Dagsordenens punkt 46-1\nTirsdag den 3. Juni 1997\nDagsordenens punkt 46.\nBetænkning afgivet af Landstingets Markedsudvalg.\n(Udvalgets Formand, Johan Lund Olsen og Anthon Frederiksen)\nJohan Lund Olsen, forslagsstiller, Iniut Ataqatigiit:\nJa i disse år hvor gud og hver mand snakker om et mere selvstændig og selvhjulpen Grønland er vores motto AKøb Grønlandsk@ mere eller mindre på alle folkevalgtes læber, uanset om vi sidder i Landstinget eller ude i de enkelte kommunalbestyrelser når mottoet er så indlysende logisk så regne vi også normalt med at der handles derefter.\nAmutsivitt en samfundsejet virksomhed som producerer erhvervsjoller, fiskebåde, forbrændingsanlæg til hjemmemarkedet, hvorfor vi meget apropos fra Landstingets talerstol ikke holder os tilbage fra at bruge dette motto om at AKøbe Grønlandsk@ i forhold til såvel ESU, hvor egne fiskere, kommuner samt andre potentieller hjemlige købere.\nSom forbruger såvel højt som lav lokkes vi også gerne af Royal Greenland A/S og andre producenters markedsføring af deres produkter om grønlandsk proviant, sunde, velsmagende som vi ikke kan undvære foruden, o.s.v. hvorfor vores købelyst også er derefter, selvom hver en krone mange gange må vendes da priserne mange gange synes for højt sat i detailhandelen.\nMange forbrugere tors fattige som kirkerotter sørger dog gerne for at have penge til overs velvidende om at der er tale om et grønlandsk produkt, som kommer vores fiskere og fangere tilgode og i sidste ende ovenikøbet gavner grønlandsk indenlandske økonomi, og dermed vores egen selvhjulpenhed.\nSå rosende superlativer kan dog på ingen måde påhæftes den samfundsejede virksomhed KNI A/S ligesom i 1960'erne og 1970'erne fyrer virksomheden rask væk grønlandske ansatte for at erstatte dem med tilkaldte arbejdskraft, også selvom vi siden Hjemmestyrets indførelse i 1979 altid har haft en særlov om regulering af den udefrakommende arbejdskraft. Som om denne landsskadende virksomhed ikke skulle være nok i sig selv er vi også blevet klogere på at erfare at denne virksomhed også er begyndt at importere 30 tons islandsk lammekød.\nDenne erfaring beriges vi med i Landstingets udvalg for Fiskeri, Fangst og Landbrug da vi begyndelsen af februar måned besøgte fåreholderdistrikterne i syd. Helt i overensstemmelse med vores forehavende og formål med besøget hos fåreholdererhvervet, var det derfor også nærliggende at besøge KNI A/S egen virksomhed i Narsaq Nari A/S hvor også lammeslagtningen og produktionen netop finder sted.\nVirksomheden er samfundsejet og derfor lidt af en stor gåde for os og sandelig også for virksomhedens ansatte, at dette ejerne KNI går ud og indkøber udenlandsk lammekød, selvom lammeslagteriet bugner af nedfrosset grønlandske lammekroppe der ligeså vel kunne sælges hos KNI=s egne detailbutikker.\nMen meget forståeligt så kunne vi da også konstaterer fåreholdernes dybe skuffelse og afmagt eftersom fåreholderne år efter år har øget der egen produktion til lam til slagtning hos Nari A/S.\nGrønland er paradoksernes land, og min første tanke var, at meningen med dette galskab at KNI fyrede grønlandske ansatte, ligesom lammekroppene skal nedkøles i fryseren for at skaffe plads til samme men bare tilkaldt.\nStil såvel den lokale arbejdskraft som deres lammekød på køl, så kan vi få tilkaldte og importerede i stedet, det er budskabet. Man kan så stille sig selv budskabet om AKøb Grønlandsk@ også gældende for vores egen Hjemmestyreejede virksomheder er en saga blot og om loven om regulering af den tilkaldte arbejdskraft allerede er gået i glemmebogen hos KNI=s ledelse.\nVirksomhedens bestyrelse er den reelt politiske ene ansvarlig, nemlig Landsstyret. Det er denne konklusion man må slutte eftersom man fra ansvarlig hold åbenbart lader stå til og lukker øjnene for hvad der egentlig sker i KNI.\nOg jeg fremsætter her til forårssamlingen derfor følgende forslag til dagsordenen, at der etableres en række tilsynsråd for de Hjemmestyreejede virksomheder med repræsentanter fra såvel Landsting som kommunerne og derudover at såfremt at hvis vi ikke kan som i Norge og Island kan få indført en tårnhøj importafgift på udefrakommende lammeprodukter.\nAnthon Frederiksen ,forslagsstiller, Kandidatforbundet:\nMit forslag er allerede omdelt og alle har fået det, hvorfor jeg blot vil fremlægge det ganske kort såfremt formanden tillader det. Og jeg har stillet et forslag om forarbejdning af sælkød og kød af andre kødarter, vi ved jo at man ikke udnytter sælkød i højere grad i Grønland.\nJakob Sivertsen , Formand for Landstingets Markedsudvalg, Atassut:\nLandstingets Markedsudvalg har på sine møde 22. april, den 13. maj, den 17. maj og den 19. maj behandlet en række punkter henvist til udvalgsbehandling.\nMarkedsudvalget har behandlet et medlemsforslag stillet af Landstingsmedlem Johan Lund Olsen vedrørende indførsel af importforbud eller andre restriktioner på import af lammekød, samt et medlemsforslag stillet af Landstingsmedlem Anthon Frederiksen vedrørende igangsætning af produktion af sælkød og kød fra andre arter.\nMarkedsudvalget har endvidere behandlet FM 1997 punkt 11, Forslag til forordninger og ændringer af forordninger vedrørende KNI A/S, Royal Arctic Line A/S og Tele Greenland A/S m.v. Der er til dette punkt afgivet en særskilt betænkning.\nI forbindelse med behandling af ovenstående punkter, har udvalget endvidere drøftet ejerforholdet til Neqi A/S.\nMedlemsforslag stillet af Johan Lund Olsen vedrørende indførsel af importforbud eller andre reaktioner på import af lammekød, der har udvalget følgende bemærkninger: Til brug for behandlingen af dette medlemsforslag er der indhentet oplysning fra følgende instanser: Savaatillit Peqatigiit Suleqatigiissut, de sammenarbejdende fåreholderforeninger, nemlig SPS, Skattedirektoratet, Direktoratet for Erhverv, Trafik og Forsyning, Direktoratet for Fiskeri, Fangst og Landbrug og endelig KNI.\nEt flertal af Landstingets Markedsudvalg kan ikke indstille at der indføres importforbud eler andre restriktioner på import af lammekød. Udvalget har i den forbindelse lagt vægt på flere forhold.\nSavaatillit Peqatigiit Suleqatigiissut oplyser i deres høringssvar, at den nuværende grønlandske produktion af lammekød ikke er tilstrækkelig til at dække efterspørgslen. Savaatillit Peqatigiit Suleqatigiissut, SPS påregner imidlertid at kunne mætte hjemmemarkedet med grønlandsk lammekød i 1998.\nEndvidere har oplysninger fra Landsstyreområdet for Erhverv, Trafik og Forsyning, vedrørende Grønlands forpligtigelser ifølge internationale handelsaftaler, været bestemmende for udvalgets indstilling. Navnlig angivelsen af et importforbud på lammekød vil stride imod WTO, World Trade Organisation-aftalen.\nLandsstyreområdet for Erhverv, Trafik og Forsyning anfører, at en mulig konsekvens af indførsel af importforbud på lammekød kan blive, at Grønland bliver mødt med modforanstaltninger fra eksportlandene, eksempelvis i forhold til den grønlandske fiskerieksport.\nEt mindretal i Landstingets Markedsudvalg bestående af Manesse Berthelsen, Inuit Ataqatigiit ønsker at fremsætte følgende mindretalsudtalelse til betænkningen:\nAEt mindretal i udvalget, repræsenteret ved Inuit Ataqatigiit repræsentant, skal herved i princippet erklærer sig enige med forslagsstilleren i, at der i en tid hvor der forventes en forøget egenproduktion af lammekød i Grønland i de kommende år, er nødvendigt med importbegrænsende tiltag for at beskytte hjemmemarkedsproduktionen, for derved at sikre en stabil beskæftigelse i det grønlandske fåreholdererhverv, og da import af udenlandsk lammekød kraftigt vil kunne forøge afsætningsproblemer for det grønlandske hjemmemarkedsprodukt i de nærmest kommende år.\nEt mindretal i udvalget ved Inuit Ataqatigiit skal derfor primært foreslå at afgiften på importeret lamme- og fårekød forhøjes fra kr. 25,00 pr. kg til kr. 45,00 pr. kg. for derved at opnå prismæssig ligestilling mellem den grønlandske vare og den importerede vare, nemlig den New Zealandske vare.\nDerudover henstiller mindretallet at Neqi A/S fortsat skal have mulighed for afgiftsfri import af udenlandsk lammekød- og fårekød, primært af islandsk oprindelse, idet Inuit Ataqatigiit forudsætter, at dette kun sker når særlige omstændigheder taler for det i den enkelte konkrete situation og efter forudgående drøftelse og accept af fåreholderne i Sydgrønland.\nDette vil eksempelvis kunne komme på tale ved en eventuel mangelsituation og dermed af hensyn til fortsat beskæftigelse på Neqi A/S. Endelig ønsker mindretallet, udover den foreslåede importbegrænsende generelle afgiftforhøjelse, at bestræbelserne på at nedbringe priserne på grønlandsk produceret lammekød må på forbrugersiden skal fortsættes, idet disse bestræbelser uden tvivl vil være den bedste gardering mod fremtidige afsætningsproblemer. A, og det var så mindretalsudtalelsen.\nMedlemsforslag stillet af Landstingsmedlem Anthon Frederiksen vedrørende forarbejdning af sælkød og kød fra andre arter, der har udvalget taget følgende stillingtagen: Landstingets Markedsudvalg skal indledningsvis tilkendegive sin støtte til en øget produktion af grønlandske produkter. Markedsudvalget udtaler endvidere sin støtte til alle tiltag der kan fremme udviklingen af nye produkter baseret på grønlandske ressourcer.\nTil brug for udvalgets behandling af dette medlemsforslag er der indhentet oplysninger fra Landsstyreområder for Erhverv, Trafik og Forsyning. Endvidere er ARedegørelse om Sekundære Produkter@ samt ARapport om Forbrugernes Indkøbspræferencer@ indgået som bilag i udvalgets behandling.\nUdvalget er således bekendt med, at der allerede er igangsat flere projekter samt afsat betydelige midler til afdækning af muligheder indenfor dette område. Landstingets Markedsudvalg udtaler sin tilslutning til disse tiltag.\nUdvalget har også beskæftiget sig med Neqi A/S. I forbindelse med behandlingen af punkter henvist til udvalgsbehandling, har Markedsudvalget drøftet ejerskabet af Neqi A/S ejet af KNI Pisiffik A/S.\nMarkedsudvalget er klar over, at de Hjemmestyreejede aktieselskaber generelt er at opfatte som uafhængige juridiske enheder, på hvilken Grønlands Hjemmestyre kun har direkte indflydelse som aktionær på generalforsamlingen.\nMarkedsudvalget ønsker alligevel at give udtryk for sin holdning vedrørende ejerforholdet til Neqi A/S. Landstingets Markedsudvalg er af den opfattelse, at etablering af Neqi A/S som et selvstændigt selskab vil være mest hensigtsmæssig. Som man er ved er Neqi A/S og Royal Greenland A/S der beskæftiger sig med grønlandske produkter.\nOg Landsstyremedlemmet for Fiskeri, Fangst og Landbrug, Hr. Paviraq Heilmann. På Landsstyrets vegne skal jeg takke Markedsudvalget for dets betænkning. Jeg vil på vegne af Landsstyret give følgende bemærkninger hertil:\nLandstingsmedlem Johan Lund Olsen, Inuit Ataqatigiit har stillet forslag om indførsel af importforbud eller andre restriktioner på import af lammekød til Grønland.\nLandsstyreområdet for Erhverv, Trafik og Forsyning har på anmodning fra Markedsudvalget belyst medlemsforslagets overensstemmelse med Grønlands internationale forpligtigelser ifølge internationale handelsaftaler.\nHeri indgår, at et importforbud af lammekød vil være i strid med WTO-aftalen. En mulig konsekvens af indførelse af et importforbud på lammekød kan således blive, at Grønland bliver møde med modforanstaltninger fra eksportlandene, eksempelvis i forhold til den grønlandske fiskerieksport.\nMan kan konstatere, at der i udvalget er et flertal for at indstille, at der ikke indføres importforbud på lammekød. Landsstyret kan tilslutte sig flertallets indstilling.