hits er et 5-hjuls slot med 60 paylines for 40 credits. Grafikken og animationerne på skærmen er flot og let for øjet.\nAf Peter G. Spil ansvarligt. Måske fulgte du med i Maria Casino s underholdende Held og Lykke kampagne, hvordan vi også kommenterede på et broderpar gange i sidste måned? Maria Kasino satte nemlig fokus på danskernes succes eller mangel på samme. Måske er vi blandt verdens lykkeligste folkefærd, alligevel vi bliver gladere, hvis vi også kan vinde en sjat til lidt eller ekstra meget sjov. Her på siden elsker vi også bare den slags vinderhistorier, og nedenfor får man et par stykker fra denne plus sidste uge. Den første spiller, vi hiver frem, vandt i sidste arbejdsuge en gevinst på mere end\nOpleve at din spillekonto Jungle Monkeys slot


ideer til en brun badeværelse\nEn brun badeværelse er perfekt til en bachelor , men du kan tilføje feminin hånd til at give det en eksotisk appel om en co-ed badeværelse . Uanset om du arbejder med en brun vask og badekar eller har et badeværelse med brune vægge , der er måder at give dette lille rum æstetik og gøre det til en hyggelig, intim sted at tage en lang skumbad . Brown er en neutral farve , så indretningen er kun begrænset af din fantasi og pengepung .\nbrune farver behøver ikke at være forbundet med bronze eller kobber metalliske detaljer . Sølv tilbehør kan give dette rum en cool , classy appel , i henhold til All Badeværelse Design hjemmeside . Køb spejle , sæbeskåle og belysning tilbehør med disse metalliske detaljer for at give dit badeværelse et sofistikeret look . Håndklæder med metalliske trim , såsom kvaster , broderi eller metallisk-farvet bånd grænser gøre rummet synes frisk og elegant . Tilføjelse vandhaner og bruser dyser i disse metalliske toner gør dit værelse indretning flow . Overvej at bruge en brun maling , der har en smule af glans til at forbedre metallisk look , i stedet for en flad maling .\nDu kan give dit badeværelse en tropisk look ved at øge de varme toner af den brune . Tropisk udseende tapet , grænser , tilbehør såsom tandbørste indehavere , sæbeskåle og håndklæder i grønne nuancer , rust og guld toner gør en kedelig badeværelse virkelig gnistre med en kantet look , ifølge HomeDecor --- Online-webstedet . Gør din brune badeværelse til en fredfyldt oase ved at inddrage billeder af smukke solnedgange , eller give det en finurlig Caribien look ved at tilføje billeder af aber svinge fra vinstokke eller maling prikkede cirkler på væggene for en eklektisk appel .\nToner af blå give din brune badeværelse en følelse af en rolig oase , bruge baby blues , aqua , turkis eller selv mellemlang blues til lysere mørke brune . Mange farver kan koordinere med brune , hvis du vælger den rigtige nuance , såsom lavendel , lysegul , varme fersken toner eller endda fuchsia . Tag nogle maling chip prøve kort fra din lokale maling butik , og holde dem op mod den brune i dit badeværelse . Det er bedst at gøre dette på forskellige tidspunkter af dagen , så vil du vide, hvordan farven ser ud i al belysning .


Gode råd - forvent uenighed - Frie Skolers Ledere\nForvent uenighed - men pas på effekten af et nej\nBegyndelsen - alle forhandlinger begynder med et nej\nTænk på det nej, du får til dine krav som starten på forhandlingen, ikke slutningen. Dit udspil skulle faktisk helst afføde et nej, for så ved du, at du har været ambitiøs nok. Bed om det, der vil gøre dig rigtig glad, men som du også forventer et nej til, og så går forhandlingsprocessen i gang.\nHvorfor?: Hvis der ikke var et nej, så var der ingen grund til at forhandle, så nej’et er faktisk startskuddet til arbejdet med at finde en fælles løsning. Hvis man får ja for hurtigt, så kan man komme til at tolke det som ’for lidt og for let’.\nDen personlige vinkel - hvordan håndterer jeg et "nej til mig"\nAt begynde i god tid med at plante krav og ønsker og give sig selv og modparten tid til at arbejde med at finde en løsning, kan tage brodden af det personlige nej. Tag forhandlingen i mindre bidder, gør det løbende og når der skal tal på bordet, så send dem i forvejen, så du ikke skal være vidne til modpartens første reaktion på dit ambitiøse krav.\nHvorfor?: Forhandlinger om løn og arbejdsvilkår er svære, fordi de indeholder et element af værdiansættelse af dig som person. Så et nej kan nemt blive tolket som et nej til dig som person og det påvirker de fleste af os. Derfor kan det være svært ikke at reagere negativt i en ansigt-til-ansigt situation, hvor man får nej til sine (personlige) krav.\nBeskedhed - pas på med at reducere dine krav for tidligt\nHold øje med din forhandling med dig selv om hvad du ønsker dig. Hvis du er bekymret for modpartens reaktion til et ambitiøst krav, er det meget nærliggende at reducere dit udspil, så det bliver mere ’realistisk’. Når du opdager, at du er ved at blive forbeskeden – stop op og se, om du ikke kan forhandle dig selv op igen, så du starter med at bede om det, der ville gøre dig allermest tilfreds.\nHvorfor?: Når vi forhandler, forventer vi at dem vi forhandler med vil give sig undervejs. Det er en grundlæggende forventning, og muligheden for at tilfredsstille modpartens behov for indrømmelser bliver mindre, jo mere beskeden du er i dit udspil. Hvis du beder om for lidt, så ’snyder’ du modparten for fornøjelsen af, at være den der får dig til at give indrømmelser. Det fænomen gør sig gældende i alle forhandlinger, også de personlige.\nNegative fortolkninger - et nej kan flytte fokus fra sagen til personen\nHvis du bliver ramt af et nej til et personligt krav, så vær opmærksom på hvad det kan gøre for din opfattelse af din modpart. Det er nærliggende at føle sig personligt uretfærdigt behandlet og endda blive vred, og det fører ofte til at vi retter vores frustration mod selve personen vi forhandler med. Pas på med ikke at skifte spor fra at ville forhandle noget hjem til dig selv til at få modparten til at ’opføre sig ordentligt’ eller i det mindste give dig ret i din argumentation.\nHvorfor?: Jo mere personlig og betydningsfuld forhandlingens indhold er for os, jo mere følsomme bliver vi overfor det nej, der altid er der i starten af en forhandling. Det kan føles vigtigt at overbevise modparten om, at du har ret, men det er en svær opgave. Når man argumenterer og diskuterer og forsøger at overtale modparten er der risiko for, at gå i stå og ende i en kamp om, hvem der har ret. Forhandling er ikke at få ret – det er at lave en aftale.


De smukkeste af Karin Slaughter | Litteratursiden\nKarin Slaughter er garant for nogle af de mest neglebidende spændende thrillerplots. Med ’De smukkeste’ leverer hun igen varen hundrede procent. Det hele er vanvittigt velskrevet og til tider voldsomt voldeligt. Forfatteren lever godt op til sit efternavn, hun slagter gerne et par ofre undervejs. Sarte sjæle kan hænde at få kaffen galt i halsen.\nHvis man skal sammenligne med et andet forfatterskab, vil jeg nævne Slaughters engelske kollega S.J. Bolton. Historien minder også en smule om ’Kvinden der forsvandt’ og ’Kvinden i toget’, der begge kan betegnes ”domestic noir”. En undergenre der beskriver hvordan magtkampe, ondskab og misbrug kan gro og trives (uset) bag hjemmets fire vægge. I ’De smukkeste’ er hovedpersonen Claire dog overhovedet ikke klar over, hvad det er for et monster, hun har levet sammen med i næsten 20 år.\nClaire har haft nogle bump undervejs i livet, hendes storesøster Julia forsvandt for mange år siden, da de var helt unge. Og nu bliver hendes elskede mand Paul myrdet for øjnene af hende. Det burde være rigeligt i et liv, men det er først nu hendes mareridt for alvor starter. For da hun begynder at rydde op i Pauls private ejendele, dukker der urovækkende ting op. Ting der indikerer (med en forhammer) at hun slet ikke kendte den mand, hun har levet med og elsket det halve af sit liv. Ting der pludselig rækker længere ud og åbner op for porten til helvede, men også for en forsoning med fortiden. Som altid er Slaughters personer fint beskrevet, og man lever sig, nogle gange rigeligt meget, ind i historien, der er grundigt opbygget uden at ræse afsted\nSom lidt bonusinfo er denne det nyeste skud på Slaughter-stammen en uafhængig historie – og derfor ikke en del af de forskellige konstellationer af serier, hun normalt kører med. Dog er der en lille krølle på, for som e-bog kan man købe novellen ’Lyst hår, blå øjne’. Den fortæller historien om den forsvundne søster Julias sidste dage i tiden op til ’De smukkeste’.\nsøn, 12/06/2016 - 19:36\nBogen var, som alt andet af Karin Slaughter, spændende og velskrevet men - åh! - hvor blev min læseoplevelse ødelagt at den mangelfulde korrekturlæsning! Der var så mange irriterende småfejl; et ord, der tydeligvis mangler, en tyrkfejl, så der står han i stedet for har, ordgentagelser...\nJeg plejer at kunne læse henover de fleste fejl, men i denne bog endte det med at forstyrre og irritere mig nok til, at jeg skrev til forlaget (HarperCollins Nordic, - før blev de udgivet på hr. Ferdinand)\nDet er første gang, jeg har gjort det.\nHåber virkeligt, de får sat en korrekturlæser på, før andet oplag kommer...


