Bedste Addis » Fri fragt\nFlere online butikker tilbyder efterhånden mange forskellige leveringsmuligheder. En der er meget anvendt er i dag at afsende til en pakkeshop, så du nemt selv kan hente din bestilling når du har lyst. Fragtmuligheden er altså meget smertefri, samt ofte tillige den mest betalelige slags levering ved køb af Addis.\nDu bør tillige foretrække at få ordren leveret til din lejlighed eller ud til dit arbejdes adresse. Metoden er som regel et hak dyrere, men ydermere ultra praktisk. Den billigste fragtmulighed vil dog til enhver tid være at hente ordren selv, men den løsning afhænger af at du har bopæl nærved e-forhandlerens adresse.\nLeveringsdygtigheden på er usædvanlig vital forudsat vi mangler din ordre øjeblikkeligt, og i det øjemed er det selvfølgelig vigtigt at vi checker det estimerede leveringstidspunkt ved den relevante vare.\nMasser af internet virksomheder garanterer levering på næste hverdag på de fleste produkter, eksempelvis Addis, men vær obs på at det er forudsat at bestillingen anbringes før et besluttet tidspunkt, således at de garanteret kan nå at få pakken skippet afsted før logistikpersonalet drager hjemad.\nVisse internet firmaer sikrer levering uden beregning, men tit kun hvis man handler for et fastslået beløb. Desuden kunne du udvælge den prisbilligste mulighed for fragt, der ofte – uafhængig om du opholder sig i Randers, Holbæk eller Jyllinge – vil være at få fragtfirmaet til at bringe bestillingen til et afhentningssted.\nDet er jo ret simpelt for internetbrugere at lave prissammenligning fra flere online butikker, og på grund af dette har de fleste outlets på nettet set sig tvunget til at sænke salgspriserne på deres produkter – til børn, og desuden også til mænd og kvinder – en hel del, og endda nogle gange præstere levering uden betaling.\nDet kan dog immervæk vise sig nyttigt at efterprøve enkelte online forhandlere efter rabatkoder på Addis før du bestiller, således at man er sikret at få den mest betalelige pris.\nDu bør blot ikke undervurdere, at ifald en shop på nettet markedsfører bedst i test varer til salg for en udsalgspris som kan ses som besynderligt letkøbt, så kan det i nogle tilfælde være et karakteristika der viser en uærlig webshop. Køb med kort er i hvert fald en del af et regelsæt, hvilket støtter dig imod uægte butikker på nettet.\nVi anbefaler shopping med kort eller betalinger med mobilen. Alternativt kunne du overveje en løsning på afbetaling fra fx ViaBill, for så vidt du tilstræber at finansiere pengene senere.\nFør folk handler på en e-forhandler kunne de egentlig granske forhandlerens handelsvilkår, det er dog mange gange en omfattende opgave.\nEt nemmere alternativ kunne måske være at kontrollere hvorvidt e-firmaet er medlem af e-mærke ordningen, eftersom det ofte er et billede på at e-forretningen imødekommer de officielle danske regler, og at webshoppen regelmæssigt føres tilsyn med af eksperter der mestrer reglementet på området. Det er en rigtig god genvej til at få assistance, når du møder dilemmaer i forbindelse med din bestilling.\nYderligere foreslår vi at du er klar over de vigtigste bestemmelser der kan influere på transaktionen, som for eksempel den byttepolitik e-handlen anvender. I den sammenhæng er det ligeledes afgørende, at man når som helst beholder ens kvitteringsmail, således man senere kan påvise ordren af Addis, hvad end du shopper til en dreng eller pige.\nTrustpilot resulterer i i højeste grad fine genveje til at gennemrode en længere række nuværende konsumenters synspunkter og derfor går vi ind for, at du tjekker internet butikkens bedømmelser af Addis forinden du handler.\nFacebook fører til på samme måde en del ønskværdige genveje til at få indsigt i internet firmaets pålidelighed. Herinde ser vi nogle internet butikker hvor man kan skrive en kritik af virksomhedens service, som også bør bruges til at tage stilling til kundetilfredsheden.\nDette website finansieres af annoncer. Vi har samarbejder med en hel del online virksomheder hvor vi annoncerer virksomhedernes tilbud, og tager imod betaling ifald den besøgende vi sender videre foretager et køb.\nFakta om varer og butikker på nettet værnes om rutinemæssigt, men vi kan ikke give garantier imod forandringer der måtte være foretaget siden vi sidst opdaterede hjemmesidens informationer.