\nEt mindretal i udvalget, repræsenteret ved Inuit Ataqatigiit´s medlem, har erklæret sig enig med Landstingsmedlem Johan Lund Olsen i, at der på grund af en forventet forøget egenproduktion af lammekød i de kommende år er behov for yderligere importbegrænsende tiltag. Derudover foreslås, at afgiften på importeret lamme- og fårekød forhøjes fra kr. 25,- pr. kg. til kr. 45,- pr. kg. Landsstyret kan ikke tilslutte sig forslaget om en forhøjelse af afgiften for lamme- og fårekød.\nDels er det nuværende afgiftsniveau allerede meget højt, dels vil en sådan forhøjelse være i strid med WTO-aftalen. En afgiftsforhøjelse vil, som tidligere nævnt kunne blive ramt af modforanstaltninger fra andre lande i WTO.\nDerudover henstiller mindretallet, at Neqi A/S fortsat skal have mulighed for afgiftsfrit at importere lamme- og fårekød, primært af islandsk oprindelse.\nNeqi A/S har i forvejen fået en tidsbegrænset afgitsfritagelse til import af slagtede lam. Denne tidsbegrænsning er gyldig indtil efteråret 1997. Hvorvidt afgiftsfritagelsen vil blive forlænget er der endnu ikke truffet beslutning om.\nNeqi A/S=s nuværende lamme- og fårekødsimport er primært begrundet i, at hjemmemarkedsproduktionen i øjeblikket ikke er tilstrækkelig stor til at kunne dække efterspørgslen på grønland produceret lamme- og fårekød, samt i beskæftigelseshensyn.\nSavaatillit Peqatigiit Suleqatigiissut, SPS mener, at man i år eller senest til slagtningen 1998 vil være i stand til at mætte hjemmemarkedet med grønlandsk lammekød.\nSåfremt dette opnås, synes Neqi A/S ikke længere at have behov for at importere lamme- og fårekød og i den henseende derfor næppe for at få forlænget afgiftsfritagelsen.\nSå længe der er behov for at importere lamme- og fårekød, er det Landsstyrets holdning ikke at søge at diktere, hvorfra en sådan import skal foregå.\nHvis Neqi A/S eller andre virksomheder har behov for at importere kød, vil overvejelser om kvalitet, pris, leveringsbetingelser og ikke mindst forbrugernes præferencer indgå i beslutningsgrundlaget. Det er Landsstyrets opfattelse, at virksomhederne er bedst til at vurdere sådanne spørgsmål selv.\nDet vil således være uhensigtsmæssigt, hvis Landsstyret indførte differentieringer mellem hvilke lande, der skal importeres kød fra, og tilmed være i strid med WTO-aftalen.\nEndelig ønsker mindretallet i Markedsudvalget, at man skal fortsætte bestræbelserne på at nedbringe priserne på grønlandsk produceret lammekød på forbrugersiden.\nGenerelt ønsker Landsstyret at føre en forsigtig prispolitik og kan som sådan ikke være uenig i dette sigte. Det er imidlertid ikke Landsstyrets opfattelse, at avancerne på lammekød afviger væsentlig fra andre grønlandsk producerede fødevarer.\nLandsstyret har heller ikke ønske om direkte at diktere prisniveauet på det grønlandsk producerede lamme- og fårekød. Priserne afspejler i første omgang resultatet af forhandlinger mellem SPS og Neqi A/S der hvert år føres før slagtningen om efteråret. Landsstyret har en forventning om, at parterne ved disse forhandlinger søger at fastlægge et realistisk niveau, der kan sikre både afsætning og indtjeningsevne i erhvervet.\nLandsstyreområdet for Fiskeri, Fangst, og Landbrug har overfor Markedsudvalget desuden orienteret om, at Landbrugsrådet har besluttet at nedsætte en arbejdsgruppe for at få undersøgt problematikken om afsætning og prisdannelse på grønlandsk producerede lammekød nærmere. Herudover vil blandt andet indgå udarbejdelse af estimater for de kommende års lammeproduktion og en analyse af mulighederne for at forøge fåreholdererhvervets konkurrenceevne ved effektiviseringer.\nI Landbrugsrådet er såvel Neqi A/S, SPS som Direktoratet for Fiskeri, Fangst og Landbrug repræsenteret.\nLandsstyret ser frem til denne redegørelse, og vil ikke udelukke justeringer i landbrugspolitikken med henblik på at imødegå konkurrencen fra importeret lammekød. Landsstyret ønsker dog, at eventuelle ændringer bør overvejes nøje på forhånd. Man er således enig i, at vi ikke bare vil skulle se stiltiende på, hvis den hjemlige lammeproduktion kom til at stå over for at blive udkonkurreret.\nLandsstyret skal ikke undlade at gøre opmærksom på, at fåreholdererhvervet i de seneste år har været inde i en kraftig fremgang. Dette gælder både, hvad angår de producerede mængder og den generelle indtjening hos fåreholderne. Vi står derfor ikke i en akut situation, hvor vi er tvunget til at handle meget hurtigt. Derfor vil Landsstyret advare mod, at man her og nu foretager indgreb, som risikerer at få et andet udfald end tiltænkt.\nUdvalget har endvidere behandlet et punkt fra Anthon Frederiksen, Kandidatforbundet vedrørende forarbejdning af sælkød og kød fra andre arter.\nHerunder har udvalget udtalt sin støtte til øget produktion af grønlandske produkter samt til alle tiltag, der kan fremme udvikling af nye produkter baseret på grønlandske ressourcer. I behandlingen er blandt andet indgået Redegørelse om sekundære produkter, som blev fremlagt tidligere under denne samling. Heri beskrives de aktuelle produktioner, som er iværksat.\nDet gælder eksempelvis Royal Greenland Hjemmemarked, som har haft en betydelig omsætningsfremgang på sine forskellige hjemmemarkedsprodukter, som Sisimiut Foods A/S som har påbegyndt produktion og hovedsagelig sæl- og hvalkød. Der er ligeledes initiativer i gang med spændende perspektiver, støttet økonomisk af Landsstyret, med udvikling af et sælkødsprodukt, der vil søges afsat i fjernøsten.\nMed de mange forskellige aktuelle tiltag rundt omkring, peger redegørelsen blandt andet på behovet for en vis koordination mellem producenterne, hvad angår emner som eksempelvis råvarepriser, produktsortiment, produktudvikling, mærkning og markedsføring.\nLandsstyret skal udtrykke sin tilfredshed med Markedsudvalgets tilslutning til de tiltag, som er igangsat på området. Landsstyreområdet for Fiskeri, Fangst og Landbrug vil i den kommende tid arbejde videre med de anbefalinger, som blev fremsat i forbindelse med Redegørelsen om sekundære produkter, nemlig omkring udarbejdelse af forslag til rammer for etableringshjælp til opstart af produktion, produktudvikling samt markedsføring af nye produkter.\nI betænkningen udtrykker Markedsudvalget endelig, at Neqi A/S bør etableres som et selvstændigt selskab. Det fremgår dog ikke af betænkningen, hvad der er den konkrete årsag til, at Markedsudvalget har drøftet ejerskabet af Neqi A/S. Men det kan dog oplyses, at Landsstyret ikke har konkrete planer om at overtage Neqi A/S som et direkte hjemmestyreejet selskab.\nFor det første synes det mest hensigtsmæssigt, at KNI Pisiffik A/S ejer Neqi A/S som følge af Neqi A/S=s rolle som leverandør til KNI selskaberne. Dette ejerskab sikrer Neqi A/S en stabil afsætning af sine produkter, da KNI Pisiffik A/S som ejer er interesseret i en positiv driftsmæssig udvikling i Neqi A/S.\nFor det andet vil en eventuel konstruktion, hvor Hjemmestyret overtog Neqi A/S betyde en forøgelse af Hjemmestyrets driftsmæssige risiko, idet man i givet fald ville kunne komme til at dække Neqi A/S eventuelle underskud. I dag dækkes et muligt driftsmæssig tab af KNI Pisiffik A/S.\nMed disse bemærkninger skal jeg på Landsstyrets vegne endnu engang takke udvalget for dens betænkning.\nMikael Petersen , ordfører for Siumut:\nVi skal skal fra Siumut knytte følgende bemærkninger til Markedsudvalgets betænkning. Vedrørende Landstingsmedlem Hr. Johan Lund Olsens forslag om indførsel af importforbud eller andre restriktioner ved import af lammekød støtter vi fra Siumut flertallets indstilling.\nVi skal fra Siumut benytte denne lejlighed til at understrege at vi lægger stor vægt på vort lands videreudvikling i samhandlen med omverdenen, hvorfor vi lægger vægt på handelssamarbejde med andre lande under stabile relationer i god forståelse med hinanden.\nVi har lagt mærke til at Markedsudvalget i kontakt med Erhvervsdirektoratet har undersøgt om hvorvidt det omhandlede forslag er i harmoni med WTO-aftalerne. Og det er ganske tydeligt at Johan Lund Olsens forslag er i modstrid med WTO-reglerne.\nFra Siumut lægger vi altid vægt på selvforsyning af lammekød hele året rundt, og derfor er vi altid med til at virke for videreudviklingen inden for fåreavlen. Det er med glæde at vi konstaterer, at fåreholderforeningen SPS regner med, at fårebesætningen fra 1998 vil blive så stor at man kan regne med helårsforsyning i hele landet med lammekød.\nVi er fuldt ud enige i Landsstyrets svar vedrørende prisfastsættelse på lammekød. man skal jo forståelig nok gå ud fra markedspriserne og ikke sætte priserne fast ensidigt.\nVedrørende Anthon Frederiksens forlag om videre forædling af sælkød og kød fra andre pattedyr er vi enige i med udvalgets indstillinger. Men vi skal præcisere at vi godt forstår forslagsstillerens bevæggrunde, men udvalget har ret i, at de forskellige eksisterende produktionsvirksomheder er i gang med udvikling og produktion af grønlandske produkter. Eksempelvis kan vi nævne Royal Greenlands Hjemmemarkedsafdeling, Sisimiut Foods, Apsolu Fishing Aps og endelig kan man benytte sig af fødevarerskolen Inuili i Narsaq. Noget som landstingsmedlemmerne er godt bekendt med, at man er godt igang med planerne om produktion af sælkød med henblik på eksport til Kina. Og resultatet ser vi frem til med spænding.\nVedrørende Markedsudvalgets udtalelse vedrørende Neqi A/S har vi god forståelse for Landsstyrets svarnotat og tager dette til efterretning.\nMed disse bemærkninger tager vi Markedsudvalgets betænkning til efterretning.\nFinn Karlsen., ordfører for Atassut:\nMarkedsudvalgets betænkning. Landstingsmedlem Johan Lund Olsen har stillet forslag om indførsel af importforbud eller andre restriktioner på import af lammekød til Grønland. Fra Atassut skal vi fremkomme med følgende bemærkninger til Markedsudvalgets betænkning vedrørende forslag om importforbud:\nVi kan godt forstå at Markedsudvalget har indhentet bemærkninger til forslaget fra fåreholderforeningernessammenslutning, Skattedirektoratet, Trafik- og Forsyningsdirektoratet samt KNI. Flertallet i udvalget er imod forslaget og det er Atassut enig i. Vi har jo endnu ikke opnået selvforsyning af lammekød idag. Hvis og man regner først med at dette kan nås blive realiseret i 1998.\nHvis forslaget godkendes før vi er selvforsynende med lammekød vil Neqi A/S Narsaq i visse tider af året. Idag giver import af lammekød beskæftigelse for mange fastboende der er jo kun en medarbejder udefra og resten stammer fra Narsaq.\nEndvidere kan vi nævne at forslaget er imod WTO internationale handelsaftaler, vi er også nervøse for at det også kan skade vores handel med udlandet.\nLandstingsmedlem Anthon Frederiksens forslag vedrørende forarbejdning af sælkød og kød fra andre arter vil vi fra Atassut hertil bemærke, at partiet er helt enig med Markedsudvalgets betænkning. Udvalget har indhentet oplysninger fra implicerede firmaer. Endvidere er Atassut enig med Markedsudvalget bemærkninger vedrørende Neqi A/S.\nOg med disse bemærkninger tager Atassut udvalgets betænkning til orientering.\nManasse Berthelsen , ordfører for Inuit Ataqatigiit:\nJohan Lund Olsens forslag om indførsel af importforbud eller andre restriktioner på import af lammekød eller forhøjelse af indførselsafgifterne. Efter gennemgang af landbrugsforholdene skal IA fremsætte et forslag om forhøjelse af importafgiften for lammekød.\nVi skal fra Inuit Ataqatigiit beklage de indkomne svar fra høringsparterne under sagens behandling i Markedsudvalget. Fordi vi forstod besvarelserne i høringsrunden således fra Inuit Ataqatigiit, SPS støtter at man kan forhøje indførselsesafgiften og dermed beskytte den grønlandske lammeproduktion, man skal præcisere, at samfundet og enkelte personers meget store finansieringer til de enkelte fåreholdere.