Hvem kan true Ineos og Jumbo-Visma? | CyclingWorld.dk\nHvem kan true Ineos og Jumbo-Visma?\n25. august 2020 14. september 2020 CyclingWorld\nDer er på forhånd lagt op til et Tour de France, som bliver en tvekamp mellem britiske Team Ineos Grenadiers og hollandske Team Jumbo-Visma. Det er naturligvis ikke ensbetydende med, at de er de eneste hold, som kan sætte deres præg på Touren, når vi rammer de store dage i bjergene.\nDer vil være andre udfordre. Først og fremmest er der Groupama-FDJ og det store franske håb, Thibaut Pinot. Pinot lignede sidste år en mand, som var på vej mod Frankrigs første Tour-sejr siden Bernard Hinault i 1985. En lårskade tvang dog den franske bjergrytter ud af løbet på 19. etape.\nDette års rute er som skræddersyet til Pinot med mange bjerge og meget lidt enkeltstart. Pinot har det også godt med folk, som kan hjælpe ham i bjergene. Hans løjtnant bliver 23-årige David Gaudu, som kørte flot på flere af bjergetaperne i sidste års Tour, hvor hans høje tempo gjorde ondt på Ineos og de andre klassementshold. Taktikken må blive at lukrere på Ineos Grenadiers og Jumbo-Vismas hårde arbejde og så forhåbentlig kunne bruge Gaudu til at sætte dem under press på sidste bjerg.\nPinot får naturligvis også god hjælp af schweiziske Sébastien Reichenbach, som efterhånden har kørt en del Grand Tours med Pinot som kaptajn. På de flade stykker har han folk som den schweiziske enkeltstartsspecialist Stefan Küng til at trække for sig.\nGroupama-FDJ kan få det svært, hvis Pinot skulle erobre den gule trøje tidligt i løbet, da det store føringsarbejde, som følger med trøjen, kan blive for stor en mundfuld for det franske mandskab. Hvis man kigger på bookmakernes odds på Tour de France, er Pinot da også den første ikke-Jumbo-Visma eller Ineos rytter på listen til odds 9,00.\nEt andet godt bud på et stærkt hold i bjergene er Bahrain-McLaren. De kommer med Mikel Landa, som deres store håb i klassementet. Baskeren har tidligere i karrieren været på podiet i Giroen. I 2017 var han blot ét sekundt fra tredjepladsen i Touren. Her er det værd at nævne, at Landa endda brugte kræfter på at hjælpe Chris Froome på Sky-holdet.\nNu skal Landa forsøge endelig at komme op på Tour-podiet med Bahrain-McLaren. Her har han da også en stribe fremragende hjælpere til at servicere sig. Først og fremmest er der hollandske Wout Poels, som i mange år har været Froomes tro væbner.\nPoels er kommet til Bahrain-McLaren for at køre sin egen chance, men hans 35. plads i Polen Rundt vidner om, at det bliver svært at ramme topformen til Touren. Hvis Poels skulle være lidt under niveau, når Touren starter, har han flere gange vist, at han om nogen evner at køre sig i form i løbet af en grand tour.\nBahrain-McLaren har som nævnt godt folk, som hjælpe til i bjergene, selv hvis Poels’ form skulle halte i de første par uger. Folk som Pello Bilbao, Dylan Teuns, Damiano Caruso og Rafael Valls kan alle være til store hjælp for Landa, hvis de kommer med. Bookmakerne har dog ikke den store tiltro til Landa, som i skrivende stund er helt oppe på odds 40,00.\nSidst men ikke mindst er det bestemt også værd at fremhæve det stærke UAE-Team Emirates-mandskab. De kommer med den unge slovener Tadej Pogacar, som er blandt de helt store outsidere til Tour-sejren. Pogacar har allerede vist fin form i løbet af sommeren. Han har blandt andet slået Primoz Roglic ved de slovenske mesterskaber i enkeltstart og sluttede som nummer fire i Critérium du Dauphiné.\nVed sin side får den tidligere Vuelta-vinder Fabio Aru. De sidste par år af den 30-årige italieners karriere har desværre været præget af sygdom og skader. Han lader dog endelig til at være ved at være tilbage på rette kurs. Hvis han når bare noget, der ligner hans tidligere niveau, bliver han uhyre vigtig for Pogacar.\nUAE-Team Emirates kommer også med bjergrytterne David de la Cruz, Davide Formolo og Jan Polanc. De to førstnævnte viste sig flot frem i Dauphiné. Her vandt Formolo en etape, mens de la Cruz sejrede i bjergkonkurrencen.\nPogacar viste i sidste års Vuelta, at han ingen problemer har med at holde dampen oppe over tre uger. Derfor kan hans hold let ende med at blive sat på arbejde, når vi når ind i Tourens sidste uge. Bookmakerne har også et godt øje til Pogacar, som i skrivende stund giver odds 13,00.\n← Rørt Mathias Norsgaard: Jeg er virkelig stolt af hende\nAnthon Charmig til Uno-X →\n2. juni 2020 2. juni 2020 CyclingWorld


Retningslinjer for positiv indretnings-psykologi Arkiv - RumogHarmoni.dk\nIndsendt februar 5th, 2018 af Cristina Ferrara & kategoriseret under Retningslinjer for positiv indretnings-psykologi.\n5 opløftende retningslinjer for positiv indretnings-psykologi (med effekt)\nFå retningslinjer for positiv indretnings-psykologi i din bolig (se evt. mere om RumogHarmoni’s indretnings-psykologi her). Bevidst indretning skal gerne styrke din egen fornemmelse og og udvide din bevidsthed omkring rums påvirkning, og udvide dit syn på, hvad du vælger at omgive dig med.\nHer har du 5 lette retningslinjer, der giver dig en simpel vej til at begynde med positiv indretnings-psykologi .\nDisse tips vil gøre en forskel for dig – om du vælger at følge det helt til døren…\n5 simple retningslinjer for positiv indretnings-psykologi:\nOprydning er basis for positiv indretnings-psykologi. Bevar kun de ting der gør dig glad – og det, du virkelig bruger (så enkelt er det). Ryd ud i overflødige møbler, ting du ikke kan lide, ikke har brug for, for meget nips. Ryd gerne strategisk ud i hele boligen – rum for rum – på 3-4 måneder. Sæt en deadline for dit projekt i din kalender (Bed evt. andre om hjælp).\nHvad er det første der møder dig, når du kommer hjem? Den psykiske påvirkning, du oplever når du kommer til din bolig (opgang/forhave) og derefter træder ind i entréen – vil påvirke din generelle følelse i boligen. Vær obs på, hvad du føler her. Skab det, der skal til – for at du kan føle lethed, glæde og tilfredshed, når du kommer hjem. Dette påvirker dit energioverskud, så plej det.\nSørg for, så vidt muligt, at der er siddepladser i boligen med god rygdækning (så din krop instinktivt kan føle sig tryg). Når din underbevidsthed mærker, at du er beskyttet, vil det give dig den fornødne ro og afslapning i hjemmet, som de fleste af os har så meget brug for (i kontrast til hverdagens udadvendte og – måske – hektiske liv).\nLæg et kort (over boligens plantegning) med de spejlende livsområder i boligen (så du kan identificere de områder af din bolig, der har brug for en opgradering, og se hvad disse områder spejler af dit liv. Ofte vil en opgradering i livsområder i boligen påvirke en positiv udvikling i samme områder af dit liv.\nSe på symbolikken i de forskellige livsområder. Hvad spejler dine billeder, ting etc.? Er det noget, du ønsker – eller måske ikke ønsker mere af i dit liv? Se på hvad din underbevidsthed dag efter dag suger til sig (og husk at vores underbevidsthed styrer omkring 90 procent af vores liv). Lav positiv symbolik – der støtter din glæde, drømme og ønsker for de pågældende livsområder.\nHar indretnings-psykologi en effekt\nHvis du følger disse 5 simple tips – og ikke springer oprydningen over (Se mere om oprydning her), vil du være nået langt i bevidst indretning, såfremt du lytter til din fornemmelse, samtidig med at du indretter. Den psykologiske påvirkning har (ud fra mine 11 års erfaring) stor effekt på din tilværelse, og du kan påvirke uendeligt meget via din underbevisthed i indretningen (og dette er så også i mindre positiv retning). Så vær kritisk overfor den symbolik du spejler i boligen, hvis du vil skubbe din positive udvikling via boligen.\nKan disse 5 retningslinjer for positiv indretnings-psykologi stå alene\nIndretnings-psykologi handler både om et indre (dig, dine tanker, forestillinger, ord du ofte bruger osv.) og et ydre (din bolig, din indretning, boligens omgivelser og de valg du tager ude i livet).\nHvis du skal have fuld effekt af indretnings-psykologien, så vil jeg anbefale, at du samtidig arbejder med at balancere dit indre – din psyke, dine tankemønstre, din energibalance og din fysiske krop. Det kan gøres på mange måder, men du slipper altså ikke for at se på dig selv, eller udvikle dig (og afvikle det ikke-brugbare i dig) – ved blot at flytte rundt med møblerne. Men i samspil med en villighed til forandring, i dig, er det et stærkt redskab, du har fået her.\nIndretnings-psykologi er en hjælp til personlig udvikling og velvære i dit hjem, men det kræver også, at du tager ansvar for dit liv, og vælger det du ønsker fra dit hjerte – for du fortjener det.\nKonsulent i indretnings-psykologi & Boligstyling\nRetningslinjer for indretnings-psykologi – Feng Shui indretning regler – Feng Shui indretnings-regler – Feng Shui regler


Flextronics øger bredden\nElektronikindustrien. Bang & Olufsen er fortsat den største kunde hos Flextronics, men den store underleverandørvirksomhed er i fuld gang med at skaffe sig nye kunder; næste uge viser den flaget på HI Industri 2007 i Herning.\nOpdateret onsdag d. 29. august 2007, kl. 06.59\nDa Flextronics for tre år siden overtog Bang & Olufsens elektronikfabrik i Skive, indgik parterne en fem-årig samarbejdsaftale.\nAV-koncernen i Struer er fortsat Flextronics største enkeltkunde, men i dag er kundeporteføljen langt bredere.\nSkive-fabrikken har i sit seneste år startet produktioner op for flere nye kunder, og der er indgået produktionsaftaler med endnu flere, selv om Per Rahbech Pedersen, medlem af direktionen, ikke ønsker at sætte præcise tal på.\nTil gengæld er Flextronics langt fra blevet noget guldæg for koncernen Flextronics International Ltd. med hovedkvarter i Singapore.\nDer har nemlig været ikke ubetydelige indkøringsomkostninger med indtaget af de nye kunder.\n- Det er vel ikke så underligt, at der er omkostninger forbundet i forbindelse med nye kunder. Der er tale om nye processer, nye produktioner og en anden måde at gøre tingene på, forklarer Per Rahbech Pedersen.\nKvalitetsproblemerDet seneste årsregnskab er også påvirket negativt af engangsomkostninger i forbindelse med kvalitetsproblemer i en leverance af print fra en leverandør.\nProduktionskonceptet i Skive kaldes Special Business Solution, SBS. Det er de fleste kunders indgangsvinkel til koncernen. Produktionsserierne er sjældent højvolumenproduktioner. Udvikler den enkelte produktion sig til højvolumen, flyttes produktionen typisk til et af Flextro-nics produktionsselskaber i lande med en lavere omkostningsstruktur.\nHøjvolumen var da tale om, da Flextronics i 2.000 købte et to år gammelt og 25.000 kvad-ratmeter stort bygningskompleks i Pandrup af Bosch Telecom.\nKoncernens danske selskab havde indgået intet mindre end danmarkshistoriens største eksportordre på cirka 20 mia. kr. Flextronics skulle fremstille 33 mio. mobiltelefoner for Siemens.\nKæmpebygning til salgI begyndelsen af 2004 var det slut. Siden har flere forskellige it- og elektronikvirksomheder forsøgt sig i med produktion i bygningen, der i dag er tæt ved at være tom. Flextronics er fortsat ejer af den enorme bygning, men der arbejdes ihærdigt på at finde en køber. Arbejdet er overlad til professionelle aktører på ejendomsmarkedet, oplyser Per Rahbech Pedersen.\nSelv kom konkurrencen, såvel i Danmark som globalt, er benhård, ser han lyst på fremtiden.\n- Vi mener, vores strategi er rigtig. Derfor tror vi også, at vi bliver i stand til at præstere bedre resultater de kommende år, siger han.\nPå de indre linjer har Flextronics i det forløbne regnskabsår gennemført en intern fusion af selskaberne Flextronics International Manufacturing Denmark ApS, Flextronics Purdnap ApS og Flextronics International Denmark A/S med sidstnævnte som det fortsættende selskab. De nye kundeindtag kan aflæses direkte i medarbejderstaben, der i det forløbne år er vokset til 371 medarbejdere.\nFlextronics i Skive klarer sig godt som fødselshjælper