Kurser 2018 | Socialistisk Folkeparti\nSF afholder løbende kurser med det formål at dygtiggøre og ruste medlemmer og ligesindede til at deltage aktivt i den offentlige debat og engagere sig i politik fra lokalt til nationalt niveau.\nEr du folketingskandidat eller kommende kandidat og er dit mål at komme i folketinget? Så har vi kurset til dig:\nEr et kursustilbud til dig der har ambitioner om at komme i Folketinget!\nGennem otte kursusgange, fordelt på to-dags sessioner i weekender, enkelte lørdage samt hverdags fyraftensmøder vil du blive klædt på at kunne føre et brag af en folketingsvalgkamp. Uddannelsen tager udgangspunkt i dig, som kandidat. Du vil få styrket dine kompetencer til at udarbejde din politiske profil, du vil få træning i debat og pressehåndtering, du vil blive undervist i prioriterede politikområder for SF, samt i SF’s strategier ved valget. Uddannelsens niveau ligger over tidligere debattøruddannelser.\nTidshorisonten er en ni måneders periode fra kursusstart lørdag den 27. januar til afslutning lørdag den 22. september.\nBegge weekender foregår på Næsbylund Kro i Odense. Fyraftenssessionerne kl. 16-20 i SF’s gruppeværelse på Christiansborg. Lørdage holdes sessioner formentlig i Middelfart.\nDer er fire spor i uddannelsesforløbet\nOpbygning af politisk profil\nVi stiller krav til deltagerne, vi forventer at du:\nDeltager hver gang\nLøser konkrete opgaver mellem sessionerne\nEr opstillet til Folketinget for SF (eller vil blive det inden oktober 2018)\nEr åben for udvikling og initiativrig\nDu skal skrive en motiveret ansøgning, hvor du gør rede for, hvorfor du gerne vil deltage i uddannelsesaktiviteterne.\nSe ansøgningsskema her: http://sf.dk/media/9237/ansoegningsskema-kommende-mfere.docx\nDet koster penge at afholde kurser, bl.a. yder vi befordringsgodtgørelse efter gældende regler og yder fuld forplejning og ophold undervejs. Derfor opkræver vi et deltagergebyr på 950 kr. for at deltage, som man kan søge dækning for hos sin partiforening.\nFor mere information kontakt Signe Munk, signe.munk@ft.dk\nTilmelding foregår på mail ved at udfylde det annoncerede ansøgningsskema og sende på mail til Christian Ingemann – sfchin@ft.dk senest den 8 januar 2018\nTidspunkter og placering\nLørdag 27. januar 11-17 (Middelfart - Østergade)\nLørdag-søndag 24-25. februar (Odense – Næsbylund Kro)\nTorsdag 22. marts 16-20 (Christiansborg)\nLørdag 21. april 11-17 (Middelfart - Østergade)\nTirsdag 15. maj 16-20 (Christiansborg)\nLørdag-søndag 9-10. juni (Odense – Næsbylund Kro)\nTorsdag 23. august 16-20 (Christiansborg)\nLørdag 22. september 11-17 (Middelfart - Østergade)\nDen 13 januar afholder vi vores populære introkursus på Christiansborg. du vil få en indføring i folkesocialisme og en grundlæggende viden om SF's organisation og hvordan du bliver aktiv i SF. Desuden vil SF's formand Pia Olsen Dyhr kigge forbi. Kurset er målrettet de nye medlemmer.\nTilmelding her: https://sf.membersite.dk/\nDer ydes rejserefusion efter gældende regler (egenbetaling på 100 kroner og billigs mulig rejseform)\nØnsker du at bliver Fremtidens meningsdanner? så har vi kurset for dig:\nEr et uddannelsestilbud til unge SF’ere og SFU’ere mellem 15 og 20 år.