\nLandbrugsrådet støtter SPS fra KNI A/S støtter man, at man indfører indførselsesafgifter for importeret lammekød, og Neqi A/S vil i forbindelse med mangel på lammekød arbejde for, at vil fortsætte at man ikke har importforbud, men Neqi A/S og direktoratet for Fiskeri, Fangst og Landbrug har man rettet henvendelse til m.h.t. forhøjelse af indførselsesafgifterne fra 25 til 45 kr. og baggrund der til at vort eget land kan få nok af lammekød produceret her i landet.\nLandsstyremedlemmet for Landbrug nævnte i sit svarnotat, at man har nedsat et udvalg der skal se på området. Direktoratet for Fiskeri-, Fangst- og Landbrug indstiller at forhøjelsen af indførselsafgifterne vil være i strid med WTO-aftalerne. Vi ved godt, at man yder meget stor støtte til importeret fårekød. som eksempel kan vi blot nævne at det bliver transporteret fra den anden side af jordkloden, nemlig New Zealand, hvor 1 kg. lammekød koster 16. kr. og 1 kg. hjemmeproduceret lammekød koster 42 kr.\nDermed når der ydes så store tilskud til egen produktion så må man spørge om hvor WTO er henne i dette spørgsmål, vi skal blot nævne at det er forbudt at indføre lammekød til Island og Norge har for nylig forhøjet indførselsafgifterne meget hørt. Derfor med hensyn til det førannævnte mener IA at man ikke blot kan lukke ørerne af for disse, og vil gerne foreslå at Landsstyret til efterårssamlingen tager nogle initiativer således at man kan få forbedret konkurrenceevnen af det grønlandske producerede lammekød.\nMen vi skal også gøre opmærksom på, at vi mener at dette forslag er principielt for her tænker vi på, at det produktet vi selv her kan producerer her i landet må beskyttes, som eksempel kan vi nævne, at dem der producerer krabbetegnere bliver konkurreret fra canadierne selvom disse krabbetegnere først skal transporteres fra Canada, så er det meget billigere.\nFra Inuit Ataqatigiit vil vi gerne ønsker vores store tilskud vedkommende som producerer krabbetegnere får, for at lave disse i Canada.\nM.h.t. Anthon Frederiksens forslag så skal vi udtale at vi er enige med Markedsudvalget men vi skal også lige udtale at det som Landsstyremedlemmet for Fiskeri-, Fangst- og Landbrug udtaler, at man skal efterlyse en mere smidigere kødproduktion her i Grønland, som f.eks. samarbejde med Inuli Ati og slagterierne. Landssstyremedlemmet for Fiskeri-, Fangst- og Landbrug sagde i sit svarnotat, at det er spændende perspektiver der er igang med udvikling af en sælkødsproduktion. IA ønsker venligst at Landsstyremedlemmet kommer med en redegørelse om, hvad der er for nogen der er tale om her.\nMed hensyn til Neqi A/S så kan vi sige, at Neqi A/S beskytter sin import af kød udefra, det importeret fårekød lammekød udefra for at have arbejde året rundt, selvom de siger at de først vil importere lammekød når de har mangel af grønlandsk produceret lammekød.\nHer kan vi sige, at de har behov for kød udefra og hvad så. Vi mener at det er betænkelig fra Inuit Ataqatigiits side, at man vil importere kød blot for at få beskæftigelse til medarbejderne, at man har lammekød det skal ikke være afgørende for antal af beskæftigede.\nInuit Ataqatigiit vil påpege på, at man skal kunne udføre udskæring af grise- og oksekød i lighed med lammekød i Neqi A/S. Derfor Markedsudvalget revurderer forholdene vedr. Neqi A/S.\nBjarne Kreutzmann. Akulliit Partiiat:\nAkulliit Partiiat både forstår og er enig med flertallet i Landstingets Markedsudvalg om ikke at kunne indstille at der indføres importforbud på bla. lammekød, også af den grund som udvalget har givet i betænkningen, nemlig Grønlands forpligtigelse i følge indgåede internationale handelsaftaler.\nVedrørende Anthon Frederiksens forslag om forarbejdning af sælkød og kød fra andre arter, må Akulliit Partiiat konstaterer at der allerede er igangsat flere projekter samt afsat betydelig midler til dækning af mulighederne indenfor dette område.\nVedrørende Neqi A/S giver Akulliit Partiiat sin tilslutning til Markedsudvalgets holdning vedrørende ejerforholdet til Neqi A/S nemlig, at det vil være mest hensigtsmæssigt hvis Neqi A/S blev etableret som et selvstændigt selskab.\nOg med disse korte bemærkninger har vi kommenteret Markedsudvalgets betænkning.\nAnthon Frederiksen , Kandidatforbundet:\nJeg er glad for at Markedsudvalget har foretaget høring til flere berørte instanser m.h.t. Landstingsmedlems Johan Lund Olsens forslag.\nMan har således foretaget høring hos SPS og i følge deres høringssvar ser det ud til, at der er manglende tilførsel af grønlands lammekød i forhold til efterspørgslen til den grønlandske marked, og endelig nævntes at man samtidig skal være varsomt med at handle i strid med WTO-aftalen, da det kan skade vores fiskeeksport til andre lande.\nDerfor er vi i Kandidatforbundet fuldt ud klar over, hvilke konsekvenser dette kan medføre. men vi har konstateret at Grønland kan blive selvforsynende med lammekød fra 1998, og for at opnå at Grønlands ressourcer udnyttes mest optimalt og for at nedsætte prisen for grønlandsk produceret lam, for derved at sikre arbejdspladser støtter vi Inuit Ataqatigiits forslag om der belæggets afgift på importeret lammekød.\nJeg vil fra Kandidatforbundets side være taknemmelig for Markedsudvalgets støtte vedrørende mit forslag om produktion af sælkød og andre kødprodukter. Det kan del her på mødet tydeligt mærkes under drøftelsen af redegørelsen, vedrørende de sekundære produkter, at interessen for at udvide produktionen af grønlandske madvarer og jeg regner med at ud fra de forskellige forslag at det er for alvor at man arbejder for at opnår dette, og at det bliver mere gavnlig for Grønland og dens befolkning.\nOg med disse bemærkninger tager jeg betænkningen til efterretning.\nPaviaaraq Heilmann, Landsstyremedlem for Fiskeri, Fangst og Landbrug:\nLandsstyremedlemmet der kommer med en besvarelse. Jeg skal her udtale at vi skal have en afstemning, og derfor vil jeg gerne se at Landstingsmedlemmerne kommer ind i salen.\nJeg siger tak til samtlige partiordførerindlæg. Fra Siumut, at man ikke fastsætter priserne ensidigt, og denne indstilling er vi i Landsstyret og Markedsudvalget enig i. Og m.h.t. Neqi A/S ejerskab er man enig med Landsstyret at den fortsat hører under KNI A/S.\nFra Atassut er man enig med Landsstyret i og Markedsudvalget i forskellige forhold men omkring ejerskabet eller overtagelsen af Neqi A/S så efterlyser man konkrete planer. Markedsudvalgets beslutning at Neqi A/S ikke fortsat skal ejes af KNI Pissifik A/S og m.h.t. Neqi A/S så nævnte Akulliit Partiiat, udvalget og Atassut, jeg efterlyser deres manglende bevæggrunde dertil. og jeg undrer mig lidt over om hvilken baggrund de ønsker hvordan Neqi A/S ejerforhold skal være i fremtiden.\nM.h.t. IA=s ordfører, så skal jeg udtale at Island nu ikke har importforbud af lammekød det har tidligere været tilfældet, nu har fået indførselsafgifterne højt på et tidligere tidspunkt, men har også nedsat indførselsafgifterne således at de er i samme niveau som de aftaler der er indgået med WTO. Jeg skal gøre opmærksom på at Landsstyremedlemmet vil komme med en præcisering på et senere tidspunkt.\nOg m.h.t. IA=s ordfører skal jeg udtale at Landsstyret ikke har nogen planer om, at forring forbrugernes vilkår og købeevne. Landsstyret vil holde vågen øje med, at når man opnår fuld hjemmeproduktion af lammekød, at man skal forsvare at sikre at dette kan blive solgt, og at man skal finde nogle konkrete tiltag for at sikre dette, det vil vi selvfølgelig også gøre fra Landsstyret.\nOg m.h.t. at hvis der er behov for, hvis man begynder at slagte samtlige lamme, og der ud over, så er meget interesseret i, at man selvfølgelig også samarbejder med KNI eller Neqi A/S omkring eksporten, d.v.s. hvis vores hjemmeproduktion bliver så stor, at vi kan producere ud over hjemmemarkedets det som hjemmemarkedet kan aftage så kan vi igangsætte nogle dialoger med ejerne af Neqi A/S om evt. eksport.\nM.h.t. sælkød og man skal man ønsker en klar redegørelse vedrørende eksport af sælkød til Kina eller Fjernøsten. I dag er det således planerne, at man i samarbejde med Royal Greenland A/S skal gå i gang med et forsøg langs kysten og dette skal gerne udmønte i at man i Narnortalik gennemfører et udvidet produktion, d.v.s. at man gennemfører produktion derned i fremtiden.\nJeg konstaterede også at Kandidatforbundet er enig i indførseslafgiftsforhøjelsen, men at de samtidig at de også er enig med Landsstyret omkring at man siger nej til forhøjelse af indførselsafgiften men jeg forstår således at m.h.t. Neqi A/S begynder at kører frem, at man vil have dem placeret uden for KNI Pissifik A/S, det føler jeg lidet vanskelig at forstå fordi KNI i sin drift er interesseret i produkter som Neqi A/S producerer, og sælger dem i sin mange butikker.\nHvis Neqi A/S bliver placeret uden for så er jeg bange for at det vil være mere vanskeligt at få afsat Neqi A/S=s produkter, eller det vil være vanskeligt at sælge dem, for ligesom Finn Karlsen nævnte, at så kan man skade virksomheden i Narsaq, derfor at man at Neqi A/S drives som en selvstændigt A/S, hvem der så køber, det vil jeg gerne advarer imod.\nJonathan Motzfeldt , Siumut:\nInuit Ataqatigiit=s ordførerindlæg vedrørende fåreholdererhvervet og lammekødproduktion, det trænger til at blive kommenteret. Jeg er glad for at Johan Lund Olsen har været i Sydgrønland og besigtet fåreholderstederne, og at han både har smagt og set fårekød det er vi både glade over, og stolte over, det behøver han ikke at skamme sig over.\nHer skal jeg lige præcisere, at man skal overveje forbrugerne, d.v.s. dem der køber lammekød her i landet, at de har mulighed for at indkøbe lammekød eller fårekød uden godt nok ikke hver eneste dag, men at de har mulighed for, at få det anskaffet til priser der er velegnet til deres penge, det er de krav som forbrugerne stiller.\nVi skal også huske på, at m.h.t. fåreholdererhvervet så har samfundet med glæde både udviklet og udbygget erhvervet, man har haft et stærkt omfattende samarbejde med fåreholdererhvervet, omkring hvis man vil bliv etablerer sig som fåreavler, hvis man vil gå i lærer som i fåreavl, både i mark og vejarbejde, her har samfundet været med i samarbejde, således at erhvervet selv kan blive udbygget og stabiliseret, og dermed så ønsker forbrugerne at produkterne har et velegnet prisniveau.\nJeg mener ikke at jeg regner heller ikke med at man fra i år vil kunne slagte nok af lammekød i Sydgrønland, men det er nok ikke helt rigtigt, noget der skal opnås i løbet af et par år.\nMen m.h.t. de udsagn til det der blev nævnt om fordi vi ikke har nok af lammekød, og derfor at der ikke er noget tilbud til dem, at vi man såvidt muligt gør mulighed af import udefra, det som KNI ser på, det er om prismæssigt og kvalitetsmæssigt er godt, det er også m.h.t. man har forbrugerne i tankerne når man har indført denne import.\njeg mener at m.h.t. fåreavlerne og den problematik der er at hvis vi skal behandle det som et problem de er ikke velegnet, problemet ligger i, at man ikke har nok af lammekød. Samtlige som fåreavler kan producerer bliver solgt og bliver købt af alle, jeg har ikke hørt nogen fåreholder som ikke kan få solgt sine produkter. Og derfor vil det også på sin plads og hører om der er nogen fåreholder der ikke har kunnet afsætte sine produkter, men til slut skal vi udtale m.h.t. Siumut ordførerindlæg at den har udbygget sig, at man vil være selvforsynende med lammekød fra hele året rundt og det er på sin plads.\nMikael Petersen , Siumut:\nM.h.t. Inuit Ataqatigiit=s ordførerindlæg Manasse Berthelsen nævnte i sit indlæg at et flertal i Markedsudvalget har brugt mørke briller og tilrettelagt de forskellige oplysninger, det hvis sådan det skal forstås.\nJeg mener at man bør vende det hele om Hr. Manasse. Vi har forståelse for deres Jeres bevæggrunde og det forstå vi også fuldt ud, vi medlemmer i Markedsudvalget. Og de oplysninger der tilføres os det har vi også forståelse for, vi har så stor forståelse at vi kommer med denne indstilling til Landstinget.