Statsadvokaten har standset sag mod politiet efter 'tåbelig parkering' | Randers | amtsavisen.dk\nStatsadvokaten har standset sag mod politiet efter 'tåbelig parkering'\nPubliceret 21. september 2018 kl. 11:34 | Opdateret kl. 11:44\nAlan Murphy fik en træls besked i forruden på sin bil. Nu er sagen lukket uden at finde en synder. Arkivfoto: Annelene Petersen\nEn seddel med teksten "Tåbelig parkering" skrevet på et stykke sagsakt fra politiets interne Polsas-system med personfølsomme oplysninger og placeret i en bilforrude, får nu lov at ligge. Statsadvokaten mener ikke, at der er begået noget strafbart.\nRanders: Sagen fra september 2017, hvor et internt stykke papir fra Østjyllands Politi fra et indbrud på Druevej i Randers havnede i forruden på Alan Murphys bil, da han holdt på grusparkeringen ved restaurant Flammen, er nu lukket.\nDet er specialanklager Christina Schou, fra Statsadvokaten i Viborg, der har besluttet sig for, at der ikke er mere at komme efter.\n- Pilen peger ikke på en bestemt person. Vi har ikke kunnet komme til bunds i det og er kørt fast, siger Christina Schou, der har anvendt retsplejelovens paragraf 749, stykke 2 til at lukke sagen.\nDen siger: "Politiet afviser en indgivet anmeldelse, hvis der ikke findes grundlag for at indlede efterforskning. Stykke 2: Er der ikke grundlag for at fortsætte en påbegyndt efterforskning, kan beslutningen om at indstille efterforskningen træffes af politiet, såfremt der ikke har været rejst sigtelse."\nDenne her kommentar er skrevet på et stykke internt Polsas-papir fra Østjyllands Politi. Men politiet og Den Uafhængige Politiklagemyndighed kan ikke finde ud af hvem, der har bragt papiret uden for politigården. Arkivfoto: Annelene Petersen\nFingeraftryk og mundskrab\nDer er blandt andet foretaget kriminaltekniske undersøgelser af sedlen, to politifolk er afhørt, Birthe Møller Henriksen, hvis cpr-nummer og adresse stod på papiret, der var en rapport om et indbrud på hendes bopæl i Randers også, samt Alan Murphy, som ejede bilen, hvor sedlen endte med påskriften "Tåbelig parkering" skrevet på bagsiden, er også begge blevet afhørt i sagen. De to sidstnævnte har også afgivet fingeraftryk og mundskrab til dna-profil.\nBegrundelsen for specialanklagerens afgørelse er, at der ikke er en rimelig formodning om, at der er begået noget strafbart, og hun har i sin afgørelse lagt vægt på det samme, som Den Uafhængige Politiklagemyndighed har skrevet i sin redegørelse i sagen.\nMed den opmærksomhed sagen har fået, håber hun, at der ikke sker lignende tilfælde af politipapirer, der ender ude i det offentlige rum med personfølsomme oplysninger på.\n- Man må jo sige, at det her er noget der er blevet bemærket. Både hos Østjyllands Politi, men også hos Rigspolitiet, siger Christina Schou, der tilføjer, at kommer der nye oplysninger i sagen, så kan den altid tages op igen.\nHer ses sedlens anden side. Det er en rapport over et indbrud på Druevej i Randers hos Birthe Møller Henriksen. Med personfølsomme oplysninger i. Arkivfoto: Annelene Petersen\nUdfaldet var ventet\nBirthe Møller Henriksen, der fik sit navn, sin adresse og sit cpr-nummer offentliggjort på den uheldige måde, er sådan set ikke skuffet over udfaldet.\n- Nej, det var nok, hvad min mand og jeg havde ventet. Politiet dækker jo over sig selv. Så det kommer ikke som den store overraskelse. Vi er forundrede over, at det ender med, at man må tro, at papiret af sig selv er fløjet ud ad vinduet på politigården og havnet i forruden på bilen. Vi er blevet informeret om, at vi selv kan køre sagen videre ved retten, men det har vi ingen interesse i, siger Birthe Møller Henriksen.\nOgså bilejeren, Alan Murphy, der selv er fortrolig med at skulle håndtere sager med personfølsomt indhold, idet han er i forsikringsbranchen, er forundret over sagens udfald. Han har skrevet til Statsadvokaten og vil muligvis, afhængigt af svaret fra Statsadvokaten, klage over sagens lukning.\nAlan Murphy har skrevet en mail til Statsadvokaten i Viborg, fordi han ikke forstår, at sagen bare er blevet lukket. Han vil muligvis klage over det. Arkivfoto: Annelene Petersen\nBuschauffør guidede politiet hen til indbrudstyv


Hvordan forstås fattigdom i VelfærdsDanmark? - PDF\nDownload "Hvordan forstås fattigdom i VelfærdsDanmark?"\n1 Hvordan forstås fattigdom i VelfærdsDanmark? Heidi Sørensen Juli 2009 Forskningsprojektet: Konsekvenser af at have de laveste sociale ydelser som forsørgelsesgrundlag. Sociologisk Institut, Roskilde Universitet, CASA og Aalborg Universitet\n2 Hvordan forstås fattigdom i VelfærdsDanmark? 8 CASA, Juli 2009 ISBN Elektronisk udgave: ISBN Forskningsprojektet: "Konsekvenser af at have de laveste sociale ydelser som forsørgelsesgrundlag. Sociologisk Institut, Roskilde Universitet, CASA og Aalborg Universitet\n3 Forord Traditionelt set har fattigdom været forstået som det, at man ikke har haft materielle ressourcer til at kunne klare sig i det samfund, man lever i. Fra midten af 1800-tallet sørgede fattiggårdene for, at de fattige fik mad, tøj og tag over hovedet til at opretholde et eksistensminimum. Med Steinckes socialreform i 1933 blev de sociale love ændret. Det betød for det første, at socialhjælp ikke længere skulle være en almisse, men en rettighed. For det andet skulle socialhjælp ikke længere bare sikre overlevelse, men forebyggelse, revalidering, tryghed og trivsel. Det lagde grundstenen til den danske velfærdsstat, hvor fattigdom har været forstået som en dårligdom, der kunne elimineres gennem velfærd. Undersøgelser viser, at fattigdommen ikke er elimineret. Politikerne diskuterer fortsat fattigdom. Nogle siger, at den økonomiske fattigdom er blevet erstattet af kulturel fattigdom, andre siger, at selvom vi har fået mere velfærd, kan kulturelle ressourcer ikke give mad på bordet, plads i børnehaven og gaver til jul og fødselsdag. Nogle hævder, at der er børn i Danmark, der ikke får ordentlig mad, fordi deres forældre ikke har nok penge, mens andre stædigt holder fast i, at fattigdom handler om overlevelse og ikke findes i Danmark, men i Afrika. De mange forskellige opfattelser, der er af fattigdom i Danmark, og den uklarhed, der er om begrebet i dag, er baggrunden for projektet Hvordan forstås fattigdom i VelfærdsDanmark? Formålet med den foreliggende rapport er at undersøge, hvilke forståelser af fattigdom der er i Danmark i Undersøgelsen falder i to dele. For det første en undersøgelse af fremstillinger af fattigdom i de landsdækkende dagblade i perioden i form af en kombineret kvantitativ og kvalitativ analyse af artikler omhandlende fattigdom i Danmark. For det andet en undersøgelse af forståelser af fattigdom gennem kvalitative interview med syv medlemmer af Folketingets socialudvalg fra forskellige partier. Projektet er del af forskningsprojektet Konsekvenser af at have de laveste sociale ydelser som forsørgelsesgrundlag, der er initieret i et samarbejde mellem Rådet for Socialt Udsatte og en forskergrupper under Sociologisk Institut ved Københavns Universitet omfattende forskere ved CASA, Økonomisk Institut ved Københavns Universitet, Aalborg Universitet, Roskilde Universitet og Sociologisk Institut.\n4 Rapporten Hvordan forstås fattigdom i VelfærdsDanmark? er skrevet af stud.scient.soc. Heidi Sørensen som led i et praktikforløb i forbindelse med sociologistudiet ved Københavns Universitet. Praktikopholdet er gennemført i CASA i perioden februar til juli 2009 under vejledning af afdelingsleder Finn Kenneth Hansen, som også har fungeret som projektleder. Juli\n5 Indholdsfortegnelse 1 Resumé og sammenfatning hvordan forstås fattigdom i Danmark i 2009? Der er fem diskurser om fattigdom Der er tre forståelser af fattigdom Økonomisk versus kulturel fattigdomsforståelse Perspektiver på fattigdomsforståelse Fattigdom i Danmark Diskussion af fattigdom - historisk Begreber i fattigdomsdiskussionen Kulturel/åndelig fattigdom versus økonomisk/materiel fattigdom Absolut fattigdom versus relativ fattigdom Primære og sekundære behov eksistensminimum versus livsstil Teoretisk ramme til fattigdomsforståelser i Danmark Perspektiver på fattigdom What s the problem? Diskursive repræsentationer af fattigdomsforståelser Design af undersøgelsen: Forståelsen af fattigdom i Danmark Fattigdomsdebatten i de landsdækkende medier Formål og problemformulering Datamaterialet: Landsdækkende danske medier Afgræsning af artikeludvalg/søgningsstrategi Beskrivelse af artikeludvalg Hvem deltager i debatten? Hvad siger de? Fattigdomstemaer Begivenheder Aktører Holdninger Skematisk oversigt over fattigdomsdiskurser Hvad siger de private sociale hjælpeorganisationer om fattigdom? Indledning De sociale hjælpeorganisationers deltagelse i fattigdomsdebatten Fattigdomstemaer Fattigdomsgrænse Sociale hjælpeorganisationer og velgørende arrangementer Sociale ydelser Børnefattigdom Holdninger til fattigdom Sammenfatning\n6 5 Hvad siger folketingspolitikerne om fattigdom? Indledning og problemformulering MF ernes deltagelse i fattigdomsdebatten Fattigdomstemaer Sociale ydelser og fattigdom Fattigdomsgrænse og fattigdom i Danmark? Sammenfatning Forståelser af fattigdom Problemstilling og metode Interviewpersoner og felt Interview og interviewguide Analyse Fattigdom handler om overlevelse Fattigdom er ikke at have råd til at leve Et almindeligt liv Fattigdom handler om kultur Skematisk oversigt over forståelser af fattigdom Diskussion af de tre forståelser Absolut eller relativ fattigdom? Økonomisk eller kulturel fattigdom? Årsager og skyld Sammenfatning Litteraturliste Bilag Bilag 1 Kodebog Bilag 2 Udvælgelse af artikler Bilag 3 Oversigt over interviewpersoner Bilag 4 Interviewguide 4\n7 1 Resumé og sammenfatning hvordan forstås fattigdom i Danmark i 2009? Denne undersøgelse sætter fokus på temaet: Hvordan forstås fattigdom i Danmark i 2009? Uafhængigt af om der er fattigdom i Danmark eller ej, så lever diskussionen af fattigdom. Politikerne diskuterer fortsat fattigdom, og i 2008 var der 176 artikler i de landsdækkende dagblade, som indeholdt ordet fattigdom. I samme periode var socialt udsat nævnt 40 gange, socialt udstødt blev nævnt en gang, og det samme gjorde socialt marginaliseret. Der er imidlertid mange forskellige opfattelser af, hvad fattigdom er i Danmark, og den uklarhed, der er omkring begrebet i dag, er baggrunden for projektet Hvordan forstås fattigdom i VelfærdsDanmark? Formålet med den foreliggende rapport er at undersøge, hvilke forståelser af fattigdom der er i Danmark i I første omgang er fremstillinger af fattigdom i danske landsdækkende dagblade blevet undersøgt med henblik på at afdække, hvilke diskurser i form af fattigdomstemaer og holdninger til fattigdom der er på spil. Dernæst er der foretaget kvalitative interview med medlemmer af Folketingets socialudvalg fra syv forskellige partier. Analysen af interviewene har bidraget til en dybere forståelse af ikke bare hvordan der tales om fattigdom men hvordan fattigdom forstås. 