\nHvordan sikrer vi en mere lige verden? Hvad skal der til for at skabe et mere rummeligt arbejdsmarked, og hvordan ser arbejdsmarkedet egentlig ud i fremtiden? Hvordan fremmer vi den grønne omstilling, og hvad skal der til for, at fremtidige generationer kan opleve den samme rige natur, som vi oplevede? Det er nogle af de politiske emner, som vil være en del af uddannelsen, der dog også rummer kursusdage med fokus på børne, skole, uddannelsespolitik, EU-politik, integration- og flygtningepolitik og meget mere.\nGennem 8 kursusgange fra januar til december 2018, fortrinsvis på søndage, gennemgår og diskuterer vi politik på alle hovedområderne. Formålet er at styrke deltagernes viden om folkesocialistisk politik og få uddannet fremtidens meningsdannere i SF og på venstrefløjen. Med uddannelsen får man ikke alle mulige smarte tricks til, hvordan man kan lyde godt i en debat. Målet er, at flere unge folkesocialister skal vide mere om samfundet, så de kan være med til at ændre det.\nVi stiller krav til deltagerne, nemlig at man…\nLæser lektier fra gang til gang\nLøser konkrete opgaver, såsom at skrive debatindlæg, kronikker og forslag til nye politikker\nEr medlem af SF eller SFU\nOg at man skriver en motiveret ansøgning, hvor man kort gør rede for, hvorfor man gerne vil deltage i uddannelsesaktiviteterne.\nSelve uddannelsen vil som nævnt primært foregå på søndage, typisk den sidste søndag i måneden og langt de fleste gange på Christiansborg. Enkelte gange vil undervisningen foregå ude i byen.\nUnderviser på uddannelsen er SF’s gruppeformand Jacob Mark, som vil deltage på alle kursusdage og udfordre deltagerne på deres viden, men på hver kursusgang vil der også være indlæg og synspunkter fra andre oplægsholdere og kendte debattører, som har en særlig viden om emnet for den pågældende kursusgang.\nFørste kursus gang bliver søndag den 21. januar 2018 i forbindelse med SF’s vintertræf i Kolding, og derefter cirka en gang om måneden året ud (undtagen juli) med sidste mødegang fredag den 23. november til rød julefrokost på Christiansborg. Det drejer sig om 8 kursusgange.\nDet koster penge at afholde kurser, bl.a. yder vi befordringsgodtgørelse efter gældende regler, inviterer på sommergrill og julefrokost, og derfor opkræver vi et deltagergebyr på 200 kr. for at deltage i hele uddannelsen.\nTilmelding foregår på mail til Christian Ingemann – sfchin@ft.dk senest den 8 januar 2018\nKalender for uddannelsesdagene finder du her: http://sf.dk/media/9250/kalender-sf-uddannelser-2018.docx


Nye affaldsparagraffer for tredje år i træk\nKL kan ikke anbefale, at der presses nye regler igennem med tidsfrister, som kommunerne alligevel ikke kan overholde\n9. NOV 2011 9.46\nJanaur 2010 trådte en ny affaldsbekendtgørelse i kraft - der bl.a. skulle lade alle virksomheder mod betaling komme til på landets genbrugspladser. I forvejen lod to ud af tre kommuner firmaerne komme til.\nAffaldsgebyrerne voldte dog knuder. De blev administreret vidt forskelligt fra kommune til kommune. Nogle steder var det for små virksomheder, der ikke mente, de havde noget videre affald, vanskeligt at slippe for gebyret.\nDet betød nye ændringer og høringsprocesser hen imod nye regler, der skulle træde i kraft januar 2011, men Radikale afviste i sidste øjeblik at sætte det hele i gang for at undgå, at stuationen gik fra kaos til panik.\nDaværende miljøminister Karen Ellemann (V) lagde op til forenklede regler fra januar 2012, hvor virksomheder f.eks. selv skal tilmelde sig ordningen.\nKL-forslag ikke taget med\nMen processen er stadig ikke fri for mislyde. KL har netop sendt høringssvar, og af kommentarerne fremgår det:\n'Det er nu tredje år i træk, at der op til årsskiftet kommer en ny affaldsbekendtgørelse i høring, med regler som kommunerne reelt set ikke kan nå at implementere. Dette er ikke tilfredsstillende for hverken virksomheder eller kommuner.