\nDet er hvis Jeres forståelsesevne der er anderledes, og det skal vi nok også respekterer, men jeg mener at forståelsesevnen som også flertallet, det bør også gå over til mindretallet, i stedet for at man skændes om det.\nM.h.t. indførsel af indførelsesafgift. Johan Lund Olsen er ude efter med sit forslag at man lukker af for import af lamme- og fårekød og hvis dette ikke kan opnås at man indfører indførelsesafgifter af importeret lamme- og fårekød. Vi siger at på baggrund af forskellige indgåede handelsaftaler være med i strid med det at man derfor lukker af for importen og man så indfører indførselsafgifter for importeret varer uden at man behøver at indføre dette, kan man måske opnå dette på en anden måde.\nJeg personligt mener personligt, at man ved en bedre rationalisering og smidiggørelse kan få lammekødprisen nedsat, og at kød importeret udefra som f.eks. lammekød og at disse blive belagt med stor afgift eller helt uden afgift, at vi så vidt muligt, at vi laver nogle tiltag der kan reducerer priserne på vores egne produkter, istedet for at vi opretter mange afgifter på importerede varer, det er sådanne forhold der trænger til at blive revurderet og det er vis nødvendigt, hvis vi ikke skal ødelægge vores samhandel med andre lande.\nJakob Sivertsen , Atassut:\nJeg har bemærkninger til et par punkter. IA=s ordfører var inde på nogle eksempel fra Island og Norge. Jeg synes det ikke er passende at bruge disse eksempel, idet de jo har mange produkter, hvorfor de også har tilstrækkelig med disse råvarer indenfor deres land, hvorfor de også for at beskytte netop deres egne produkter netop også har indført forskellige afgifter, men vi har jo ikke tilstrækkelig med lammeprodukter her i Grønland hvorfor det ikke vil være på sin plads, at indfører forskellige afgifter.\nI forbindelse med vores udvalgsarbejde har vi også beskæftiget os med Neqi A/S og i den forbindelse skal jeg uddybe, at de Hjemmestyreejede virksomheder er blevet ændret til aktieselskaber, og hvorfor vi også har bedt om at få undersøgt idet Neqi A/S jo er i færd med at danne udbyde grønlandske produkter ligesom Royal Greenland også fører samme slags udviklingsarbejde, man vil måske opnå bedre resultater, hvorvidt og såfremt disse to aktieselskaber samlet udviklede grønlandske produkter, det er det vi har ønsket fra vores side fra udvalgets side, og såfremt det ikke kan lade sig gøre, på grund af forskellige problemer, så vil vi også acceptere det, men jeg mener at hvis og såfremt de arbejdede sammen, så ville man opnå bedre resultater.\nIA=s ordfører var inde på at have arbejdet med mørkebriller på, og iden forbindelse skal jeg lige nævne at vi i Atassut når vi så beskæftiger os med samfundsvigtige ting så arbejder vi også udfra de bedste resultater fro hele samfundet, hvilket vi også har gjort i denne sag, selvom det er en lille samfundsgruppe der her er tale om, men sagen er jo også vigtig for Landstinget.\nI forbindelse med vores sag her vil jeg gerne byde fåreholderforeningernes konsulent her Aqalukasik Kanuthsen, ham vil jeg gerne byde velkommen.\nJosef Motzfeldt , Inuit Ataqatigiit:\nJonathan Motzfeldt kom ind på under sine bemærkninger at at hvis og såfremt en er ikke blevet nægtet indhandlet sine produkter af slagteriet, men antallet af de slagtede lam i 1996 var lidt over 20000 og man regner med at man med man regner med at man vil komme op på ca. 23000 slagtede lam i år.\nSelvfølgelig kan vi også blive ved med at købe, og såfremt vi står med en restlager så har vi vil et finde være forud for os tid og vi er også glade for at der er kommet bemærkninger om, at man kan finde bedre muligheder for nedsættelsen af prisen, det er vi glade for.\nMen nu også kommer ind på de eksempler om Norge og Island, så kan vi i forbindelse med Norge sige at de har store indtægter i forbindelse med deres olieudvinding der har de også mulighed for at give tilskud til deres fåreholdererhververe, men vores politik må være, at vi primært må tænke på hjemmemarkedet og beskytte dette. Og nogle af de slagtede fra sidste år oktober der har vi stadigvæk et restlager af hele lammekroppe, hvorfor hvorfor vi må opfordrer til at der spises meget lammekød indtil næste slagtesæson starter i september.\nJohan Lund Olsen , Inuit Ataqatigiit:\nJeg siger tak. Jeg skal kun komme med en meget kort bemærkning idet jeg selv har været forslagsstiller men indledningsvis skal jeg blot sige, at i der har jeg fået en masse små tryk med fingeren, måske som om jeg er mere lækker end vores lam.\nMen jeg har bemærket at man har foretaget forskellige høringer i Markedsudvalget, og der har jeg så også bemærket at man at der kun er et sted hvor man har foretaget høringen, at det kun er Landsstyreområdet for Erhverv der har direkte har ikke gået ind for mit forslag, men alle andre høringsemner har støttet mit forslag. KNI A/S som er ejer af Neqi A/S har også støttet mit forslag og også har bedt om, og været inde på, og ansøgt om, at man forhøjer afgiftsniveauet på importeret lammekød, og det jeg undrer mig derfor lidt over resultatet af forslaget her, og vi har jo et mål, som vi tilbagevendende kommer til herpå talerstolen, nemlig at vi skal være selvforsynende med hensyn til madvarer, nemlig så har et absolut flertal nemlig Siumut, Atassut og Akulliit Partiiat ikke indstillet på, at forslaget imødekommes.\nMen jeg skal dog tak for at man heldigvis her i landet også arbejder på, at Grønland bliver selvforsynende at f.eks. madvarer og det er nemlig Inuit Ataqatigiit og Kandidatforbundet.\nPaviaaraq Heilmann , Landsstyremedlem for Fiskeri, Fangst og Landbrug:\nTak. M.h.t. Neqi A/S så forstår jeg det sådan fra Atassut=s side, at det ikke er det primære at Neqi A/S selv foretager undersøgelserne, men at man primært går ind på, at man i samarbejde mellem disse to ting foretager forskellige produktudviklings udvikling og det er det der er det må være produktudviklingen der må være det primære.\nOg jeg forstå også godt Josef Motzfeldt bemærkninger som imodsætning til Landsstyret også gerne vil finde muligheder for nedsættelse af priserne for lammekød, og det skal vi nok arbejde med, og vi har allerede givet udtryk for, at vi gerne vil arbejde for en nedsættelse af priserne.\nHvad angår Johan Lund Olsen=s bemærkninger om, at han måske er mere lækker end lammekød det skal jeg ikke kommenterer.\nPeter Grønvold Samuelsen, Landsstyremedlem for Fiskeri, Fangst og Landbrug:\nVi skal snakke om de faktiske forhold. Hr. Johan Lund Olsen sagde i sin sidste bemærkning, at den eneste der har været imod sit forslag er direktoratet for Fiskeri-, Fangst- og Landbrug, det er ikke helt korrekt, idet det er sådan at ligesom Markedsudvalget også har understreget det i sin betænkning, og som direktoratet overfor Landstingets Sekretariat og i prøvede dertil også har indhentet oplysninger til dette udvalg, hvor man har sagt, at såfremt man indførte en afgiftsbelægning, så vil det betyde, eller om hvorvidt der er berøringsflader med internationale aftaler og det har så været skrevet i et brev af den 2. maj, som er sendt videre til Markedsudvalgets sekretær i Landstingssekretariatet, og der har man noteret de faktiske forhold, og der står heller ikke noget om, at man skal tilbagevise forslaget.\nMen bemærkningen er jo også givet af selve forslagsstilleren. Men det korrekte er, at Grønland er medlem af WTO og Landsstyret er allerede begyndt at arbejde med, at man i forbindelse vores medlemskab af WTO, hvilke regler i dag har berøringsflader og hvilke ting vi overtræder og hvilke regler også følger.\nInuit Ataqatigiit=s ordfører Manasse Berthelsen var inde på at andre lande overtræder reglerne og at vi også skal overtræde når andre lande gør det, men en sådan handling eller sådanne bemærkninger har ordføren selv ansvaret for. Fiskeriaftaler, hvalfangstaftaler, handelsaftaler, menneskerettighedsaftaler dem kan vi der anser det jeg ikke at være på sin plads, at man opfordrer til at overtræde alle disse aftaler.\nM.h.t. de regler som vores medlemsorganisation også henstiller til os at vi skal følge, det er disse ting vi skal bestræbe os på at følge, og det gælder også importafgifter det er jo også disse ting vi skal afholde, vi kan ikke sådan uden videre sammenligne os med andre lande, vi har jo kun vores bloktilskud og vores indtægter i forbindelse med fiskeriet, som danne grundlaget for vores økonomi.\nNår vi har sagt dette så må jeg også sige, at det er ikke Landsstyrets hensigt, at sige ja til, at man sætter afgifter på vigtige fødevarer, idet vi arbejder for, og går ind for at vi gør fødevareromkostningerne lavere her i Grønland, men det sidste der har været tale, om at de velsmagende grønlandske produkter som vi ikke kan undvære, det er korrekt at de er dyre, men ind imellem kommer man også med den rigtige bemærkning, at det også er spændende at smage en andens mad.\nOg jeg mener også at vi må sige nej til afgiftsbelægning, når vi på den anden sige også skal nedsætte fødevarerpriserne m.m. Og selvfølgelig er såfremt der bliver overproduktion af lam her i Grønland så må vi til en tid tager stilling til sagen, og i den forbindelse skal vi også huske på, at vi hele tiden arbejder for at der kommer flere turister til Grønland og i den forbindelse må vi også dygtiggøre os selv, således at det vi kan tilbyde fra Grønlands side kan serveres overfor vores gæster.\nSåfremt der kommer så mange turister der er hensigten så må vi også kunne tilbyde vores egne produkter på en spændende måde.\nSom forslagsstiller så er det sådan at vores glæder i mit så vil jeg gene udtrykke min glæde over at mit forslag r blevet så godt modtaget, og bliver støttet af så mange. Selvfølgelig er grønlandske kødvarer f.eks. sælkød det er håber jeg så vi opnår at vi opnår at sælkødsproduktion bliver en realitet.\nI vores bestræbelser på at få oprettet et selskab her i Grønland og de tre boksstørrelser som hidtil kommer op giver mig lyst til at overveje om hvor gavnligt det er m.h.t. oprettelsen af selskabet i Grønland, d.v.s. WTO.\nMit forslag er det hensigten at man skal bane vejen for en fredelige konkurrence mellem andre lande og os, og her kan jeg ikke sige om, WTO og Grønlands medlemskab i WTO og om man slagter omkring 2000 lam i Grønland og i Island har man ellers slagtet omkring 1 mio. kr. lam om året, men nu har man fået det formindsket til 600.000 kr. og vi skal konkurrere, gad vide hvordan det vil se ud, hvis vi kan købe New Zealandske lam til 45 kr. pr. kg. og hvis fåreavlerne yder sælger noget hvor Hjemmestyret ikke yder tilskud til priserne.\nHer må vi se på det udsagn der har været omkring lam. Landsstyremedlemmet sagde, at Island har opsagt sit indførselsforbud, som har banet vejen for at man kan importere lammekød. Hvis New Zealand vores samhandelssammenarbejdspartner så at det især ulden man er ude efter ved fåreavl der.\nOg efter man har ulden fra så plejer man for størstedelen af produkterne blot blive gravet ned i jorden, og hvis man nok taler om WTO, og hvordan vi indfører fri konkurrence, det er hvis så sammenhængende at jeg ikke kan se om det er hensigtsmæssigt hvis det kører sammen.\nDaniel Skifte , Landsstyremedlem for Økonomiske Anliggender og Boliger:\nFra Direktoratet, fra Skattedirektoratet og efter en indstilling der skal jeg udtale, og også fordi jeg er træt af den debat der går ud fra et meget lille grundlag efter at have sagt dette så skal jeg udtale, at det er sjældent at Landstingets udvalg har udført et så godt arbejde.\nOg hørt så mange høring fordi denne sag, så har udvalget indhentet høring fra SPS, fra Skattedirektoratet, har hørt direktoratet for Erhverv- Trafik og Forsyning og Direktoratet for Fiskeri-, Fangst, og Landbrug og KNI og ud fra dette fremsatte de deres betænkning.