1.1 Der er fem diskurser om fattigdom Vi har fundet, at der er fem overordnede fattigdomsdiskurser i de danske landsdækkende dagblade i perioden 2007 og To af dem benægter fattigdom i Danmark. Enten ved at afvise det metodiske grundlag, som bestående fattigdomsundersøgelser bygger på nemlig et relativt fattigdomsmål med argumentet: Fattigdom og velstand kan ikke stige samtidig, eller ved at afvise brugen af begrebet fattig eller fattigdom i en dansk kontekst: I Danmark hedder det ikke fattigdom. Der er tre diskurser, som anerkender, at der er fattigdom i Danmark. De afspejler forskellige holdninger til begrebets indhold, fattigdommens karakter og årsager til fattigdom. En diskurs italesætter fattigdom som et individuelt spørgsmål, som den enkelte selv er ansvarlig for: Du er selv ansvarlig. Ifølge en anden har fattigdommen ændret form til: Fattigdom er manglende kulturelle kompetencer. Ifølge en tredje fattigdomsdiskurs handler fat- 5\n8 tigdom om økonomi. Inden for denne diskurs fokuseres der meget på sociale ydelser: Lave sociale ydelser holder folk i fattigdom. Vi har undersøgt forskellige aktørgrupper, som deltager i fattigdomsdebatten med henblik på at se, hvordan disse grupper italesætter fattigdom. Vi har set på henholdsvis de sociale hjælpeorganisationer og folketingspolitikerne. Det viser sig, at aktører fra sociale hjælpeorganisationer benytter og italesætter den samme diskurs: Lave sociale ydelser holder folk i fattigdom. Folketingspolitikerne er derimod en langt mere heterogen gruppe, som benytter og italesætter samtlige fattigdomsdiskurser. Der er dog en tydelig sammenhæng, som viser, at folketingspolitikere fra regeringen eller støttepartiet bruger en benægter-, kultur- eller individorienteret diskurs. Det vil sige, at de benægter fattigdom i Danmark metodisk eller teoretisk eller italesætter fattigdom som den enkeltes eget ansvar eller som et kulturelt spørgsmål, som handler mere om kulturelle og personlige ressourcer end om penge. Fattigdom er manglende kulturelle ressourcer -diskursen benyttes og italesættes af en heterogen gruppe bestående af både regerings- og oppositionspolitikere. Folketingspolitikere fra oppositionen benytter og italesætter Lave sociale ydelser holder folk i fattigdom -diskursen. Det vil sige, at de anerkender, at der er fattigdom i Danmark, og at fattigdom handler om økonomi. I den forbindelse peger de på indførelsen af de lave sociale ydelser som primær årsag til fattigdom. 1.2 Der er tre forståelser af fattigdom Interview med medlemmer af socialudvalget har vist, at der er tre grundlæggende forståelser af fattigdom i dagens Danmark. Fattigdom handler om overlevelse. Under benægterdiskursen Du er selv ansvarlig ligger en fattigdomsforståelse, hvor fattigdom er et spørgsmål om overlevelse. Fattigdom er, når folk ikke får mad, tøj og tag over hovedet. Det er tilstande, som findes i Afrika, men ikke i Danmark. Hvis folk i Danmark lever under et eksistensminimum eller er økonomisk trængte, er det udtryk for deres eget valg. Fattigdom handler om kulturelle ressourcer. Der er en kulturel fattigdomsforståelse, som definerer sig selv i opposition til den traditionelle økonomiske fattigdomsforståelse. Kernen i forståelsen er, at fattigdom ikke handler om penge, men om kulturelle og personlige ressourcer. Der er derfor ikke fattige i Danmark i økonomisk forstand, men folk, som ikke besidder tilstrækkeligt med kulturelle ressourcer til at leve et godt og velfunge- 6\n9 rende liv i overensstemmelse med gængs dansk levestandard. Den kulturelle fattigdomsforståelse ligger til grund for benægterdiskurserne Fattigdom og velstand kan ikke stige samtidig og I Danmark hedder det ikke fattigdom og kulturdiskursen Fattigdom er manglende kulturelle kompetencer. Fattigdom handler om at have råd til et almindeligt liv. Under diskursen Lave sociale ydelser holder folk i fattigdom ligger en fattigdomsforståelse, som siger, at fattigdom er, hvis folk ikke har råd til at leve et almindeligt liv i overensstemmelse med gængs dansk levestandard. 1.3 Økonomisk versus kulturel fattigdomsforståelse I fattigdomsdebatten og blandt socialordførerne er der aktører, som har et kulturelt syn på fattigdom, og som forsøger at gøre op med en traditionel økonomisk fattigdomsforståelse. Vi ser dog ikke tegn på, at den traditionelle økonomiske fattigdomsforståelse er alvorligt truet. For det første fordi anerkendelsen af økonomisk fattigdom i Danmark kvantitativt set er klart dominerende. Det er relativt få ytringer i de landsdækkende dagblade, der benægter fattigdom ved at afvise et begreb eller en undersøgelses metodiske grundlag. For det andet, fordi den kvantitativt mest dominerende diskurs er Lave ydelser holder folk i fattigdom, som bygger på en økonomisk fattigdomsforståelse. For det tredje, fordi langt de fleste fattigdomsundersøgelser bygger på et økonomisk begreb (fx AE-rådet, Det Økonomiske Råd og undersøgelser under EU). For det fjerde, fordi den kulturelle fattigdomsdiskurs Fattigdom er manglende kulturelle kompetencer, som bygger på en kulturel fattigdomsforståelse, ikke synes at have kunnet finde fodfæste i de landsdækkende dagblade. Gruppen, som benytter og italesætter diskursen, er heterogen, begrebet kulturel fattigdom er ikke entydigt defineret, og det er svært at gøre målbart og anvende på den empiriske virkelighed. For det femte er kulturel fattigdom et kvalitativt vanskeligt begreb, som netop ikke er entydigt defineret. Vi har set, at både Kulturel fattigdomsforståelse og Et almindeligt liv-forståelse opfatter fattigdom som det ikke at kunne leve et almindeligt, (godt) velfungerende liv. Uenigheden viser sig primært i årsagen til, at der er mennesker i Danmark, som ikke lever et almindeligt, godt og velfungerende liv. 7\n10 Et almindeligt liv-forståelsen mener netop, at fattigdom handler om penge, fordi penge er den primære adgangsbillet til at kunne leve et almindeligt liv. Fattigdom er ikke at have råd til at købe ordentlig kost, holde børnefødselsdag og gå til fritidsinteresser. Ifølge kulturforståelsen handler fattigdom i Danmark ikke om, hvor mange penge folk har, men om hvordan de lever deres liv. Fattigdom er ikke at have kulturelle ressourcer til at få ordentlig kost, holde børnefødselsdag og gå til fritidsinteresser. 1.4 Perspektiver på fattigdomsforståelse I forlængelse af de fundne fattigdomsdiskurser og -forståelser fremhæves perspektiver, som vi finder relevante for alle, der er interesserede i eller er beskæftigede med fattigdom og/eller socialpolitik. Der er en kamp om, hvordan fattigdom skal forstås Der er blandt medlemmer af socialudvalget uenighed om, hvordan fattigdom i Danmark skal forstås. Den traditionelle økonomiske fattigdomsforståelse udfordres af en kulturel fattigdomsforståelse. Der er ikke tegn på, at den ene eller den anden forståelse vil udkonkurrere den anden. Uenigheden, blandt medlemmerne af socialudvalget om, hvordan fattigdom skal forstås, forventes at fortsætte. Uenigheder om hvordan, fattigdom skal forstås, skaber en række udfordringer. For det første kan det være vanskeligt at formulere og diskutere socialpolitiske løsninger på fattigdomsområdet, når man uenig om, hvad man snakker om. For det andet kan politiske diskussioner komme til at handle mere om, hvad fattigdom er. Politikerne risikerer at bruge tid og kræfter på at få netop deres forståelse gjort til den dominerende fattigdomsforståelse frem for at formulere realpolitiske programmer på området og finde løsninger for de fattige i Danmark. For det tredje skaber det forvirring for både politikere, befolkning og vælgere, når fattigdom betyder noget forskelligt alt efter hvem, der taler om det. Det skaber en mudret mediedebat, hvor forskellige fattigdomsdiskurser kæmper om at for indflydelse på, hvordan vi skal forstå fattigdom. Forældet forståelse af fattigdom I datamaterialet er der en forståelse af fattigdom som et spørgsmål om overlevelse uanset om man befinder sig i Danmark, Afrika eller Rumænien. Grundet sulttilstande i nogle områder i Afrika afvises fattigdom i Danmark. Hvis folk i VelfærdsDanmark ikke kan få pengene til at slå til, er det deres 8\n11 eget ansvar. De har alverdens muligheder, men bruger pengene forkert eller uhensigtsmæssigt. Det er en fattigdomsforståelse, som tilhører en anden tid og et andet sted, og derfor ikke passer til leveforholdene i dagens Danmark. At sammenligne sociale forhold i Danmark og Afrika er en pre-velfærdsstatslig forståelse af fattigdom, som hverken finder opbakning i fattigdomslitteraturen eller i fattigdomsforskningen. Fattigdom i Danmark benægtes på trods af videnskabelige undersøgelser I både mediedebatten og blandt medlemmer af socialudvalget afviser eller anerkender politikere videnskabelige fattigdomsundersøgelser efter forgodtbefindende. Vi finder det problematisk, at politikere vurderer og afviser videnskabelige undersøgelsers metodiske grundlag i et omfang, der forhindrer, at der laves fattigdomsundersøgelser, som fx medlemmerne af socialudvalget kan bruge i deres arbejde. Manglende enighed om, hvordan fattigdom skal forstås, forhindrer, at der kan gennemføres undersøgelser, hvor medlemmerne af socialudvalget kan anerkende resultaterne. 9\n13 2 Fattigdom i Danmark 2.1 Diskussion af fattigdom - historisk Fattigdom har gennem tiderne været forstået som mangel på de nødvendige materielle ressourcer til at kunne klare sig i det samfund, man lever i (Hansen i Ejernæs 2004:162f). Med velfærdsstatens udbygning af overførselsindkomsterne havde man i 1960 erne en optimistisk tro på, at fortsat økonomisk vækst og udbygning af velfærdssamfundet kunne udrydde fattigdommen i Danmark (Elm 2004:194). Diskussionen i 1980 erne I 1980 erne skete der en væsentlig socialpolitisk drejning, som fik stor betydning for forståelsen af fattigdom. Fokus blev drejet fra at handle om fattigdom til at handle om socialt udstødte (Hansen 2009:4). Det er ensbetydende med at gå fra at tale om økonomiske til sociale problemer. Ændringen kan tolkes politisk, eller kan ses som forbundet med ændringer i velfærdssamfundet og en erkendelse af, at sociale problemer ikke kun handler om materielt armod, men også om livskvalitetsproblemer som fx manglende sociale tilhørsforhold, sociale netværk og deltagelse i fællesskaber (Hansen 2009:4). Alligevel var der i Danmark i 1980 erne en erkendelse af fattigdom som et problem. Som reaktion på SFI-rapporten De Fattigste i Danmark (Hansen et al., 1987) fremsagde Poul Schlüter i sin nytårstale i 1987 en erkendelse af, at der var fattige mennesker i Danmark ved at referere til de tre måske fire procent af alle danskere, der lever i direkte fattigdom. (Hansen i Ejernæs 2004:161). Op gennem 1990 erne blev sprogbruget ændret igen, da man gik fra socialt udstødte til socialt udsatte 1. Det skyldtes primært, at nogle af dem, som indgik i gruppen socialt udstødte, kritiserede begrebet, idet de ikke anså sig selv som udstødte af samfundet. Det gjaldt bl.a. sindslidende (Hansen 2009:6). Ifølge Rådet for Socialt Udsatte er fattigdom et blandt en række problemer, som socialt udsatte ofte har (Hansen 2009:6). 