\nKommunerne har brug for bedre overgangsbestemmelser og simple gebyrregler med henblik på at sikre en enkel administration, således at ressourcerne i højere grad kan anvendes til fremme af målsætningerne på området.\nMed de gebyr- og overgangsbestemmelser, der er lagt op til, belastes kommunernes administration endnu en gang unødigt. Der vil komme nyt kaos, hvis bestemmelserne gennemføres i den form, bekendtgørelsen ligger nu.\nKL kan ikke anbefale, at der presses nye regler igennem med tidsfrister som kommunerne alligevel ikke kan overholde, og regler som giver unødig administration.\nKL kan konstatere, at en række af de anbefalinger, vi tidligere er kommet med både i høringssvaret fra 2010 og i den løbende dialog med Miljøstyrelsen, der kan være med til sikre enkle og smidige regler, fortsat ikke er taget med i udkastet til ny affaldsbekendtgørelse.'


Klumme: Den bedste specialskole | fyens.dk\n15 maj 2022 kl. 17:59\nOnsdag aften i sidste uge var skolebestyrelserne på Byhaveskolen og Centerafdelingen, Landsforeningen LEV og Svendborg Kommune i samarbejde værter for et arrangement med faglige oplæg, paneldebat og ikke mindst fælles dialog om det enormt vigtige spørgsmål: Hvordan skaber vi den bedste skole for udviklingshæmmede børn i Svendborg?”. Ikke mindre end 60 personer – forældre, pædagogiske personaler, kommunale ledere, politikere m.fl. – havde tilmeldt sig og deltog aktivt i dialogen.\nSpørgsmålet om, hvordan man skaber den bedste skole, er vigtigt at diskutere på alle skoler. Det handler om børn og unge mennesker, om deres liv, trivsel, uddannelse og dannelse. Men det handler også om vores samfund, om hvilke værdier vi prioriterer for det, og hvordan vi vil have det til at se ud. For vores skoler er med til at danne vores samfund. Det er gennem børns og unges skolegang at vi lærer dem, hvordan de er sammen og behandler hinanden, og hvordan fællesskaber fungerer bedst.\nDet er gennem børns og unges skolegang at vi lærer dem, hvordan de er sammen og behandler hinanden, og hvordan fællesskaber fungerer bedst.\nSelvom spørgsmålet er vigtigt på alle skoler, er det alligevel ekstra vigtigt på skoler som Byhaveskolen og Centerafdelingen disse år. På nationalt plan aflægger stadigt færre elever med sværere former for udviklingshandicap afgangsprøverne i folkeskolen og stadigt færre overgår til en ungdomsuddannelse. Med et øget krav om uddannelse står de som unge derfor med dårlige arbejdsmuligheder, og uden et job ekskluderes man hurtigt fra mange af samfundets fællesskaber. Er det sådan, vores samfund skal se ud? Et samfund hvor de fundamentale værdier om lighed for denne gruppe af borgere ikke opfyldes, hvis vi som den svenske forsker Elias Bengtsson forstår lighed som forskellige socialgruppers chancelighed.\nDer var blandt alle deltagerne bred enighed om, at det er vigtigt at se på, om vi kan gøre det endnu bedre, end vi gør, og i den forbindelse var vi omkring en række vigtige emner.