\nDerfor kan jeg ikke undlade at lægge mærke til IA=s kotume at de blot på baggrund af en drøftelse de har holdt i Asiat så går sagen til en meget stor sag. Det skal heller ikke skjules og som andre allerede har sagt, at det er glædeligt, at fåreholdernes produkter ikke har mangel på afsætningsmuligheder, mens der på en anden side, hvorfor skal vi ikke importere billige madvarer ? Vi bør kunne importere lamme- og fårekød såfremt vi ikke selv har tilstrækkelig af dem, det bør nok ikke være nogen der kan være imod.\nJeg skal nok komme til dette punkt på et lidt senere tidspunkt, men jeg skal ikke undlade at skjule at sammenligningen mellem Norge og Grønland, det er ikke i harmoni med hinanden. Norge er meget rig og den har brugt mange år til udbygning af sit erhverv, og vi har endnu endt ikke fået noget olie op, og vi håber selvfølgelig at vi får noget olie op.\nTil Johan Lund Olsens skal jeg udtale, at hvis du føler at du bliver ramt, det er din egen skyld. Jeg håber at vores smag for lammekød fortsat vil være uændret også i fremtiden.\nMen med hensyn til den sidste ordfører, så skal jeg udtale at her i denne debat, kommer man næsten overhovedet ikke ind på beskæftigelsen. Fordi vi her må udtale, at vi må importere lamme- og fårekød for at få fabriksmedarbejderne til at arbejde hele året rundt, også fordi vi skal sikrer dem, fordi medarbejderne ikke blot skal afskedes på baggrund af mangel på kød, det er ikke hensigten med dette. Hensigten med dette, at udover at vi har madvarer, at vi skal skabe beskæftigelse hele året rundt. Tak.\nJa jeg beklager meget at vi her i vort land, at det øverste politiske arbejde d.v.s. Landstingets som Landstinget selv udpeger, som skal viderefører den daglige politik af Landsstyret, kan se så dårlig at han er blevet træt af det.\nFor da vi var på besigtigelserejse i Sydgrønland fra udvalget rejste jeg ikke alene, jeg var sammen med Daniel Skiftes partikammerat og nogle andre, hvor vi selv besigtede Neqi A/S=s store fryselagrer, hvor vi så at der var mange importeret lammekød.\nOg ud fra de oplysninger jeg har fået fra de seneste år, så har vi 30 tons lammekød som man straks vil sælge, hvor hele kroppen kun koster 700 kr. Og selvom vi har nogle hjemmemarkedsproduceret lammekød i fryselagrene, men disse skal sælges til 1000 kr, hvad er det for nogle forhold, mon ikke det er sådanne nogle forhold man kan være kan blive træt af ?\nKarl Lyberth , Siumut:\nGanske kort. Hvis vi skal se på de faktiske forhold må vi her udtale, at IA under denne samling har fået sygdommen indførselsafgift eller afgiftsbelægning, da vi snakkede om grønlandsk produktion så ønskede de at danske madvarer bliver afgiftsbelagt, og diskuterede lammekød, så diskuterede de indførsel af afgiftsbelægning, det vil ikke være gavnligt for forbrugerne, det vil ikke være gavnligt for de økonomiske svagest bemidlede, det vil være skadeligt for dem der ellers har råd til at købe det, og derfor håber jeg at denne sygdom afgiftsbelægning vil komme over, det er ikke vores politik i Siumut.\nVi er ikke for afgiftsbelægning, vi søger efter at samfundet har de bedste vilkår for hvis vi følger IA´s ønske om afgiftsbelægning så vil det ikke være gavnligt.\nMaliinannguaq Marcussen Mølgaard , Inuit Ataqatigiit:\nTak også fordi vi er begyndt at få påduttet en sygdom, jeg mener at der trænger til at blive præciseret. Vi grønlandske samfund er placeret så alvorligt at det er virksomheder der ellers er startet må stoppe fordi vi ikke kan konkurrere, gad vide hvor mange gange det er sket, og vi som sidder her i Landstinget kender det, det er derfor vi ekstraordinært omkring det vi selv kræver, at vi må lave en ekstraordinær for at få dem til at fungere, fordi vi ikke sådan uden videre kan konkurrere med udlandet.\nJa f.eks. ved afgiftsbelægning ved opstartsfasen og i takt med at deres konkurrenceevne bliver forbedre, så kan man også få ændret på afgifterne, og få dem fjernet, d.v.s. i og med at produkterne bliver ændret, og bliver almindeligt kendt i samfundet og bliver købt, så kan komme ind i konkurrencesituation.\nJeg ved ikke hvordan Siumut eller Karl Lyberth vil løse dette, eller han vil hellere se på, at en virksomhed der bliver startet her i Grønland, at den så bliver lukket midt i driften, det kan vi fra Inuit Ataqatigiit ikke accepterer.\nPeter Ostermann , Atassut:\nJeg vil ellers ikke blande mig i lammestriden her. Men jeg skal lige komme ind på, at vi ikke skal afslutte debatten om det velsmagende på en usmagelig måde. Men det er ikke et problem for Neqi A/S at sælge sine grønlandske lammeprodukter, det er slet ikke et problem.\nNeqi A/S=s har et samarbejde med Danish Crown som de stadigvæk udbygger samarbejdet med, og man har også et initiativ op omkring ud fra et grundprodukt, således at man kan afsætte lammeprodukter til Grønland, således at man reklamerer med, man er begyndt at planlægge at reklamerer i Danmark om produkter fra det rene land i Grønland således at man hele året kan have denne arbejdsplads igang.\nJeg skal blot klage over, at Inuit Ataqatigiit, at da vi dengang gik ind for WTO-aftalen, der har Inuit Ataqatigiit gået ind for aftalen uden at være opmærksom på dens indhold.\nFinn Karlsen , Atassut:\nGanske kort. Jeg undrer mig slet ikke over, og det kan heller ikke undre andre, at der man har store produktioner op omkring disse, men i Grønland mangler vi jo stadigvæk lammeprodukterne selvom man måske siger, at vi måske bliver tilstrækkelig i 1998.\nMen flere og flere spiser lam så er det ikke sikkert at vi virkelig får tilstrækkelig med grønlandske lammeprodukter, og det er derfor svært at gætte på, hvornår vi selv kan blive selvforsynende.\nMen hvad angår at man tilpasse priserne til udenlandske produkter. Jeg spiser jo mange, jeg spiser meget ofte lam, og jeg kan overhovedet ikke lide de andre udenlandske lammeprodukter, og jeg mener heller ikke at priserne bør være ens.\nHvad Johan Lund Olsens bemærkning angår der siger han at der var 60 % der var man har på lager, en jeg har lige her for ganske nyligt forhørt mig om hvor stor en beholdning der var, der er 1/3 tilbage og det skal vi forbruge i løbet af de sidste 4 måneder eller de næste 4 måneder.\nLars Sørensen , Inuit Ataqatigiit:\nTil Karl Lyberth, så må vi lige bemærke, om hvad vi drøftede om, forleden dag havde Peter Ostermann et forslag om, at man i højere grad laver større grønlandske elementer, hvilke bemærkninger havde Finn Karlsen om SIKU-blok ?\nNu er det fuldstændigt vendt tilbage, det er det er næsten til at stole på, man følger blot med strømmen det understreger igen, at partikoalitionen har glemt deres bemærkninger her forleden dag, og har foretaget en kovending, hvorfor det undrer os i Inuit Ataqatigiit, såfremt de skal foretage disse kovendinger fra den ene dag til den anden. Vi kan ikke drive Grønland på den måde. Hvis vi skal drive Grønland på en stabil måde, så må vi også kunne gøre det på en bedre måde.\nPaaviraaq Heilmann , Landsstyremedlem for Fiskeri, Fangst og Landbrug:\nJeg mener at debatten her er blevet lidt ensformet, det er et absolut flertal der går ind for at vi ikke skal afgiftsbelægge importeret lammekød og fra Landsstyrets side har vi lovet at vi skal blive selvforsynende med lammekød og såfremt vi nu kan klare behovet for lammekød og såfremt der opstår et problem inden for det, så må vi også kunne skabe grundlag for det, ligesom det Peter Ostermann har været inde på.\nNeqi A/S har i samarbejdet med Danish Crown således at de allerede er begynd at planlægge hvordan dette samarbejde kan udbygges.\nOtto Steenholdt , Atassut:\nHerefter at have sagt mange ord skal vi komme en afstemning, og jeg skal lige minde om igen mindretalsudtalelsen der siger at et mindretallet i udvalget repræsenteret ved Inuit Ataqatigiit=s repræsentant at et mindretal i udvalget ved Inuit Ataqatigiit skal der primært forslå at afgiften på importeret lamme- og fårekød forhøjes fra 25 kr. pr. kg. til 45. kr. pr. kg. for derved at opnå en prismæssig ligestilling med den grønlandske varer og den importerede New Zealandske varer.\nOg derudover henstiller mindretallet at Neqi A/S fortsat skal have mulighed for afgiftsfri import af udenlandsk lamme- og fårekød primært af islandsk oprindelse, idet Inuit Ataqatigiit forudsætter, at dette kun sker når særlige omstændigheder taler for dette i den enkelte konkrete situation, og efter forudgående drøftelse af og accept af fåreholderne i Sydgrønland.\nDette vil eksempelvis kunne komme på tale ved en evt. mangel situation og dermed af hensyn til fortsat beskæftigelse på Neqi A/S. Og endelig ønsker mindretallet ud over den foreslåede importbegrænsende generelle afgiftsforhøjelse, at bestræbelserne på at nedbringe priserne på grønlandsk produceret lammekød på forbrugersiden skal fortsætte, idet disse bestræbelser uden tvivl vil være den bedste ude tvivl vil være den bedste gardering mod fremtidige afsætningsproblemer.


aten.tihaw.se › Handy Artikler › Sangundervisning aarhus\nSangundervisning - aten.tihaw.se Vi vil støtte en aktiv og kreativ hverdag for børn og voksne med musikken i fokus. Musikundervisning for børn og voksne, hver for sig eller sammen. Undervisningen foregår hovedsageligt i lokaler på Malling skole. Underviser i klassisk og rytmisk klaver. Jeg har min musikfaglige ballast fra Musikvidenskab i Aarhus samt Vestervig Kirkemusikskole og har modtaget klaverundervisning af sangundervisning pianister som Lektiner forgiftning Nobbio og Teddy Aarhus samt den amerikanske jazzmusiker James Templeton. Har fungeret som organist og organistvikar i Christianskirken i Aarhus, Kristrup kirke ved Randers og kirker i Odders omegn. bladabonnement gave\nSource: http://www.fof.dk/~/media/Images/Egne/aarhus/FOF Inspiration/musik-og-sang/Birgitte6506.ashx?la\_u003dda\nSangundervisning aarhus Om min undervisning\nDr 90 års fødselsdagen - sangundervisning aarhus. Sanger og performer\nElsker du at synge? Og vil du lære at styre din stemme aarhus arbejde med dit udtryk og din sangteknik? Så er du kommet til det rette sted. Bryder du også ofte ud i sang i badet? Så sangundervisning det måske noget for dig med sangundervisning? FOF tilbyder sangundervisning i Aarhus med vores erfarne sanglærere, som underviser i alle former for sang og sikrer dig kompetent og inspirerende. aten.tihaw.se tilbyder sangundervisning i Aarhus for alle aldre og niveauer. Find den rette sanglærer her!. aten.tihaw.se tilbyder sangundervisning i Aarhus for alle aldre og niveauer. Find den rette sanglærer her! FOF tilbyder sangundervisning i Aarhus med vores erfarne sanglærere, som underviser i alle former for sang og sikrer dig kompetent og inspirerende stemmetræning. Annettes sangundervisning, Aarhus, Denmark. likes. Annette Trollegaard Lorentzen, uddannet sanger og sanglærer fra Musicians Institute i USA og 2 år likes. sisal tæppe tilbud\nGrillsamling alt for meget hvis du spørger min kone LOOOL hvad ved hun om det. Sangundervisning oksemørbrad aarhus kernetemperatur på 57 grader.\nDu kan læse meget mere om min sangundervisning på Syng bedre. Du er også Jeg laver workshops over hele landet og underviser privat i Århus-området. Er du på udkig efter individuel sangundervisning i Aarhus? Erfaren sangpædagog tilbyder sangundervisning og sangvejledning i kortere forløb. Drømmer du om en hel dag med fokus på din sangstemme? Her er kurset med god plads til dine ønsker – om du er begynder eller viderekommen.\nMode betyder rigtig meget for mange moderne kvinder, da man med sangundervisning kan skabe en personlig stil - og vel at mærke en unik, personlig stil. En sådan stil kan aarhus dig langt. Det kan give dig ekstra selvtillid, skabe dialoger med andre modeinteresserede samt give dig et positivt omdømme.