1 Sociale udsatte dækker over hjemløse, sindslidende, prostituerede, stofmisbrugere, alkoholmisbrugere, flygtninge, indvandrere, grønlændere i Danmark samt mennesker, som på grund af andre alvorligt problemer befinder sig i udkanten af det sociale fællesskaber (Rådet for Socialt Udsatte i Hansen 2009:7). 11\n14 Diskussionen i 1990 erne I 1990 erne så man igen tendenser til at dreje fokus væk fra at forstå samfundets dårligst stilledes problemer som økonomiske. Med begrebet Den Ny Fattigdom 2, introduceredes et fattigdomsbegreb, som var fri for økonomi, men derimod handlede om kulturelle og personlige ressourcer. Tidligere socialminister Karen Jespersen var en central bidragyder til denne forståelse af fattigdom. I bogen Opgør med den ny fattigdom, forstår hun fattige som: mennesker, der er fattige på livskvalitet, fattige på indflydelse, uden oplevelse af at have magt over deres eget liv. Jespersen 1999:9 Denne tendens til at gå fra en materialistisk til en kulturel forståelse af fattigdom bakkes op af Kasper Villadsens historiske analyse af det sociale arbejde fra 1700-tallet og frem til i dag. I bogen Det sociale arbejdes genealogi argumenterer han for, at 1700-tallets filantropiske syn på socialt arbejde er kommet tilbage i 1980 erne og 1990 erne. Det betyder bl.a., at socialt arbejde handler om at frigøre den enkelte til at gøre brug af de ressourcer, som ligger skjult og undertrykt af sociale problemer. Det handler om hjælp til selvhjælp, og om at den enkelte skal hjælpes til at realisere sig selv. I 1980 erne ændredes socialpolitikken fra passiv hjælp rettet mod forsørgelse til aktiv hjælp rettet mod selvhjælp og aktivering (Hansen 2009:14, Villadsen 2004:210ff). I et fattigdomsperspektiv drejes fokus fra ydre, materiel fattigdom til indre, åndelig fattigdom (Villadsen 2004:210ff). Trods 1980 erne og 1990 ernes tendentielle forsøg på at indføre et kulturelt syn på fattigdom, er det materielle perspektiv bestået som det dominerende. Det ses fx i de undersøgelser, der er gennemført på området, og som anvender begrebet fattigdom, og som bygger på et materielt fattigdomsbegreb. Eksempelvis har EU-kommissionen løbende haft fokus på fattigdom ved at køre tre fattigdomsprogrammer i perioden og rette øget fokus på fattigdomsbekæmpelse og social udstødning i Amsterdam-traktaten og på Det Europæiske Råds møde i 2000 (Hansen i Ejernæs f). I Danmark har bl.a. SFI, CASA, Finansministeriet og Arbejderbevægelsens Erhvervsråd foretaget undersøgelser, der bygger på et materielt fattigdomsbegreb. 2 Den ny fattigdom er et ofte anvendt begreb. Der er dog ikke en entydig definition eller en konsistent forståelse af begrebet. I den lille antologi Den ny fattigdom Kan vi være den bekendt? reflekterer 8 forskere og debattører over begrebet i en række artikler. Her bliver det klart, at ny fattigdom er et svært definerbart begreb, som søger at opfange mennesker, der tilhører en risikogruppe, der bliver potentielle tabere eller marginaliserede. De er ikke nødvendigvis fattige i den traditionelle betydning, de er fattige på en anden måde, der handler om at være uden for og få et dårligt liv. Det er her begrebet ny fattigdom forsøges anvendt til at opfange de udfordringer, der i dag gør sig gældende. Men det er måske at strække fattigdomsbegrebet for meget? (Jørgensen i Den Ny fattigdom - Kan vi være den bekendt? 2008:4). 12\n15 Den seneste diskussion Fattigdomsdebatten og forståelsen af fattigdom som en kulturel størrelse fik en opblomstring i foråret 2009, da social- og indenrigsminister Karen Ellemann udtalte, at fattigdom ikke handler om penge, men om personlige ressourcer: For mig at se handler fattigdom altså om væsentligt flere ting, og du må se fattigdom som et overordnet begreb, hvor det handler dels om økonomi, men hvor det i høj grad også handler om muligheder, personlige ressourcer osv. 21 Søndag DR1, Dette synspunkt blev bakket op ad Venstres socialordfører Ellen Trane Nørby, som kort tid efter åbnede muligheden for at etablere en officiel fattigdomsgrænse i Danmark. En fattigdomsgrænse, som ikke bygger på økonomiske, men kulturelle indikatorer: Økonomien skal stadig være en indikator, men det skal ikke være den eneste. Der findes også en form for fattigdom, som ikke handler om penge, men som også kan føre til en marginalisering i samfundet [ ]. Fattigdom er jo ikke et parameter, som er forbeholdt personer, der har få penge, men også gælder folk, der har mange penge, men som ikke har styr på dem. Ofte har vi en berøringsangst over for de personer, som umiddelbart ser velfungerende ud på overfladen. Politiken, Der er dog grund til at stille spørgsmålstegn om denne forståelse af fattigdom i Danmark rent faktisk udgør et reelt alternativ i 2009 til den traditionelle materialistiske forståelse, som trods alt har været fremherskende i forskningsbaserede undersøgelser, socialpolitiske partiprogrammer, blandt politikere, sociale hjælpeorganisationer og medier. AErådet har løbende udgivet rapporter under temaet fattigdom (Fx Arbejderbevægelsens Erhvervsråd 2007). SFI og Red Barnet har undersøgt Børnefattigdommen i Danmark fra 2002 til 2008 (Deding et al., 2009) og i 2007 undersøgte Danmarks tre størst kommuner fattigdommen blandt deres respektive borgere (Københavns Kommune 2007, Gundgaard 2007, Reeh 2007), og Det Økonomiske Råds vismandsrapporter indeholder undersøgelse af fattigdom (Det Økonomiske Råd 2006). CASA har ligeledes beskæftiget sig med fattigdom (fx Social Årsrapport 2006). Finansministeriet anvender ikke begrebet fattigdom, men derimod lavindkomstgrupper, men deres beregninger bygger på det økonomiske medianmål (Finansministeriet 2006). Et mål, som også EU anvender (Abrahamson et al., 1996). Disse undersøgelser bygger alle på en økonomisk forståelse af fattigdom. Når et økonomisk fattigdomsmål bruges flittigt i undersøgelser, kan det skyldes begrebets anvendelighed i form af vægt på fakta og empiri. Et rent økonomisk mål som indkomst er let målbart og sammenligneligt. Det bliver van- 13\n16 skeligere, når man forsøger at få mål på et mere løst begreb som kulturelle ressourcer 3. I 2008 var der 176 artikler i de landsdækkende dagblade, som indeholdt ordet fattigdom. I samme periode var socialt udsat nævnt 40 gange, socialt udstødt blev nævnt en gang, og det samme gjorde socialt marginaliseret 4. På den ene side er der en tendens til, at den traditionelle materialistiske forståelse af fattigdom udfordres af en kulturel forståelse i både 1980 erne og 1990 erne. På den anden side ser den materialistiske forståelse ikke svækket ud. De seneste års ændringer på kontanthjælpsområdet kan ses som et udtryk for økonomisk fattigdom, idet kontanthjælpssystemet handler mere om økonomisk adfærdsregulering end fx opfyldelse af familiers behov og forsørgerbyrde (Rådet i Hansen 2009:11). Formål med undersøgelsen Set i et historisk lys over de seneste år er der således forskellige opfattelser af, hvad fattigdom er for en størrelse i dagens Danmark. Formålet med denne undersøgelse er at kaste lys over, hvilke forskellige forståelser der er af fattigdom. Undersøgelsens overordnede problemformulering lyder: Hvordan forstås fattigdom i Danmark i 2009? Undersøgelsen falder i to overordnede dele. For det første en undersøgelse af fremstillinger af fattigdom i de landsdækkende dagblade. Her rettes der særligt fokus på hhv. de private sociale hjælpeorganisationer og folketingspolitikernes fremstillinger af fattigdom. Undersøgelsen er en kombineret kvantitativ og kvalitativ analyse af artikler omhandlende fattigdom i Danmark i landsdækkende dagblade i perioden For det andet undersøgelse af medlemmer af Folketingets socialudvalgs forståelser af fattigdom gennem kvalitative interview med syv medlemmer af Folketingets socialudvalg fra forskellige partier. 3 Det skal understreges, at der findes mange forskellige forståelser af økonomisk fattigdom, og der er udledt ganske forskellige mål på baggrund af økonomiske forståelser. Nogle ser udelukkende på indkomst fx i forhold til resten af befolkningens indkomster. Det gælder fx medianmålet, som siger, at en person er fattig, hvis vedkommende har indtægt, som ligger under 50 % af medianindkomsten. Sådan forstår og måler Finansministeriet og EU fattigdom. Af mindre økonomiske forståelser og mål kan nævnes budgetmetoden eller afsavnsmetoden. Budgetmetoden, som tager udgangspunkt i, hvor meget en almindelig livsførelse koster, har bl.a. været brugt i Københavns Kommunes fattigdomsundersøgelse (Københavns Kommune 2007). Afsavnsmetoden, som tager udgangspunkt i de afsavn, som folk har på grund af økonomi, har bl.a. CASA brugt (CASA 2004, Hansen 1990 ). For uddybelse af budget- og afsavnsmetode se Hansen i Ejernæs 2004:175ff). 4 Infomediasøgning. Antal artikler i de store landsdækkende dagblade, hvor det pågældende ord indgår i artikelhovedet. 14\n17 2.2 Begreber i fattigdomsdiskussionen I det følgende redegøres for centrale begreber inden for teorier om fattigdom Kulturel/åndelig fattigdom versus økonomisk/materiel fattigdom Vi forstår økonomisk eller materiel fattigdom som den traditionelle form for fattigdom, som defineres ved ikke at have tilstrækkeligt med penge eller materialiteter (mad, tøj, tag over hovedet etc.). Hvad der er tilstrækkeligt er et andet spørgsmål, som henfører til diskussion mellem absolut og relativ fattigdom. Kulturel eller åndelig fattigdom, som Kaspar Villadsen kalder det (Villadsen 2004), knytter sig til begrebet ny fattigdom, som blandt andre Karen Jespersen har været fortaler for. Det er dem, der i mange år har været uden kontakt til arbejdsmarkedet, de har ingen uddannelse og ofte store sociale og personlige problemer. Det kan være kontanthjælpsmodtagere, førtidspensionister, langtidssyge. Men det er også dem, der har lav livskvalitet: Depressioner, ensomhed, angst, aggressioner. Jespersen 1999:9 I Det sociale arbejdes genealogi, skelner Kaspar Villadsen mellem åndelig og materiel fattigdom med henvisning til Karen Jespersen som fortaler for den åndelige, hvor hovedargumentet er, at: Den materielle hjælp har ingen virkning, så længe den åndelige fattigdom består Villadsen 2004:10 Den fattige hjælpes således ikke gennem materiel bistand, men gennem moralsk dannelse (Villadsen 2004:254). Fattigdom handler således ikke om penge, men om tanker, moral, personlighed og indre velfærd, som Karen Jespersen kalder det Absolut fattigdom versus relativ fattigdom Absolut og relativ fattigdom kan forstås med udgangspunkt i en diskussion mellem Amartya Sen, som plæderer for et absolut syn på fattigdom, og Peter Townsend, som plæderer for et relativt 5. Fattigdom er ifølge Amartya Sen en absolut størrelse, som er uafhængig af andres situation, men blot handler om at have materielle goder til overlevelse: 5 Diskussionen af absolut versus relativ fattigdom er yderst omfattende, men kan ifølge Erik Jørgen Hansen ses som en diskussion mellem Amartya Sen og Peter Townsend (Hansen 1989:84ff). Der er således en del perspektiver og nuancer, der her er udeladt til fordel for begreberne metodisk og analytisk anvendelighed. 