\nHvad er det vigtigste formål, og hvordan skal balancen være mellem på den ene side faglig viden og på den anden side mål som livsduelighed og hverdagsmestring? Er det vigtigt at alle børn lærer at læse, eller kan det for nogle børn være bedre at fokusere på træning af lytning? Hvordan skal vi forstå hverdagsmestring i balancen mellem de særtræk, børn med udviklingshandicap har, og de almene normer og forventninger? Skal man træne elever i smalltalk, da det jo er grundlæggende for mange kollegiale fællesskaber, eller skal vi omvendt gøre noget for at danne et samfund og hermed arbejdspladser, hvor en større forskellighed accepteres?\nSvarene på disse spørgsmål var ikke klare, og det vil de heller aldrig blive. De klare svar findes ikke, for det er altid et både-og og dermed en balance. Men der var bred enighed om, at vi hele tiden må holde fast i at søge og diskutere disse svar, for det er gennem de fælles diskussioner, vi bliver klogere på opgaven og på gode måder at løse den på. Heldigvis var der også bred enighed om, at det ikke er en opgave, der ligger ved en bestemt aktør i kommunen. Den skal ikke løses af enten forældre, pædagogiske personaler, kommunale ledere eller politikere. Det er en fælles opgave og skal løses på tværs. Det kræver et styrket samarbejde mellem specialskolerne og kommunens almenskoler samt øvrige interessenter. På specialskolerne gøres der en kæmpe indsats for de udviklingshandicappede børn og unge mennesker, og for deres liv, trivsel, uddannelse og dannelse. Men specialskolerne kan ikke alene danne vores samfund og sikre grundlæggende værdier omkring lighed og accept af forskellighed.


Fremmer EU freden? Jan Øberg. Analyse, kritik og alternativer. TFF Den Transnationale Stiftelse for Freds- og Fremtidsforskning - PDF\nDownload "Fremmer EU freden? Jan Øberg. Analyse, kritik og alternativer. TFF Den Transnationale Stiftelse for Freds- og Fremtidsforskning"\n1 Fremmer EU freden? Analyse, kritik og alternativer Jan Øberg TFF Den Transnationale Stiftelse for Freds- og Fremtidsforskning Tænketanken NyAgenda 2005\n2 Tænketanken NyAgenda har til formål at fremme analyser og debat omkring EU s virke og juridiske rammer ud fra et demokrati- og medborgerskabsperspektiv. Tænketanken skal bidrage til at give et forbedret fundament for den danske og den internationale debat om samfundsudviklingen, set ud fra et centrum-venstre perspektiv. Herunder vil NyAgenda igangsætte og formidle kritiske analyser af det europæiske samarbejde i et globalt perspektiv. Tænketanken skal arbejde ud fra en åben og dybdeborende tilgang, der gør den i stand til at sætte spørgsmålstegn ved etablerede sandheder og fastlåste tankemønstre. Gennem udredninger og debatskabende arrangementer skal Tænketanken være med til at danne modmagt i et samfund, som i stigende grad er præget af konformitet og mangel på nytænkning. Udgivelser: Franske stemmer. Kritik af forfatningsforslaget fra venstre. Red. af Drude Dahlerup, Kenneth Haar og Niels I. Meyer. 2005:1. 2.oplag. Gratis Fremmer EU freden? Analyse, kritik og alternativer Første oplag, juli 2005 ISBN: Copyright: NyAgenda og forfatteren Udgivet med støtte fra Enkefru Plums Støttefond og Nævnet til Oplysning om EU.\n3 Indhold Resumé af udredningen 4 Indledende bemærkninger 6 Begrebsapparatet hvad fred ikke er men kunne være 8 To måder at praktisere fred på - militært baseret sikkerhed versus konflikthåndtering og voldsreduktion 12 Vejledning de relevante afsnit i forslaget til forfatning Sikkerhed EU og den direkte vold Sikkerhed EU og den strukturelle vold Sikkerhed EU og den kulturelle vold Sikkerhed EU og den miljømæssige vold EU og reduktionen af den direkte vold EU og reduktionen af den strukturelle vold EU og reduktionen af den kulturelle vold EU og