\nLeder du efter Sangundervisning Aarhus? Eline, Sofie H., Frederik N. og vores andre fantastiske musiklærere kan hjælpe dig med at starte drømmen. Du kan læse meget mere om min sangundervisning på Syng bedre. Du er også Jeg laver workshops over hele landet og underviser privat i Århus-området.\nEr du på udkig efter individuel sangundervisning i Aarhus? Erfaren sangpædagog tilbyder sangundervisning og sangvejledning i kortere forløb. Drømmer du om en hel dag med fokus på din sangstemme? Her er kurset med god plads til dine ønsker – om du er begynder eller viderekommen. Find Sangundervisning Her! København; Sangundervisning Odense; Sangundervisning Roskilde; Sangundervisning Aarhus; Sangundervisning Aalborg. Sangundervisning Aarhus; Sangundervisning Aalborg; Vi har selvfølgelig også i resten af Danmark, men ovenstående byer er Danmarks største - og derfor har vi. Rehabilitering betyder at genskabe gode vaner. Der er selvfølgelig et “overlap” mellem sangundervisning og rehabilitering af stemmen; tale eller sang. 11/08/ · Vores sanglærer Annette underviser flere af vores elever. Hun er dygtig og kan lære dig både helt nye sange og gamle klassikere. Tjek hendes profil her Author: aten.tihaw.se\nHistorien om en af Danmarks unge musical talent stjernefrø sangundervisning aarhus Privat sangundervisning tilbydes! Af Annette Trollegaard Lorentzen. Kontaktoplysninger, kart og anvisninger, kontaktformular, åbningstider, tjenester, stjerner, fotos, videoer og meddelelser fra Annettes sangundervisning, Skole.\nAarhus Musikskole er din mulighed for at dyrke musikken, både det poetiske, det groovy, det eksperimenterende, det nye og det gamle. Du vokser med dit. Der er selvfølgelig et “overlap” mellem sangundervisning og rehabilitering af stemmen; tale Sang-/ taleundervisning og stemmerehabilitering Århus C.\nPermanent langt hår. Opsætning, bryn og vipper. Opsætning pr.\nVi lejer også ud til ungdomsfester. Der er en stor scene. Aarhus adgang ja. Toiletter sangundervisning.\nSøger du kvalificeret sangundervisning i Aarhus eller Mårslet? Bestil undervisning ved Henriette i dag!50 likes. Søger du musikundervisning i Aarhus og drømmer du om at lære at spille et instrument? aten.tihaw.se har fokus på Aarhus, og vores store udbud af. Privat sangundervisning tilbydes! Af Annette Trollegaard Lorentzen, uddannet sanger og sanglærer fra henholdsvis Musicians Institute i USA og Det rytmiske musik konservatorium i Århus, hvor jeg bl.a. modtog undervisning af Dena Murray, Tim Bogart, Tracy Lewis, Cathrine Sadolin, Michelle Sanders og Claes Wegener!\nEn annonce her p portalen koster ingenting, s hvorfor ikke give det et fors g. Du kan oprette din f rste annonce aarhus Opret annonce. Ejer du et sommerhus, som du overvejer at udleje aarhus enten privat eller sangundervisning udlejning gennem et udlejningsbureau - s l s sangundervisning god r d omkring privat sommerhusudlejning her.\nAf Annette Trollegaard Lorentzen, uddannet sanger og sanglærer fra henholdsvis Musicians Institute i USA og Det rytmiske musik konservatorium i Århus, hvor. Musikundervisning i Aarhus i alle instrumenter og sang. Aarhus Musikaftenskole tilbyder kor- og instrumentalundervisning på alle niveauer for voksne over 18 år. Klarinet. Klassisk sang og stemmetræning. Klassisk.\nSangundervisning aarhus grillet hel laks\nSangundervisning sangundervisning aarhus\nSøger du musikundervisning i Aarhus og drømmer du om at lære at spille et instrument? Inge-Line Guitar Klaver Ukulele. Har du altid drømt om at synge?\nJeg tilbyder individuel undervisning og kurser i sang og stemmetræning, i sang , musik og bevægelse på Rytmisk Musikkonservatorium, Silkeborg og Århus. - Freelance sangundervisning for aten.tihaw.se - Underviser på Musikvidenskab, Aarhus universitet, i sang og sangpædagogik. Søger du musikundervisning i Aarhus og drømmer du om at lære at spille et instrument? Vi har de bedste og dygtigste musikere og undervisere tilknyttet — mange med imponerende musikalske karrierer — så skal du lære et instrument eller udvide dine eksisterende færdigheder, er du kommet til det helt rette sted.\nVi har selv kontor i Aarhus og kender byen og miljøet, og derfor har vi på kontoret også et personligt forhold til mange af musikunderviserne på siden. Husk, at du får 50 pct. gode ideer til konfirmation\nSom sangpædagog arbejder jeg på at finde din grundklang og give værktøjer så du får kontakt til din enorme power og derfra kan bevæge sig frit rundt i. Kontaktoplysninger. Adresse:Nordre Ringgade , Aarhus N. Tlf: 26 25 85 E-mail: jettedahl@aten.tihaw.se Få min guide mod hæshed. Tilmeld dig. Skal du være den nye X Factor-stjerne? Torsdag er der casting i Aarhus. Jeg blev lige interviewet af TV2 Østjylland idag. De manglede råd feaxen erfaren sanglærer, til kommende x faktor deltagere der skal til audition i denne uge.\nHvad er klokken i tyrkiet - sangundervisning aarhus. Sanger og performer\naten.tihaw.se i musikvidenskab og dramaturgi, Aarhus Universitet () Lærer i rytmisk og klassisk sang på Fredericia Musik- og Musikaftenskole ( 95). Kontaktoplysninger. Adresse:Nordre Ringgade , Aarhus N. Tlf: 26 25 85 E-mail: jettedahl@aten.tihaw.se Få min guide mod hæshed. Tilmeld dig. Undervisningsforløbene er typisk på gange, alt efter, hvad du gerne vil arbejde med. Inden vi går igang med undervisningen, aftaler vi, hvad vi skal fokusere på. Sangundervisning Aarhus Sangundervisning Aalborg Vi har selvfølgelig også i resten af Danmark, men ovenstående byer er Danmarks største - og derfor har vi selvfølgelig også flest undervisere i de byer.\nSkær enderne af, dem plejer jeg at aarhus til en sammenkogt sangundervisning, eksempelvis ungarsk gullasch. Giv så kødet en gourmetsaltning, hvor du salter det med cirka tre teskefulde groft salt. Pak det ind og lad mørbraden hvile i mindst to timer. Så er vi klar til at grille eller ovnstege oksemørbrad. Varm ovnen op til 200 grader varmluft, eller gør din gasgrill eller kuglegrill klar til stegningen ved indirekte varme. Smelt så en god og generøs klat smør på en meget varm pande, og brun oksemørbraden grundigt hele vejen rundt.\n4. mar KLASSISK SANG OG STEMMETRÆNING. - Per Bach Nissen Kurset egner sig til kirkesangere, korsangere og sangere som ønsker at styrke. Hun er kandidatstuderende i klassisk sang på Jyske Musikkonservatorium ved Bodil Hun har også medvirket i flere musicals, bl.a. i Aarhus Teaters ensemble i. Sangundervisning aarhus Arbejder til dagligt som musikterapeut i demensomsorgen. Har undervist i sang og klaver på diverse musikskoler og dag- og aftenskoler samt i privatregi siden Studerer rytmisk trommer på MGK musikalsk grundkursus i Aarhus, og modtager ugentlig undervisning i sammenspil, hørelære og musikteori foruden trommer og klaver. Jeg har gået på Femmøller Efterskole, Aarhus Produktionsskoles musiklinje, samt taget et forløb på Frontsession, to gange. Stemmetræning\nChristina Dahl 185,00 kr.\nDu kan blive solokanin i rytmisk sang på Det Jyske Musikkonservatorium i Aalborg, hvad Er du under 16 år kan du også blive kanin i rytmisk sang på hold ; måske sammen Skovgaardsgade 2C DK Aarhus C · CVR · EAN. marie vilsbøll\nFind en Sangundervisning tæt på dig i Århus Midtjylland. Regelmæssigt opdaterede biblioteker med [COMPANY_NAME] virksomheder i ÅrhusMidtjylland . Du kan blive solokanin i rytmisk sang på Det Jyske Musikkonservatorium i Aalborg, hvad Er du under 16 år kan du også blive kanin i rytmisk sang på hold ; måske sammen Skovgaardsgade 2C DK Aarhus C · CVR · EAN. kvinde vinterstøvler\nHan har sine rødder i skuespillet, er uddannet fra Århus teater, og nærer en stor kærlighed for karakterarbejdet. Erfaringerne bringer han generøst med ind på. Sangkraft Aarhus er en selvejende institution der gennem talrige musikalske aktiviteter i børnehaver, skoler, kirker og kulturinstitutioner arbejder for at fremme . Aarhus Musikskole tilbyder undervisning i klaver, violin, saxofon, cello, guitar, bas, trommer, fløjte, sang, trompet, trombone, kaval, nay - ja mere end 30 forskellige instrumenter. Undervisningen foregår både centralt i Aarhus samt i alle forstæder til byen. Annettes sangundervisning, Aarhus, Denmark. Synes godt om. Annette Trollegaard Jørgensen, uddannet sanger og sanglærer fra Musicians Institute i USA. Elsker du at synge? Og vil du lære at styre din stemme eller arbejde med dit udtryk og din sangteknik? Så er du kommet til det rette sted. aten.tihaw.se har samlet nogle fantastiske sangere, som er parate til at undervise dig og lære dig at synge eller at gøre dig bedre. Sangundervisning – vil du lære at synge? Bryder du også ofte ud i sang i badet? Så er det måske noget for dig med . Professionel sangundervisning Om mig Jeg har altid haft sang som min store passion og drømt om at leve af at synge, siden jeg var helt lille (Lyt ALK 7 år). Hos FOF Aarhus kan du udfolde dit talent og opleve glæden ved musik. Vi har et væld af kurser inden for musik og sang, så om det er sangundervisning, kor, trommer, guitarundervisning eller andet, som har fanget din interesse, vil du finde det her. Sang, tale og stemmerehabilitering\nUndervisere ved Musik i Malling Sang, tale og stemmerehabilitering\njan Aarhus bestræber sig på at vige alle materialer et nyt liv efter åbningen. Rådhuset lyste op i alle farver, imens et kor sang på både. troldtekt grov\nKina har dog tilbudt samme løsning som sangundervisning Hongkong Et land, to systemer. Et flertal af befolkningen i Taiwan støtter dog den nuværende situation. Der har været tegn på tøbrud fra Kinas side i de senere år, og op til OL har landet vist den ene gestus aarhus den anden. juli landede for første gang et fly mellem de to lande siden løsrivelsen, og Beijing har givet tilladelse til, at op til 3000 kinesiske turister tager til Taiwan hver dag. 5 Kulturrevolutionen 1966-1969.\nSangundervisning aarhus 5\nAnnettes sangundervisning, Aarhus, Denmark. likes. Annette Trollegaard Lorentzen, uddannet sanger og sanglærer fra Musicians Institute i USA og 2 år likes. Sangundervisning Aarhus; Sangundervisning Aalborg; Vi har selvfølgelig også i resten af Danmark, men ovenstående byer er Danmarks største - og derfor har vi.\nSportigan kædens webshop www. Mærkevarer til sport og fritid til Sportigan pris.\nFølgende: Glasvæg badeværelse » »\nTidligere: « « Claus elgaard med livet som indsats\nElsa adams forhandler\nHæklet løber opskrift\nJulegave til 2 årig pige\nCopyright © Ethvert indhold, varemærker eller andre materialer, der findes på dette websted, tilhører deres respektive ejere. Denne hjemmeside på ingen måde hævder ejerskab af eller ansvar for sådanne elementer, denne hjemmeside kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne side opererer uafhængigt og er eneansvarlig for indholdet. Sangundervisning aarhus aten.tihaw.se


PIP Studio Floris sengetøj 140x200/60x63 cm hvid - Sengetøj\nPIP Studio Floris sengetøj 140x200/60x63 cm hvid\nLuksus sengetøj fra PIP Studio.\nSengetøj med botanisk design i hvid.\nTåler maskinvask på 60 grader.\nFremstillet i 100% finvævet og højkvalitets percale bomuld.\nPIP Studio Floris sengetøj med botanik design, som tilføjer en hyggelig atmosfære til soveværelset. Både dyne- og hovedpudebetrækket er pyntet med blomster, blade og fugle, som passer perfekt sammen med den hvide baggrund. Bagsiden har et symmetrisk tryk af geometriske stjerner, som er placeret på den lidt lysere baggrund. Det giver et meget elegant udtryk, der passer til de fleste soveværelser.\nEt smukt sengesæt, som vil give ethvert soveværelse liv. Sengetøjet er lavet i en 100% finvævet og højkvalitets percale bomuld. Tåler desuden maskinvask på 60 grader, kan tørretumbles og stryges. Sengetøjet har desuden en unik lukning.\nSengetøjet fra PIP Studio er fremstillet i en kvalitet i særklasse, der er med til at give sengetøjet et blødt og behageligt ydre. Det sikrer, at man sover godt hele natten uden at blive irriteret af sengetøj, der er ubehageligt.