15\n18 Fattigdom er ikke blot er spørgsmål om at være relativt fattigere end andre i samfundet, men derimod ikke at have nogle basale muligheder for materiel velbefindende det er savnet af bestemte minimale muligheder. Sen I Hansen 1989:84f Som eksempel til at underbygge sit synspunkt, siger Sen, at: hvis en person må betragtes som fattig, fordi han er ude af stand til at få tilfredsstillet sin sult, så kan denne fattigdomsdiagnose ikke ændres alene ved den kendsgerning, at også andre lider sult, således at denne person relativt set altså ikke er værre stillet end de fleste andre. Sen I Hansen 1989:85 Townsend kritiserer bl.a. Sens absolutte fattigdomsbegreb for at undervurdere betydningen af andre behov end fødevarer og andre fysiske goder og definerer et relativt fattigdomsbegreb: Individer, familier og befolkningsgrupper må siges at befinde sig i fattigdom, når de mangler ressourcerne til at skaffe sig den slags mad, deltage i de aktiviteter og have de levevilkår og bekvemmeligheder, som er sædvanlige, eller i det mindste almindeligt anerkendte i det samfund, man lever i. Deres ressourcer er så alvorligt under, hvad den gennemsnitlige person eller familie råder over, at de derfor er udelukket fra gængse livsmønstre, skikke og aktiviteter. Townsend i Hansen 1989: Primære og sekundære behov eksistensminimum versus livsstil B.S. Rowntree 6 skelner mellem primære og sekundære behov. Primære behov er tilstrækkelig: mad, husly og tøj nok til at opretholde bare den fysiske ydeevne hos en familie af moderat størrelse [ ] og at der ikke tillades nogen udgift ud over, hvad der er absolut nødvendig for at opretholde den blotte fysiske ydeevne. Rowntree i Hansen 1989:94 Sekundære behov er dem, der kan opfyldes efter de primære. Det vil sige de behov, som går ud over opretholdelse af den fysiske ydeevne overlevelse. Eksempelvis de behov, som Townsend mener, skal opfyldes for, at en person ikke kan betragtes som fattig deltagelse i gængse livsmønstre, skikke og aktiviteter. Man kan således tale om en fattigdom, som handler om at få opfyldt primære behov. At have tøj, mad og tag over hovedet, som sikrer overlevelse. Det handler om et leve på et eksistensminimum eller blot at eksistere, som Erik Jørgen Hansen formulerer det. Heroverfor står et fattigdomsbegreb, som handler om at leve (Hansen 1989:97). Fattigdom handler også om opfyldel- 6 En skelnen han foretog i sine undersøgelser af fattigdommen blandt arbejderklassen i York i 1889 (Hansen 1989:93). 16\n19 se af sekundære behov og om at være del af den gængse livsstil i det samfund, man lever i (Hansen 1989:97). 2.3 Teoretisk ramme til fattigdomsforståelser i Danmark Perspektiver på fattigdom Som vi har peget på indledningsvis, ser der ud til at være flere forskellige forståelser af fattigdom i dagens Danmark. I Carol Bacchis analytiske ramme vil det sige, at fattigdom som et problem i et socialpolitisk felt repræsenteres på forskellige måder. Denne analytiske tilgang kalder hun What s the problem?, og den vil danne den teoretiske ramme om denne undersøgelse. I Bacchis terminologi kan man sige, at forskellige forståelser af fattigdom repræsenteres forskelligt gennem forskellige fremstillinger eller diskurser. Hun foreslår et teoretisk analyseperspektiv, som fokuserer på, hvordan politiske spørgsmål repræsenteres som problemer frem for løsninger. Før man spørger, hvordan fattigdom løses, må man spørge, hvordan fattigdom repræsenteres som et socialpolitisk tema. Vi må spørge, hvordan fattigdom er konstitueret som forskellige konkurrerende repræsentationer. Bacchis tilgang ligger op til at undersøge, hvilke antagelser der ligger til grund for at fremstille fattigdom på forskellige måder. Det handler om at undersøge, hvilke perspektiver der lægges på fattigdom, om hvordan fattigdom grundlæggende forstås. Dette perspektiv bygger hun på en antagelse om, at uenigheder vedrørende (social)politiske spørgsmål i virkeligheden opstår, fordi der anlægges nogle forskellige grundlæggende perspektiver på emnet What s the problem? What s the problem? A shorthand for what s the problem represented to be? (Bacchi 1999:1) er et analytisk redskab til at analysere uenigheder inden for fx socialpolitik. Idéen er, at måden, hvorpå vi tænker et problem, ligger til grund for måden, hvorpå vi tænker, det kan/bør løses (Bacchi 1999:2). Grundlæggende måder, som fattigdom tænkes og forstås på, ligger således til grund for måden, hvorpå den fremstilles og repræsenteres i fx medierne. Man skal derfor ikke spørge: Hvad er problemet med fattigdom? men derimod: Hvad er det for problemer eller uenigheder, som fattigdom repræsenterer? (Bacchi 1999:8). 17\n20 Problemrepræsentation er kernebegrebet i Bacchis What s the problem?- tilgang, og hun definerer det som: the guiding premise of What s the problem? approach, is that every policy proposal contains within it an explicit or implicit diagnosis of the problem, which I call its problem representation. Bacchi 1999:2 Problemrepræsentation forstås som et begreb, der kan bruges til at forklare, hvorfor fx fattigdom fremstilles forskelligt i medierne. Forskellige fremstillinger (repræsentationer) bygger nemlig på forskellige eksplicitte eller implicitte forståelser af fattigdom forskellige diagnoser af fattigdom. Eller som vi så indledningsvis: Forskellige perspektiver på fattigdom. For at forstå forskellige fremstillinger eller repræsentationer af fattigdom, må vi derfor spørge til det implicitte problem 7 i fattigdom, som skaber forskellige repræsentationer, hvilket svarer til at spørge: Hvilke grundlæggende forståelser af fattigdom repræsenterer forskellige fremstillinger af fattigdom (fattigdomsdiskurser) i Danmark? Diskursive repræsentationer af fattigdomsforståelser Fokus på, hvordan fattigdom repræsenteres, fordrer ifølge Bacchi, at fokus rettes mod diskurser, som defineres som det sprog, de begreber og de kategorier, der indrammer fx fattigdom: The focus on interpretations and representations means a focus on discourses, defined here as the language, concepts and categories employed to frame an issue. Bacchi 1999:2 Vi skal undersøge diskurserne, siger Bacchi i en reference til Foucault, fordi problemer eller uenigheder skabes i diskursen. I diskursen bringes problemet fattigdommen nemlig ind i et spil om sandt og falsk og som en genstand for moralsk, videnskabelig og politisk analyse: All those discoursive practices that introduce something into the play of true and false and constitute it as an object for moral reflection, scientific knowledge or political analysis. Foucault i Bacchi 1999:2 Det er altså vigtigt at rette blikket mod diskurserne og de diskursive praksisser, fordi diskurser ikke er anonyme platforme, men derimod bringer temaet fattigdom til diskussion ved at gøre det til genstand for refleksion. 7 Ifølge Bacchi behøver et tema ikke være et problem for at kunne være genstand for den analyseramme, som What s the problem? tilbyder: A What s the problem? Approach insists that it is crucial to reflect upon the representations offered both by those who describe something as a problem and those who deny an issue problem status. (Bacchi:4). Det vil sige, at tilgangen også kan bruges, selvom fattigdom ikke anses som et problem. 18


Madplan uge 9... - Maden i mit liv!\n25/02/2017 | Madplan - nemme madplaner til hele familien | 0 Kommentarer\nVinteren går på hæld – også selvom sneen nærmest har væltet ned her i Sydjylland siden i går, men okay så tager vi de sidste krampetrækninger med og tager hul på den sidste, halve uge med vinter, inden foråret begynder på onsdag – i følge kalenderen i hvert fald. Uge 9 bliver en stille og rolig uge for både Mortens og mit vedkommende – i hvert fald indtil lørdag, hvor Mortens mor fylder år og vi tager en tur til Silkeborg for at fejre hende. Søndag er det jo fastelavn og der skal selvfølgelig bages en portion fastelavnsboller til lidt eftermiddagshygge, men det bliver nu også det – ingen udklædning eller tøndeslagning til os.\nMandag – Ugen starter med en omgang af denne her super nemme pasta med flødeost, bacon og ærter. Fantastisk lækker ret, som er færdig på et øjeblik – faktisk plejer jeg at sætte pastaen over og koge og når pastaen er færdig efter ca. 12 minutter er saucen klar og det hele kan vendes sammen og sættes på bordet. Så bliver det ikke nemmere.\nTirsdag – Ugens suppe bliver aspargessuppe med hjemmelavede kødboller. Jeg overvejer, om vores ugentlige suppedag skal udfases, når vi nu tager fat på foråret, men marts kan godt være en både kold og våd måned og jeg kan i øvrigt vældig godt lide suppe, så jeg tror, at suppedagen får lov til at overleve – i det mindste en måneds tid endnu og så kigger vi på det. Som tilbehør til suppen bager jeg et lækkert pull apart brød med ost og hvidløg – uhhh der er ikke noget som at sidde og brække store bidder af et lunt brød fyldt med hvidløg og smeltet ost.\nOnsdag – Ugens “fisk” bliver en lækker spinattærte med laks, som selvfølgelig sagtens kan laves på en færdigkøbt tærtebund, hvis man hellere vil det. Tilbehøret bliver blandet salat og når ovnen alligevel er i gang, bager jeg også en portion bløde og svampede gulerodsbrud. Så kan vi få en friskbagt bolle, hvis vi bliver sultne senere.\nTorsdag – Vi tager en omgang thai inspireret aftensmad og menuen står på stegte nudler og grønsager med glaserede kødboller – en super nem ret, når først grønsagerne er snittet, og en rigtig børnefavorit. Ren Lady og Vagabonden på “thai’sk”.\nFredag – Weekenden fejres med fyldt kalkunbryst med pikantost og bacon. Tilbehøret bliver ovnbagte rodfrugter med timian, sennep og honning, hjemmelavet whiskeysauce og ristede kartofler. Og så skal vi da lige have en lun chokoladekage med flydende midte til dessert – så lækkert og super nemt at lave.\nLørdag – Som sagt skal vi fejre Mortens mors fødselsdag og det bliver med både frokost og aftensmad, så jeg tager en fridag i køkkenet.\nSøndag – Hjemmelavet lasagnette med bechamelsauce, som er blevet noget af et hit her i huset. Det er især smart at servere lasagnette eller lasagne – eller bare noget med kødsauce generelt – om søndagen, fordi en del af de grønsager, som ligger og putter sig i grønsagsskuffen, kan kommes i saucen. På den måde får vi ryddet op i grønsagsskuffen og er klar til at tage hul på en ny uge.