reduktionen af den miljømæssige vold 49 Efterskrift 50 De vigtigste dokumenter og udvalgte hjemmesider 51\n4 Resumé af udredningen Denne enmands-udredning indeholder en makroanalyse af områderne forsvar, sikkerhed, udenrigspolitik, konflikthåndtering og fred i EU s politik og i forslaget til forfatning. Den går bevidst ikke i detaljer med enkelte lande eller enkeltstående problemområder, men ser på begreber, værdier og målsætninger på det overordnede plan. Den opstiller først et teori og analyseapparat. Derefter analyserer den hvad der faktisk siges og gøres i EU-regi og kritiserer det ud fra et antal eksplicitte kriterier. Den gennemgår tillige hvad der ikke står men kunne have stået i forfatningsforslaget. Udredningen arbejder på EU s egne præmisser i den forstand at den tage tre vigtige fakta om EU alvorligt: at Unionens ledere opfatter sig som fredens forkæmpere, at forfatningen nævner freden som Unionens første mål samt at EU udtrykkeligt ikke kun er et fredsprojekt inden for Europa men også skal skabe en bedre verden for alle, det vil sige også for de 92 procent af menneskeheden, der lever uden for Unionen. Der findes i hovedsagen to opfattelser af hvorledes man kan skabe mere fred i verden. Den ene giver udtryk for at hver stat og overstatslige enheder først og fremmest har brug for forsvar og sikkerhed baseret på militær styrke).denne opfattelse accepterer således, at der findes en god vold, der i et vist omfang skal balancere eller udrydde en ond vold. Den anden hovedopfattelse hævder at det, der skal til, er mere konfliktkundskab, mere professionel konfl ikthåndtering og en principiel problematisering af volden som sådan samt at når vi har opnået dét, så vil der være mindre brug for våbenmagt. I udredningen opereres der med de to nævnte fredsopfattelsers relationer til fire dimensioner, nemlig direkte vold, strukturel vold, kulturel vold og miljømæssig vold. Analysen, kritikken og alternativerne foregår således over otte hovedafsnit. EU betegnes ofte som et fredsprojekt, dog uden at det klargøres hvad der menes med ordet fred. Denne udredning viser imidlertid entydigt, at forfatningsforslaget og Unionens allerede vedtagne politik og institutioner kun er udtryk for fred i førstnævnte forstand, altså militært domineret forsvar og sikkerhed. Intet tyder på at EU vil bidrage til at den direkte vold i verden reduceres. Forfatningen, der intet siger om nedrustning, menneskelig sikkerhed, dialog eller udfordrer eksistensen af kærnevåben, forpligter direkte medlemsstaterne til at opruste fremover. Meget tyder på at øget våbenmagt og militarisering af politikken kan blive en central del af EU s fremtid, i øvrigt også selvom Unionen hverken har en gennemarbejdet trusselsanalyse eller en europæisk sikkerhedsdoktrin. Udredningen viser også at EU som fredsprojekt ikke tilnærmelsesvis er så intellektuelt konsistent eller visionært som FN-pagten. Det konstateres faktisk at udkastet til Forfatningen må ses som et alvorligt tilbageskridt i forhold til FN-pagtens normer og værdier. 