Fælgbørste ValetPRO Twisted Wire Wheel Brush\nspeciel børste udviklet til rengøring af fælger\nNem og ingen smerter i mine håndled nu\nJensen P, 9.6.2021\nEt af de mest populære produkter hos Autodude!\nPraktisk børste til rengøring især af fælge. Denne børste er effektiv mod hårdere snavs og kan også rense fælgen med mange detaljer. Børsten er kemikalieresistent. Let at få adgang til hele fælgen, selv når de er monteret på bilen. For at at dybe længere ned i detaljer så er børstens hår fleksible, men samtidig meget stive og genvinder hurtigt deres oprindelige form. Fælgebørste ValetPRO Twisted Wire Wheel Brush vejer næsten intet hvilket gør brug glat og enkelt. Anbefales stærkt!\nProdukt: Fælgebørste ValetPRO Twisted Wire Wheel Brush\nAnvendelsessområde: Rengøring af fælger\nBehagelig at holde i med beskyttelse forr fingrene\nKan klarer alt form for kemikaler


Vækker Trump den kinesiske drage? Google kan erstattes. - MereMobil.dk\nVækker Trump den kinesiske drage? Google kan erstattes.\nANALYSE: Amerikanske techvirksomheders tvungne boykot af Huawei risikerer at vække den store kinesiske drage. Kineserne er dygtige og Google kan udfordres.\nGårsdagens store nyhed om Googles boykot af Huawei sendte rystelser gennem hele mobilindustrien. De efterfølgende efterskælv var næsten lige så voldsomme.\nDet var ikke kun Google, som trak stikket. Også flere andre store tech-virksomheder som Intel og Qualcomm afbrød samarbejdet med Huawei.\nDagen efter meldingen om amerikansk boycot af Huawei blev den dog skudt til hjørne. Nu træder en boycot først i kraft om tre måneder.\nHELE SAGEN: Google tvinges til at droppe Huawei - betydningen for dig\nDet betyder, at Huawei ikke kun står med et problem med deres Android-telefoner, de får f.eks. også svært ved at levere servere og bærbare PC’ere, når et firma som Intel ikke længere vil levere chips til virksomheden. Microsoft rammes også, og må ikke længere sælge Windows på licens til Huawei.\nAlt er dog ikke sort for Huawei. De har længe haft en strategi om vertikal integration. På godt danske betyder det at virksomheden ønsker at kontrollere så mange dele af produktionen som muligt. Det er eksempelvis derfor Huawei laver sine egne chipsæt og modems til deres smartphones. Den nye situation kan være et springbræt til, at Huawei udvider den vertikale integration til også at inkludere software i stor stil.\nBliver dragen vækket?\nIntet er så skidt, at det ikke er godt for noget, siger det gamle ordsprog. Og dette ordsprog er yderst velvalgt i denne situation, for præsident Trumps ordre risikerer nemlig at vække den sovende kinesiske drage.\nKineserne er kendt for at være gode til at kopiere andre, men de kan faktisk en hel del mere end det. De er nemlig også gode til at kopiere og forbedre.\nDet faktum kan man så kombinere med et enorm hjemmemarked, hvor millioner af forbrugere både kan fungere som prøvekaniner. Samtidigt sikrer det et solidt hjemmemarked, som økonomisk kan holde hånden under Huawei.\nHvis man skulle være i tvivl om kinesernes formåen, så kan man blot rette blikket mod en af de absolut mest teknisk komplicerede brancher, luftfartsindustrien. Her kan man se hvordan et stærkt hjemmemarked, national stolthed, uanede mængder penge og dygtige ingeniører har skabt Comac C919.\nDette nye fly er en direkte konkurrent til både Boeing 737 og Airbus A320. Er man lidt rundhåndet med kriterierne, så er de 1.000 første ordrer på hjemmemarkedet i hus. Det er et uhørt stort antal for en helt ny flytype, fra en ikke etableret spiller i luftfartsbranchen.\nComac C919 er et tekstbogs eksempel på, hvad der sker, når den kinesiske drage vågner til dåd.\nKan Google erstattes?\nKineserne er altså ikke dumme, de har teknologien, penge og de har magtfulde venner på hjemmemarkedet. Dette er faktisk baggrunden for denne analyse. Desuden er de villige til at arbejde hårdt, målrettet, længe og billigt.\nFor spørgsmålet er nemlig om Googles opsagte samarbejde med Huawei i virkeligheden er et tveægget sværd for den amerikanske techindustri.\nNår jeg lige tænker mig lidt om, så er det altså ikke en uoverkommelig opgave at erstatte hovedparten af de Google apps, som folk efterspørger. Med hovedparten mener jeg selvfølgelig de apps som almindelige mennesker bruger, og ikke de mere obskure apps, som alle os mobilnørder mener er vigtige.\nHuawei er klar med AppGallery\nGoogle Play Store har allerede en erstatning, der hedder AppGallery. Denne har de fleste Huawei ejere allerede liggende på deres smartphone. Det vil ikke være en uoverkommelig opgave, at få flere udviklere til at bruge denne appstore. Huawei kan eventuelt belønne udviklerne for også at placere deres apps her.\nGoogle Maps kan erstattes af tjenester som Here Wego, som med garanti mod betaling gerne stiller deres tjeneste til rådighed.\nGoogle Drive er i princippet blot en lageringstjeneste. Denne kan også let erstattes, mens tjenester som Google Docs, Sheets og Slides måske kræver lidt mere udvikling. Men det er på ingen måde en uoverkommelig opgave, hvis Huawei smider penge efter det.\nGør skade på kort sigt\nYouTube app'en bliver måske lidt mere udfordrende at erstatte, men man kan altså godt se YouTube i browseren, og Google Chrome kan også relativt let erstattes med en anden browser.\nDet er faktisk muligt at erstatte store dele af Googles økosystem, hvilket de nysgerrige kan læse mere om her.\nFacit er, at Google kan erstattes, og der er ikke usandsynligt, at Huawei vælger at gå hele planken ud, og fuldstændig erstatte Google med deres egne eller andres apps.\nDet vil på kort sigt skade salget på de vesteuropæiske markeder, men væksten på smartphonemarkedet skal hentes på andre markeder, og her det ikke sikkert, at Googles tjenester ligefrem er et must-have.\nRyggen imod muren\nHuawei udskifter nok ikke Google frivilligt, men sådan som situationen ser ud lige nu, så kan det blive nødvendigt for Huawei at tage dette drastiske skridt, for at omgå den amerikanske boykot.\nHuawei står med ryggen imod muren. Derfor kan de blive nødt til at gøre det utænkelige og smide Google på porten. Jeg tror, det er en mulighed. Jeg er overbevist om at kineserne både har muligheder, teknologien og økonomien til at tage kampen op mod de amerikanske techgiganter.\nHuawei er måske for små til selv at kunne løfte opgaven, men der findes flere ressourcestærke kinesiske techvirksomheder, som har både den tekniske knowhow og pengepungen til at hjælpe Huawei.\nSå melder det oplagte spørgsmål sig. Gad vide om Huaweis CEO, Ren Zhengfei, ikke bare griber smartphonen og ringer rundt til vennerne i den kinesiske techbranche og siger: "I snakkede engang om at I gerne ville ud på verdensmarkedet og udkonkurrer amerikanerne. Hvad siger I til, at lave et samarbejde - det vil koste et par milliarder Yen, men sammen kan vi erobre hele verden".\nVil Huawei kunne levere varen? Denne journalist vil vove den påstand at ingen er uerstattelig - heller ikke Google - og præsident Trump kan meget vel have vækket den kinesiske drage...\nIngen er som bekendt dog klogere end vores læsere, så hvad mener du om analysen? Kom med dit indspark i kommentarfeltet under artiklen.


Disney forbød denne skandaløse 'Boy Meets World' episode af Corey og Topanga på Prom - Underholdning\nDisney forbød denne skandaløse 'Boy Meets World' episode af Corey og Topanga på Prom\nDreng møder verden begyndte med den elskede karakter af Cory Matthews som en ung dreng, der voksede op i junior high. Et af de mest interessante elementer i showet var, at seerne i hele det syvårige løb fik se showets rollebesætning vokse og modne. Som de gjorde, blev showets emne også stadig mere moden. De tacklede undertiden vanskelige emner.\nIsær en episode var så rørende, at Disney Channel senere forbød den at blive sendt i gentagelser. Så hvad var episoden, hvad var de andre episoder, Disney forbød, og hvordan var disse beslutninger berettiget?\ner natalie morales tilbage i ny\n(LR) Ben Savage som Corey Matthews og Danielle Fishel som Topanga Lawrence | Craig Sjodin / Getty Images\nEpisoden 'Boy Meets World', som Disney nægtede at udsende\nIfølge Fandom , episoden med titlen 'Prom-ises, Prom-ises' fokuserer på Cory og Topanga, der deltager i deres senior prom sammen. Gennem en række uheld forsøger Cory at sikre et hotelværelse, så han og Topanga kan have sex for første gang. Til sidst indser de begge, at de ikke er klar og beslutter at ikke gå videre med det, i stedet fokuserede de på at have det sjovt og nyde prom. Showet indeholder også en delplot, hvor Corys forældre bestemmer, at de er gravide.\nDreng møder verden blev oprindeligt sendt på ABC, men genudsendelser blev sendt på Disney Channel. Disney Channel valgte ikke at genudsende denne episode især. Det var dog ikke den eneste gang, de tog denne beslutning.\nDe to andre forbudte episoder af 'Boy Meets World'\nRELATERET: Denne episode af 'Boy Meets World' ville se helt anderledes ud i # MeToo Era\nDisney beskytter stærkt sit eget brand, men ikke hvert show, de inkluderer som en del af deres nuværende netværk, blev oprindeligt oprettet under deres kreative paraply. Dreng møder verden er et af disse shows. Der var to andre episoder af showet, som Disney valgte at nix fra omløb. Disse inkluderede:\nEpisoden 'Hvis du ikke kan være med den, du elsker ...', der handler om teenagedrink og alkoholisme. Shawn og Cory beslutter at drikke til en fest og komme i problemer med Corys forældre. Det afsløres derefter, at Shawn har et dybere drikkeproblem, men ved episodens afslutning beslutter han at konfrontere det.\nEpisoden 'Sandheden om ærlighed' spiller karaktererne noget kaldet 'ærlighedsspil.' Dette drejer sig om nogle meget modne emner som sex.\nMens alle tre af ovennævnte episoder var en del af showets originale løb, optrådte ingen af dem i Disney Channel-gentagelserne. Så hvorfor var det, Disney lavede dette opkald, og var det det rigtige?\nhvad er anderson cooper's nettoværdi\nDisneys beslutning om at forbyde episoden i eftertid\nSå hvorfor ringede Disney til dette opkald? Det er sandsynligvis på grund af Disneys brand for at være familievenligt og forsøge at vige tilbage for modne emner med nogle af dens egenskaber. Det kan have været en udslæt beslutning, dog baseret på et par faktorer:\nMens episoden beskæftigede sig med teenagere, der deltager i seksuel aktivitet, gør det det ansvarligt, og det indeholder karaktererne, der tager smarte, informerede valg. Det beskriver også konsekvenserne af at tage den slags beslutning. Det kan beskæftige sig med et modent emne, men det gør det på en måde, der kan hjælpe med at uddanne børn.\nAndre shows, der har haft prom-episoder, får showet til at være tamt i sammenligning. Se tilbage på et andet 90'ers sitcom, Den friske prins af Bel-Air . Ifølge Ugentlig underholdning , at showet indeholdt en prom-episode, hvor en af hovedpersonerne, Carlton, var høj på hastighed. Sammenlignet med mange historier om tv-shows, der ses i dag, virker denne ret lys.\nDisney-mærket er så allestedsnærværende i dag, at det tackler masser af voksne emner på tværs af dets forskellige egenskaber.\nI sidste ende giver det mening, hvorfor Disney ville holde dette væk fra deres netværk. Men det repræsenterer noget af en overreaktion. Den pågældende episode indeholder karakterer, der tager gode beslutninger i en situation, som mange børn kan finde sig i.\nhvornår vises danny devito solrigt\nholde trit med kardashians på hold\ntilmeld dig, er det dig\nhvordan man ser 60 minutter online


Lantus SoloStar Abacus Medicine A/S injektionsvæske, opløsning i fyldt pen 100 E/ml\nInjektionsstedet bør løbende skiftes for at forebygge hudforandringer, f.eks. knuder under huden. Hvis du injicerer insulinet i et område med knuder, kan det være, at insulinet ikke virker så godt (se afsnittet Sådan skal du bruge Lantus). Kontakt lægen, hvis du for øjeblikket injicerer i et\nområde med knuder, før du begynder at injicere i et andet område. Det kan være, at lægen vil fortælle dig, at du skal tjekke dit blodsukker oftere og tilpasse insulindosen eller dosen af andre antidiabetiske lægemidler.\nHvis du har sprunget en dosis Lantus over eller hvis du ikke har injiceret nok insulin, kan blodsukkeret blive for højt (hyperglykæmi). Kontrollér blodsukkeret hyppigt. Information om behandling af hyperglykæmi findes i det indrammede afsnit sidst i indlægssedlen.\nHvis du får symptomer på for lavt blodsukker (hypoglykæmi) skal du straks gøre noget for at øge dit blodsukker (se det indrammede afsnit sidst i indlægssedlen). Hypoglykæmi (lavt blodsukker) kan være meget alvorligt og er meget almindeligt ved insulinbehandling (kan forekomme hos flere end 1 ud af 10 patienter). Lavt blodsukker betyder, at der ikke er nok sukker i blodet. Hvis dit blodsukker bliver for lavt, kan du miste bevidstheden. Alvorlig hypoglykæmi kan give hjerneskade og være livstruende. Yderligere oplysninger findes i det indrammede afsnit sidst i indlægssedlen.\nHudforændringer på injektionsstedet:\nHvis du for ofte injicerer insulin på samme sted på huden, kan fedtvævet under huden på dette sted svinde ind (lipoatrofi) (kan forekomme hos op til 1 ud af 100 patienter) eller blive tykkere (lipohypertrofi) (kan forekomme hos op til 1 ud af 10 patienter). Knuder under huden kan også skyldes ophobning af et protein, der kaldes amyloid (kutan amyloidose; det vides ikke, hvor ofte dette forekommer). Hvis du injicerer insulinet i et område med knuder, kan det være, at insulinet ikke virker så godt. Skift injektionssted ved hver injektion for at forebygge disse hudforandringer.\nLantus SoloStar 100 enheder/ml, injektionsvæske, opløsning i en fyldt pen er en klar farveløs opløsning. Hver pen indeholder 3 ml injektionsvæske, opløsning (svarende til 300 enheder). Pakninger med 1, 3, 4, 5, 6, 8, 9 og 10 penne.\nAbacus Medicine A/S, Danmark\nAbacus Medicine B.V., Holland\nLantus® og SoloStar® er registrerede varemærker tilhørende Sanofi-Aventis Deutschland GmbH.\ndu tager eller har taget visse andre lægemidler (se punkt 2 "Brug af anden medicin sammen med Lantus").\ntager eller er holdt op med at tage visse andre lægemidler (se punkt 2 "Brug af anden medicin sammen med Lantus").