Brug for nye møbler til badeværelset - Liwas\nHjem / Sport og friluftsliv / Brug for nye møbler til badeværelset\nHvis du skal i gang med at indrette nyt badeværelse. Så kunne det måske være en ide, at vælge en af de løsninger, som du finder inde på hjemmesiden her. For her kan du nemlig finde et stort udvalg af forskellige former for badeværelsesmøbler. Det kan være, du er på jagt efter Brusekabiner med bund, badekar elle noget helt andet. Uanset hvad, så skulle du have en ganske god chance for at finde det rigtige. Det kunne derfor også være det helt rigtige sted at starte, når du går i gang med at lede efter de nye møbler, som du gerne vil have.\nMåske er det første gang, du skal ud og finde en brusekabine til badeværelset. Derfor har du også brug for noget viden omkring det produkt, som du køber. Derfor er hjemmesiden her også et godt sted at købe det. For du får nemlig masser af viden om produktet v ed at klikke dig ind på hjemmesiden. På den måde kan du også være sikker på, at du ender med at bruge dine penge på det rigtige. For det ville jo også være træls, at gå ud og investere i det forkerte, fordi man ikke har muligheden for at sætte sig ordenligt ind i, hvad det er man køber. Men det skal man altså ikke være nervøs for her.\nGode produkter til en fornuftigt pris\nNår man sætter sådan et rum som badeværelset i stand, så er det også vigtigt at tænke på, hvor man penge man bruger på det. Samtidig skal man heller ikke spare, sådan så kvaliteten ikke er i orden. Men hvis man vælger en af de løsninger, som man finder inde på hjemmesiden her. Så skulle der også være mulighed for at kunne bruge sine penge fornuftigt, og samtidig få en virkelig god kvalitet. Derfor er det også værd at kigge her, inden man går andre steder hen og kigger. Chancen for at man finder lige det, man skal bruge her, er i hvert fald i høj gras til stede.\nForrige Handl firmagaver af høj kvalitet hos Koala.dk\nNæste Nye sensorer til lys kan du finde her


True love - kapitel 9 - Movellas\nklokken er 18 det vil sige at Jason kommer om ca. 1 timer, for som sagt skulle vi jo ud og spise også til fest. Jeg er lige kommet ud af badet, jeg tager et håndklæde om min krop og et om mit hår. Går ind på mit værelse finder min hårtørrer frem og tørrer mit hår. Går over til min seng hvor det tøj jeg har fundet frem ligger, tager det på og begynder så at krølle mit alt imens jeg høre høj musik og skråler med på sangende. Jeg er endelig færdig med at krølle det nu skal det bare sættes "hvorfor gider det lort ikke og sider som det skal?" siger jeg irriteret\nDer er nu går 45 min og endelig sidder mit hår som jeg vil have det, det vil siger jeg kun har ca. 15 min til make-up, jeg skynder mig hen foran spejlet og begynder at lægge en pæn make-up. Jeg når lige at blive færdig da det ringer på døren, jeg skynder mig hen til sengen tager mine sko på og min tager min pung og løber så ned af trapperne og åbner døren og der står Jason og fuck hvor er han lækker. "Wooow hvor ser du godt ud Em" siger han og smiler frækt til mig "tak, jeg kan kun sige i lige måde" siger jeg og smiler sødt til ham, han griner lavet. "Når skal vi komme afsted" spørg han og kigger på mig "ja lad os det" siger jeg går ud af døren og låser den da min far igen er taget på forretningsrejse. Vi går hen til Jason's bil, han åbner døren for mig og lukker den efter mig så snart jeg er kommet ind.\nVi har kørt et stykke tid nu og jeg har faktisk stadig ikke fået af vide hvor vi skal hen "Jaaason?" spørg jeg og trækker lidt i a'et "jaaaaa Em?" siger han og kigger på mig med et smil "hvor er det vi skal hen" spørg jeg og sender også ham et smil "vent og se, vi er der lige om lidt" siger han og kigger ud på vejen igen "okay" siger jeg og kigger også ud på vejen. Det er begyndt at regne ikke meget men nok til det kan ses, jeg elsker regn det er et dejligt vejr også har jeg altid drømt om at få mit første kys i regnvejr, for det ser altså bare så romantisk ud når man ser det i film osv.\n"så er vi her" siger Jason og puffer til mig, da jeg sidder i mine egne tanker "endelig" siger jeg og griner til ham for at vise jeg laver sjov med ham "åhh luk så lang tid tog det da heller ikke" siger han og kigger smilende hen på mig "jo det gjorde" siger jeg og går ud af bilen og om til Jason som venter på mig "når skal vi få noget at spise"spørg ham og kigger ned på mig.\nsorry der først kommer et kap. nu min computer er gået i stykker og har først fået en ny her idag. er virkelig ked af jeg ikke har kunne skrive, men håber det er okay der skal nok komme nogle flere de næste par dag da jeg har fri fra arbejde helt til på tirsdag så håber på at få skrevet en masse :)


Allan Olsen: Jeg er stavnsbundet, men fuldstændig rastløs | Kristeligt Dagblad\nMin natur 19.07.19 Kl. 00:00\nDa Allan Olsens familie brød op fra barndomshjemmet i Grønholt, fulgte en mørk følelse af skyld sangeren og sangskriveren\n”Fra det øjeblik jeg satte mine ben i byen, længtes jeg hjem til bedstefar på husmandsstedet med hele den nærmest Morten Korchske bonde-ro, som var der. Jeg ved ikke, om man kan være født med et nærmest overdrevent nostalgisk, romantisk og sentimentalt anlæg, men i så fald er jeg det. Hver gang jeg har forladt noget hele mit liv, så er det den rene jammer,” siger sangskriveren og sangeren Allan Olsen, der her er fotograferet på det nedlagte godsbaneterræn i Aarhus, hvor han har sin base. – Foto: Lars Aarø/Fokus\nDer er knap 200 kilometer fra Grønholt til Aarhus, men sangeren og sangskriveren Allan Olsen kan få Grønholt til at opstå lige her midt i Aarhus, ligesom han gjorde i prosaens form, da han skrev erindringsbogen ”Tilfældigt strejfet”. I bogen gav han følgende introduktion af barndommens natur: ”Grønholt ligger forblæst på ryggen af et stærkt kuperet og dramatisk landskab et par kilometer sydvest for Frederikshavn. Istiden skubbede bakkerne foran sig oppe fra Norge, og den mistede først pusten, da læsset ramlede ind i det jyske grundfjeld. Der blev dyngen liggende, som den ligger i dag. Med store vidder mod vest, syd og nord og med havet mod øst.”\nHer havde hans bedstefar et husmandssted. Bedstefaderen var tidligt blevet enke, og hans yngste datter, Gerda, blev boende hjemme og fungerede som en slags husbestyrer for sin far. Egnens landpostbude fik længere ruter, og sådan gik det til, at Allan Olsens far, Bent, en dag kom cyklende i sin uniform til husmandsstedet i Grønholt. Han skulle finde vej til en gård, og Gerda tog sig tid til at forklare vejen. Der gik ikke længe, inden de blev par. Da de blev gift, blev de boende på husmandsstedet, hvor deres tre børn blev født. Allan Olsen kom til verden i 1956.\n”Jeg er født ind i slutningen af en samfundsform, som fem år senere var fuldstændig væk. Det var en husmandskultur med 12 tønder land, uden indlagt vand og køleskab, men med brændekomfur og kakkelovn.”\nHar man læst ”Alle vi børn i Bulderby”, har man fanget noget af grundstemningen i det Grønholt, hvor Allan Olsen var en blond dreng med krøller. Persongalleriet var overskueligt: bedstefar, forældrene, to søskende, tanten og onklen på det næste husmandssted og kusinen Birthe.\n”Grønholt bestod af nogle voksne, som var nødt til at være sammen, for de var dem, som var der. Og vi var en flok unger, hvor min lillesøster var den yngste. Vi var nødt til at være en flok. Jeg levede i en puppe og forestillede mig, at hele verden var lige her.”\nSkulle man have skrevet ”Alle vi børn i Grønholt”, ville man kunne læse, hvordan ungerne stormede ud til vejen, når de hørte en bil. For biler var der få af. Den eneste bil, de forventede i ugens løb, var fisker Karlsens hvide Opel. Karlsen kom hver tirsdag for at sælge fisk. Hvis der ellers kom biler, var det nogen, som var kommet på afveje, for et par hundrede meter bag husmandsstedet endte vejen brat ved en bæk, og der var ikke plads til at vende. Når en bil havnede der, vidste børnene, at dér var ’noget fint skidt’ fra byen. Altså Frederikshavn to kilometer mod øst.\nI Grønholt var der vide rammer for børn, så længe man kunne finde hjem igen. Alle børn vidste, at de skulle holde sig fra hesten, roehakkeren, tærskeværket og tændstikkerne.\n”Der var en overskuelighed og simpelhed, for der var nogle pejlemærker i forhold til, hvad der var rigtigt og forkert, godt og skidt. Børneopdragelse var noget, man arvede fra sine forældre. Som barn vidste man, når man nærmede sig kanten, og som en rask dreng nærmede man sig ikke bare kanten, men man gik hele tiden over den.”\nEn sommerdag fandt Allan Olsen en æske med tændstikker oppe på loftet. Hans bedstefar sad i køkkenet og drak kaffe, og Allan Olsen sneg sig væk fra huset, så ingen opdagede ham med den forbudte æske. Han gemte sig bag halmstakken på stubmarken og udså sig et par strå. Dem ville han sætte ild til. I løbet af et øjeblik stod halmstakken i flammer, og han løb skrigende ned mod gårdspladsen. Sammen med sin bedstefar betragtede han de orange flammer, mens han knugede sin bedstefars ærme.\n”Min bedstefar sagde kun en ting, der nøjagtigt identificerede problemet: ’Al’n, hvad ska’ køerne nu leve af til vinter?’ I mange år efter havde jeg mareridt med gammeltestamentlige billeder af græshoppesværme og hungrende kvæg. Det var drømme, hvor alle områdets køer døde af sult, fordi jeg havde brændt halmen af. De drømme kan jeg stadig have.”\nTo somre efter branden i halmen flyttede familien til et gasbetonhus på M. Vogelius Vej i Frederikshavn, mens Allan Olsens bedstefar blev på husmandsstedet. På M. Vogelius Vej var der toilet, og børnene fik på skift lov til at trække ud. Men det, som blev set som et materielt fremskridt, var i Allan Olsens barnesind forbundet med et mørke og en skyldfølelse.\n”Hvem andre end jeg havde revet den tændstik? I mit barnesind blev det til, at vi var nødt til at forlade Grønholt, fordi jeg havde lavet ulykker.”\nI de følgende år blev han ved med at vende tilbage til ejendommen i Grønholt. Så snart klokken var ringet ud på Bangsbostrand Skole, cyklede han ud til husmandsstedet.\n”Fra det øjeblik jeg satte mine ben i byen, længtes jeg hjem til bedstefar på husmandsstedet med hele den nærmest Morten Korchske bonde-ro, som var der. Jeg ved ikke, om man kan være født med et overdrevent nostalgisk, romantisk og sentimentalt anlæg, men i så fald er jeg det. Hver gang jeg har forladt noget hele mit liv, er det den rene jammer.”\nHan oplever, at han bar skammen med sig, og i årene på Bangsbostrand Skole blev den næret.\n”Der var en frygtkultur, som blev lagt i mig, og jeg havde altid dårlig samvittighed, når jeg var tæt på voksne, for jeg tænkte, at jeg nok havde gjort noget galt.”\nDengang skulle eleverne stå op, når læreren kom ind i klassen. Han husker den dag i 4. eller 5. klasse, hvor læreren sagde, at alle elever måtte sætte sig ned – blot ikke Allan Olsen.\n”Han var en skrækindjagende lærer, som kaldte mig ’Hunden Olsen’. Jeg blev stående og spekulerede på, hvad jeg mon havde gjort, mens læreren bladrede i sine papirer. Da der var gået fire eller fem minutter, brød jeg fuldstændig sammen, for jeg gik ud fra, at jeg havde gjort noget slemt. Læreren havde såmænd blot glemt, at jeg stadig stod op.”\nEfter 7. klasse forlod han Bangsbostrand Skole og blev elev på Frederikshavn Private Realskole, men straks det ringede ud på realskolen, cyklede han ned til sin gamle folkeskole og betragtede livet gennem porten.\n”Jeg skulle hele tiden holde fast ved det, jeg var kommet væk fra, selvom jeg selv ville videre, og det har fulgt mig som en tråd gennem stort set alting. Både i forhold til Grønholt og folkeskolen var der nok noget, jeg havde brug for at forsone mig med. Det var en slags bodsgang.”\nUd af al den ro, som omgav ham i årene i Grønholt, er der vokset en udtalt rastløshed. Man kan læse om rastløsheden i anden del af hans erindringer, ”Laksetrappen – et skævt tilbageblik”, som udkom i foråret, eller man kan se begejstringen bag hans lidt bistre udtryk, når han siger:\n”Jeg elsker at sætte mig ind i en bil og køre af sted. Om det så bare er en tur til Grindsted. Bare tanken om at flytte sig fra et sted er besnærende. På den ene side er jeg stavnsbundet til et sted, men jeg er også fuldstændig rastløs.”\nHan forklarer, hvordan han på husmandsstedet i Grønholt voksede op i en stilstand og aldrig kom nogen steder.\n”Vi skulle aldrig nogen steder. Mine forældres kultur var ikke en kultur, hvor man holder fri, men hvor man bestiller noget. Min mor var oppe for at malke klokken fem om morgenen alle ugens dage.\nPå sommerdage med blå himmel kunne det dog ske, at der blev råbt fra køkkendøren, at de skulle til stranden. Det var en så sjælden begivenhed, at faderens Agfa-kamera i nappaetuiet kom med. Skønt der ikke var langt til Kattegat, skulle de gå lidt, før det blågrønne tæppe af uendelighed dukkede op mod øst.\nHan ved godt, at det er et paradoks, når han taler om, at han både er rastløs og stavnsbundet. Det sidste mærker han, når han et par gange om ugen kører fra Aarhus til Frederikshavn for at besøge sin snart 89-årige mor, som har været alene siden hans fars død i 2013. Når Allan Olsen svinger ind på M. Vogelius Vej, sker der noget.\n”Så er det, som om der er nogle krystaller, der falder på plads, og jeg giver slip på en uro, som ikke behøver at være der. Ja, der falder jeg helt til ro.”\nNår han sætter sig ved klapbordet i køkkenet på M. Vogelius Vej, er det som at tage plads i den stillestående kultur, han voksede op. I køkkenets stilhed bliver det tydeligt, hvordan han selv og mange af hans jævnaldrende har været som flintesten, der bliver slået mod hinanden og flyver til alle sider. Som så mange andre fra Frederikshavn tog han til Aarhus, hvor han har boet det meste af sit voksne liv.\n”Vi ville udslette, hvor vi kom fra, og det var ikke kun os fra Frederikshavn. Spurgte man en pige, hvor hun var fra, så svarede hun: ’Jeg er bare fra Thisted.’ Bare. Som om det ikke var noget at være fra Thisted.”\n”I min generation satte vi lighedstegn mellem at flytte væk og være begavet og have udsyn. Men efterhånden fandt vi ud af, at der var nogle, som var mere begavede end os og ikke fandt det nødvendigt at flytte. Det er i høj grad mennesker, jeg beundrer. Det mest provinsielle er at tro, at man kan gøre sig uprovinsiel ved at flytte fra Frederikshavn til Aarhus. Det er bare et hop på stedet. Det, du søger, er ikke noget, du finder et andet sted, og den, du er, flytter med.”\nNår Allan Olsen er på M. Vogelius Vej, udtales hans fornavn Al’n. Det er ikke kun et a, som mangler. Her er i det hele taget en usagt kultur. Selvom hans bedstefar trofast kom cyklende fra Grønholt til M. Vogelius Vej hver søndag med flødeboller i cykelkurven til børnene, talte de aldrig om branden. At hans bedstefar ingenting sagde, var ikke det samme som, at han ikke sagde noget. Langtfra.\n”Det usagte fylder meget, og det er en del af kulturen, som mine ekskærester og ekskone har hæftet sig ved, når vi har været der. Og det er også noget, de har kritiseret. De mener, der har været masser af situationer, som kunne trænge til at blive diskuteret i en familie, hvor min storebror blev narkoman og alt muligt andet.”\nHans mor har læst begge hans bøger. To gange vel at mærke. Men de har aldrig talt om dem, og Allan Olsen værdsætter den tavshed.\n”Der er noget fint og respektfuldt med den stilhed. Er man vant til at omgås de samme seks eller syv mennesker et helt liv, så er det ikke så meget de ord, man bruger, som den, man er, som tæller.”\nFotografen er ankommet, og de aftaler at gå ned på det gamle godsbaneterræn. Allan Olsen har været gennem talrige fotoseancer, og han bryder sig ikke rigtig om det.\nDer, hvor han er fra, var der ikke nogen, som havde et portrætfoto, som var større end et pasfoto. Da han som ung musiker havde fået lavet en plakat, som var blevet sat op talrige steder i Frederikshavn, cyklede hans far rundt og pillede dem ned.\n”Det sidder i mig i dag. Jeg er båret frem af en anden tid, og modstanden mod den selvpromoverende kultur er i mine aflejringer. Jeg er fra et sted, hvor individet ved, at det ikke skal blæse sig selv op til at være mere end flokken. At sætte et stort billede med sit fjæs op over hele byen svarer til, at bierne i bistaden begynder at danse cancan. De ville blive dræbt på stedet.”\nGrønholt gav ham rastløsheden og en følelse af at være stavnsbundet. Siden han forlod Grønholt, har der ikke været et sted, hvor han tænkte, at han kunne være for evigt. Men nu har han købt et sommerhus nord for Frederikshavn, hvor han på dage med frisk pålandsvind kan betragte de kridhvide toppe på vandet, som de i barndommen døbte kattepoter. Han har haft det i et par år, men endnu ikke overnattet der.\n”Sommerhuset er sådan en aldersbeslutning. Et forsøg på at tvinge mig selv til at få et helle og et sted, hvor jeg kan tage op og bare være. ”\nFødt i 1956 i Grønholt ved Frederikshavn. Siden han var 16 år, har han spillet og er i øjeblikket i gang med en omfattende turné ”Olsen på afveje”. Flyttede til Aarhus i 1979 og begyndte at skrive egne sange. Udgav sit første album i 1989. Har 20 udgivelser bag sig og har modtaget en række hædersbevisninger, blandt andet Björn Afzelius-prisen (2000), P4 Prisen (2005), Ordkraftprisen (2013) og Danish Music Awards i årene 1993, 1997, 1999, 2001, 2005 og 2013. Har skrevet sine erindringer i to bind. ”Tilfældigt strejfet” fra 2015 og ”Laksetrappen” fra 2019. Bor i Aarhus og har en voksen søn.


Juli - Læsø Mere info og links til billetter findes her på siden under 'Koncerter' Imorgen deltager Olsen i 'Pyndts Samtalesalon' Jørgen Pyndt vil udspørge Allan om hans menneskesyn, værdisyn, livsfilosofi, tro og meget andet. Derfor har vi tænkt os at pengene, I gir for singlen, går til et nyt projekt - Den Hjemløse Hjemmeside. Favorit tilføjet Det søde liv - jul (2:4)Program varighed er 29 minutter. Jeg genkalder mig menneskemasser, og individer i mængden, skråt nede foran mig. Man går ind på scenen, og man ved at publikum sidder og glæder sig til alt andet, end at høre på én, de måske ikke aner, hvem. Ånden på isen var glasklar: »Kom hér, knægt, vi har brug for dig. Må de blive mange.\nKoncertsalen - DR: Dr koncertsal oversigt søde ordsprog\nSom altid - tak for jeres deltagelse og inputs. Undtagen på Alive-festival i Thy, hvor vandet tæskede ned over publikum, der så til gengæld var ligeglade. Liked, home, events, reviews, about, videos, photos. Til spørgsmålet om, hvorvidt jeg har sat mig ind i sagerne : Ak - kun efter bedste evne. Grenen og Koglen ( Jeg har selv besøgt disse ) - Institutioner med indsatte, hårde kriminelle op til 19-årsalderen med ufaglærte voksne og kun få uddannede pædagoer.\nDr koncertsal oversigt søde ordsprog - Restaurant Bar\nOlsen Om en uge tager Allan hul på sommerens koncerter. Allergener, venligst oplys om eventuelle allergener i forhold til ovenst å ende menu. 10:00, mens det almindelige salg starter på mandag. Det Kgl Teater,. Billetterne bliver sat til salg imorgen,.\nDR Koncerthuset - Wikipedia: Dr koncertsal oversigt søde ordsprog\nWww somali kvinder live sex og billede gratis download Vi håver og vil arbejde massage erotisk escort herning på, at det bliver muligt at genoptage traditionen i fremtiden. April deltager Allan i Record Store Day. Allan Olsen - Musikkens Hus, Aalborg.\nRussisk kvinde mødes kvinder leverkusen Posts, community, about Ørestads dr koncertsal oversigt søde ordsprog Boulevard 13, 2300 København, Denmark. 27.01 Allan Olsen solo pa Det Kgl. Herregud, DF har jo opbygget deres pizzadej, på dén opskrift, og dem går det jo godt.\nTantra massage sofia vejle escort Nu må vi hanke op i porno samleje telefonsex dansk de slagkraftige våben". Her vil det være muligt - som den eneste dag - at købe vinyl-udgaven af "Sange for rygere - live" i følgende butikker: Route 66 - Kbh. Blandt andet er København hjemstedet for Vega, som er en af de bedste spillesteder i Europa. Favorit tilføjet, jul med Price og Blomsterberg (1:4)Program varighed er 23 minutter.\nFree sex sider biograf lolland 614\nFakeHospital Busty new staff member sucking and fucking for job. Til de af jer, der trækker hold dig til musikken- kortet: Hvis jeg skal holde mig til musikken - vil det så sige at I, der bér mig om dette, er lutter professionelle debattører og skribenter? Nu er guitarerne pakket ned for iår, men vi åbner guitarkasserne igen allerede til januar. Favorit tilføjet Smagen af et juleeventyr - SnemandenProgram varighed er 28 minutter. Jazzhus Montmartre, jazzhus Montmartre ligger midt i København og inviterer dig inden for til et hav af jazzkoncerter hele året. Mojo Blues Bar er nok et af de få spillesteder i Europa, som har levende musik hver aften med hovedvægten lagt på blues og beslægtede stilarter. Første plade består af ni nye/nyindspillede sange, hvoraf de sødeste af jer allerede har hørt nogle på vores turné. Favorit tilføjet Vagn i Sverige (6:6)Program varighed er 28 minutter. Maj gæster Allan Olsen Band Koncerthuset. Det drejer sig jo fortrinsvis om de brune indvandrerbørn, og ressource-svage familier. Kan ikke ses i udlandet Favorit tilføjet Amerikanske dollarprinsesser (4:4)Program varighed er en time. Wegners legendariske designklassiker The Chair. Følg med og se mere hér! Alt forberedt og fikset, mens vi andre sov. For første gang i. Men I var alle med på joken - tak for dét. Igår sluttede Olsens efterårstour. Endda i en tid, hvor kriminaliteten blandt målgruppen er styrtdykket. Derfor tager vi endnu en tur rundt med d'herrer 2 x Alstrup, Andersen, Vincent Skjærbæk til sommer. Flere steder blinker de røde lamper, og andre steder er der meldt 'få billetter'. Venstres Karsten Lauritzen svinger sig op - specielt unge moden mand søger kvinde ældre 20 for forholdet horsens når det drejer sig om sociale og straffe-retslige forhold. Olsen En lille reportage i Fyens Stiftstidende fra Allans koncert på Magasinet i Odense i sidste weekend. Hvordan kan en så lille, rød lampe på en fladskærm oplyse et helt hotelværelse, i dén hensigt at oplyse om, at skærmen er slukket? Og dén kat var ikke bare solo - den var supersolo. Kan ikke ses i udlandet Favorit tilføjet Firestone og krigsherrenProgram varighed er en time. Hovedpersonen selv siger: "Vi må igang. Jeg har ikke hørt en eneste tilhænger af Blå bloks forslag, i denne valgkamp tale om, hvordan man vil sikre, at erfaringerne fra 2010, ikke vil blive gentaget. Passito Bianco, Le vigne bianche, italien, vegetar *Ovenstående retter kan skiftes ud med vegetarretterne dog kun ved forudbestilling. Hermed et par bemærkninger, fortrinsvis i forhold til de indlæg, der beklikker min troværdighed, hø-hø. Det er ikke let at være dén, der skal "varme op" for nogen. Kan ikke ses i udlandet Favorit tilføjet Antikkrejlerne XII (8)Program varighed er 44 minutter. Her mere til Mikael K's musik på Spotify og her: Possums Jeg ved ikke hvad det er med min hukommelse. Allan spiller en håndfuld udvalgte koncerter her til sommer. Det har været fedt og lærerigt. Del af min bog, Tilfældigt Strejfet netop nu er i trykken og udkommer medio marts, 2019.\nEn tanke om “Dr koncertsal oversigt søde ordsprog”\ndr koncertsal oversigt søde ordsprog siger:\n26.05.2017 på 08:13\nOplevelsen er stor, allerede n?r man. DR, koncerthusets mest imponerende scene indbyder.\ndr koncertsal oversigt søde ordsprog på Dr koncertsal oversigt søde ordsprog