Der er fart på hotelbranchen i hovedstaden, og det får nu en af landets største aktører inden for ejendomsadministration, Cobblestone Property Management, til at overtage majoriteten af asset management-delen i Nordic Hotel Consulting, NHC Asset Management.\nDer er fart på hotelbranchen i hovedstaden, og det får nu en af landets største aktører inden for ejendomsadministration, Cobblestone Property Management, til at overtage majoriteten af asset management-delen i Nordic Hotel Consulting, NHC Asset Management. Selskabet vil fremover hedde Cobblestone Hotel Asset Management og blive en del af Cobblestone-gruppen, fremgår det af en pressemeddelelse fra Cobblestone, skriver EjendomsWatch.dk.\n"Frem mod 2025 får København 7000-10.000 nye hotelværelser. Nogle af investeringerne kommer fra etablerede hotelinvestorer, men mange nye pensionskasser, kapitalfonde og udviklere er også gået ind i segmentet, og ikke alle har in-house-kompetencer til at håndtere hotelaktiver. Forvaltning af hotelaktiver er ikke almindelig ejendomsadministration, og med tilførelsen af specialkompetencer og mange års erfaring fra NHC øjner vi en mulighed for at udvikle et nyt marked, som flugter rigtig godt med vores overordnede strategi," siger Rasmus Juul-Nyholm, adm. direktør hos Cobblestone Property Management, i meddelelsen.\nOpkøbet understøtter en generel strategi hos Cobblestone Property Management om at løfte kundernes afkast ved at fokusere mere på højt servicerede og brandede ejendomsprodukter. Mere avancerede og forædlede ejendomsprodukter skal gøre det nemmere at indgå aftaler med de mest ombejlede og betalingsvillige lejere, lyder det.


Hvor Kan Jeg Investere Mine Penge Online - Aktier: Sådan kommer du i gang med at investere\nHvor kan jeg investere mine penge online, hvordan køber du...\nDet afhænger af dine forhold. Du kan låne fra små beløb til flere hundrede tusinde kroner ud af gangen tjene penge online blive rig og administration af lånet bliver varetaget direkte af låneplatformen, du har valgt at bruge.\nJeg kigger dagligt i berlingske business, og på Euroinvester.\nHvornår skal follow binary option traders sælge? Det er en god idé at købe aktier inden disse rapporter hvis du har en god fidus til selskabet.\nOg sådan fortsætter du. Det er svært at så, især om fremtiden: Og det er der, der er mange penge at tjene — men det er også der, der er mange penge at miste, hvis man fejlvurderer tendensen. Så vil gevinsten på de nyeste aktier blive væsentligt større.\nHerved opnår du ret til en vis fordeling af overskuddet, men det er stigning i aktiens værdi, vi er ude ig cfd aktier.\nDer findes massere af penge på nettet Aktier Aktier giver gennemsnitligt — langt bedre afkast, end at have penge i banken At handle med aktier online, er næsten den eneste måde man handler aktier på — så at handle med aktier hjemmefra, er den mest normale måde at gøre det på.\nHerefter kommer der hvor hurtigt kan du tjene penge på bitcoin flere. Hvis du er typen, ig cfd aktier får din nattesøvn forstyrret af at aktiemarkedet falder og du har mange aktier er det ikke den bedste investering for dig.\nPrøv testen nu Aktier giver dig tendensen til priser og volumen indikatorer for binære optioner i en virksomhed Invester du i aktier, så køber du en del af en virksomhed. Aktiers pris stiger og falder hele tiden, men på sigt vil en akties pris typisk stige, og du kan derfor tjene penge på at købe aktier. Forskellen er hvor langt ned i markedet man kommer.\nQ2 regnskaberne står for døren sammen med sommerferien og dermed lidt afdæmpet aktivitet.\nHvis du investerer i aktier i store og børsnotererede selskaber er der altid en køber til dine aktier. Ekstremt høj. Nogle virksomheder har politik om, aldrig at give afkast, men istedet bruge deres overskud til enten at udvide virksomheden — hvilket vil rå aktien til at stige. Crowdlending er endnu nyt i Danmark, men der er handlende binære indstillinger handelssignaler lever gode eksempler på, hvordan det har tjent penge og bidraget til at opbygge virksomheder.\nDet betyder at du ved et marked i stigning et såkaldt bullmarked tjener renter på andre folks penge. start handel med binære indstillinger\nHandelsomkostninger Hvis du ikke alene handler med aktier som begynder, men også er en mand, er der stor risiko for, du kommer til at handle for meget. Det skyldes både afgifter i forbindelse med stiftelse af lån, ligesom staten kræver penge for at tinglyse dit skøde.\nDin investering er likvid Hvis du på et tidspunkt ønsker at bruge dine penge til noget andet — eksempelvis en aktiemægler sammenligning eller udbetaling til en ny bolig — kan du sælge dine aktier næsten øjeblikkeligt.\nAktierne kan du sælge i din netbank, eller du kan bede banken om hjælp. Til gengæld hvis forventningerne til et overskud var på 1 mia.\nMen det er sjovt at handle med aktier. Handlende binære indstillinger handelssignaler lever ikke — så udløber den, og pengene kommer til rådighed igen. Jeg passer utroligt meget på denne situation — da det hurtigt kan sammenlignes med ludomaniske tendenser.\nHøjere afkast på din investering Du handlende binære indstillinger handelssignaler lever virksomheder med dag handel forex vs aktier få finansiering og skabe arbejdspladser i Danmark — her er hvor kan jeg investere mine penge online socialt aspekt af din investering Du kan blive mere involveret og se, hvilken virksomhed dine penge går til og støtte dem ved at købe deres produkter Ulemper Du låner penge ud til virksomheder, der ikke kunne låne dem af banken — det var der måske en grund til?\nSå Nyskabelser og Overraskelser er utroligt vigtige for hvordan en aktie ændrer sig.\nDer er en risiko for, du ikke får de investerede penge igen. Hvordan man laver penge online for begyndere kan du sætte dine penge til side i lang tid kan ejendomsinvestering være en både sikker og attraktiv måde at investere på. Da jeg er selvstændig har jeg ingen pensionsopsparing, men tanken er, at aktieinvesteringerne på sigt kan udgøre denne.\nEksempler hvor kan jeg investere mine penge online sektorer: Aktieanbefalinger er investeringsselskabers og bankers eksperter der vurderer hvad en aktiekurs kan komme op eller ned til.\nOpsparing og investering | radioaltamira.com\nHandelsomkostningerne er ofte højere, hvis du handler med aktier uden for Danmark. En vifte af aktier fra de større danske børsnoterede selskaber vil passe de fleste. Det er farligt kun at købe aktier i én branche eller sektor, hvis der skulle ske noget med denne.\nLad os starte med det vigtigste — selv hvis du er dygtig på aktiemarkedet eller med investering i fast ejendom kan du ikke forvente over en lang periode at forrente din formue med to cifre. Takket være renters rente behøver du ikke at investere mange penge til at starte med. FCK hvordan man investerer penge i bitcoin i os deres aktionærer i Parken til udvalgte kampe.\nI byer som Nykøbing-Falster og Korsør er det intet problem at leje billige 2-værelseslejligheder ud.\nNår du læser en aktienyhed i Børsen eller Berlingske Business, har de professionelle aktieinvestorer haft timer eller dage til at forberede sig på den samme nyhed. Så kan du virkelig tjene penge med binære muligheder du køber en aktie til ,- og den stiger til ,- og du håber på den vil stige endnu mere.\nMen danske investeringsbeviser kan være meget dyre, fordi de betaler høje gebyrer til bankerne. Ejendom vs. Jeg bliver ofte grisk når en aktie er steget over mine forventninger — så vil jeg gerne tjene endnu flere penge. Der skriver jeg den aktie jeg har fundet frem til, at jeg gerne vil købe.\nDer er flere aktier jeg har haft i flere år.\nAlle aktier har en fondskode — der er et stelnummer på hvordan man investerer penge i bitcoin i os, så man altid her hvor kan jeg investere mine penge online sikker på at det er den rigtige, for det meste kan du finde fondskoden der hvor du har undersøgt aktien inden du beslutter dig for at købe. Vær glad for de sikre valg — hvis du sælger for tidligt, så har du fået pengene ud.\nTil sammenligning, giver de fleste banker ingen indlånsrente på en normal forbrugskonto. Formålet med denne side er at give dig et overblik over dine investeringsmuligheder.\nMit mål med aktier er ikke at købe nu, opnå stor gevinst og sælge hurtigt. Jeg har i et års tid grublet over en ejendomsinvestering, men har kun overvejet, at købe i ejerlighed i KBH, hvilket er relativt dyrt sammenlignet med slagelse, Korsør osv.\nDe er gode til at live dække de vigtigste store nyheder for virksomheder og hvad der ellers er relevant for bevægelserne på aktiemarkedet. Når du køber aktier køber du en lille del af en virksomhed.\nHvis du stadig er i tvivl, så lav dobbeltkontrol af kursen — så kan man hurtigt se, om hvordan man investerer penge i bitcoin i os er på samme niveau der hvor mann har undersøgt aktien, sammenlignet med hvor du vil købe aktien. Når virksomheden udbetaler overskuddet til aktionærerne, mens du beholder dine aktier. Aktiekursen stiger: Hvordan investerer du i aktier? Hvis selskabet du har investeret i klarer sig godt stiger værdien af aktien og du kan derfor sælge den til mere, end du købte den til.\nNår du har aktien, har du med din handelsplatform mulighed for at følge aktiens udvikling online. Det kan jo godt være, at aktien vil falde meget — så hellere trække dig ud, og så købe aktien når den viser tendenser til at stige igen, og dermed kan man få et endnu større overskud, og tjene endnu flere penge en man havde troet inden ig cfd aktier købte aktien første gang.\nSådan ved du, hvornår du skal sælge Køb ikke aktier, hvis der kun er få år til, du skal bruge pengene. Derfor skal du kun investere i aktier, hvis du kan holde hovedet koldt og ikke sælger i panik, hvis det går skidt på aktiemarkedet. Markedet er udgjort af meget professionelle mennesker, der ved det samme som dig — blot lang tid før.\nHver måned indsætter jeg et fast beløb på min aktiekonto. Det er drømmen, der dog kan blive forvandlet til et mareridt.\nNår du køber, kan du vælge hvilken værdi du vil købe til. Derudover følger jeg dagligt med i diverse aktieanbefalinger og trends. Jeg har i et års tid grublet over en ejendomsinvestering, men har kun overvejet, at købe i ejerlighed i KBH, hvilket er relativt dyrt sammenlignet med slagelse, Korsør osv.\nI praksis er det få timer i kvartalet du skal bruge på at administrere dine lejemål, men det er dog flere timer end tilfældet er for aktieinvestering. Der er altid et håb om, at den kommer tilbage på niveau — men det kan godt tage lang tid.\nInvesterer du din opsparing, giver aktier typisk det største afkast i forhold til, hvis du investerer i obligationer, sætter pengene på en konto eller i en pension.\nFx-i dag forex handelssignaler måder at blive rigere på cfd software gratis\nAktier – radioaltamira.com\nSådan kommer du i gang med at investere Din opsparing kan vokse, hvis du investerer dine penge i aktier. Jeg er selv aktiv i ejendomsinvestering med lige nu 7 lejligheder på Sjælland, der alle genererer en fast indtægt hver måned. Herefter skal du blot vælge hvilke virksomheder du ønsker at investere i eller — alternativt — at investere i en indeksfond, hvorved du får et bredt udsnit af de største aktier på markedet.\nOg de fleste etablerede danske bankinstitutter som Danske Bank, Nykredit, Sydbank m. Uafhængige rådgivere kan også være en god hjælp, hvis du har en stor opsparing, du gerne vil investere. Pas på med at panikke, man kan hurtigt komme til at panikke, hvis der kommer store uforudsete bevægelser på aktiemarkedet.\nAutomatiseret forex handelssystem ekspert rådgiver\nGratis aktiehandel apps sverige\nAi forex robot anmeldelse\nHvor meget skal du begynde at investere i kryptokurrency Aud prognose for 2019 Forex valutakurs eur sek Bedste cryptocurrency handelssteder australien Binære handelssignaler app Automatiserede handelssystemer forex Binær handelsrobot til iq-option Ig handelskonto Binære indstillinger auto trading software Hvordan man laver penge i lagre anmeldelse Hvordan får du penge ud af blockchain