4\n5 Under de få temmelig uforpligtende formuleringer om at fred i verden er ønskværdig er det ikke muligt at finde konkrete målsætninger om almindelig voldsreduktion i Europa eller verden, en gennemtænkt principfast og professionel konflikthåndtering med vægt på civile midler eller almen nedrustning herunder atomnedrustning. Hvad gælder den strukturelle vold konkluderer udredningen at der i forslaget til EU-Forfatning - udover henvisninger til holdbar udvikling, ulandsbistand, humanitær bistand, handel og markedsmekanismer samt normen om ligestilling for kvinder ikke synes at være nogen videre forståelse for omfanget af det globale underudviklings- og fattigdomsproblem. Der findes ingen nye normer og tilstræbes ingen politisk kraftanstrengelse, der står i proportion til de globale problemers størrelse og den hurtighed hvormed de burde afhjælpes. I EU synes man at være ubevidst om Europas egen kolonialistiske og krigeriske historie set gennem andres øjne. Det er ikke faldet forfatterne af Forfatningen ind at Unionen kunne have et historisk medansvar for i det mindste nogle af verdens nødlidende, ikke mindst i Afrika. Skønt den internationale terrorisme gøres til en hovedtrussel mod EU leder man forgæves efter en overvejelse af den mulighed, at nød og følelsen af magtesløshed kunne være én blandt årsagerne til den terrortrussel, der nu rettes mod vestlige mål. Det er således et usædvanligt traditionelt og uproblematiserende verdensbillede, der træder frem i Forfatningen. Dernæst analyseres hvad EU s bidrag til at reducere den kulturelle vold i verden er. Når man betænker i hvor høj grad Europa i dag står over for inter-kulturelle forståelsesproblemer, og betænker at Forfatningsforslaget kommer til beslutning i en periode med voksende potentiale for kulturkonflikter især mellem dele af det kristne vest og dele af den muslimske verden, må hele behandlingen af andre kulturer og EU s rolle i forhold til dem siges at være passé ja, som skrevet med en missionerende colonial mind. Det er så meget mere beklageligt som EU har som målsætning at bidrage til fred i verden som helhed og ikke bare i Europa. Uden dialog, respekt for andres måder at definere grundværdier på og uden eksplicit vilje til at lære af hinanden, er det vanskeligt at se hvorledes EU skulle kunne bidrage til at mindske den kulturelle vold i verden. Endelig er der den miljømæssige vold. Taget for pålydende giver forslaget til EU-forfatning intet håb om en global miljømæssig regenerering og fremtidig bæredygtig udvikling. Den savner en helhedstænkning om forholdet mellem menneske, produktion, forbrug og natur. Forfatningens indbyggede tro på at evig økonomisk vækst og markedsøkonomi automatisk er forenelig med både en reduktion af volden mod naturen og løsning af fattigdomsproblemet modsiges af en lang række seriøse undersøgelser, analyser af det globale systems økonomiske historie samt af scenarier som f.eks. Romklubbens seneste rapport. 5\n6 Vægtningen mellem de mange sider om markedets funktioner og de yderst beskedne to sider om miljøet, der vel at mærke ikke forpligter medlemsstater til nye tiltag men kun udtrykker bestræbelser, taler sit eget tydelige sprog. Dette sammenfatter indholdet af de indledende afklaringer og afsnittene 1-4. Derefter følger 25 store og mindre forslag i afsnit 5-8 til hvad EU kunne gøre for at fremme freden i den anden betydning, altså gennem konfl ikthåndtering og reduktionen af vold, den direkte, den strukturelle, den kulturelle og den miljømæssige. Forslagene er ikke udtømmende og udgør ikke et program, men fremsættes som konstruktive illustrationer og støttepunkter for den nødvendige videre folkelige debat. Udredningen afsluttes med en kort efterskrift og en vejledning til de vigtigste dokumenter og hjemmesider om disse spørgsmål. Indledende bemærkninger Denne enmands-udredning er blevet til på initiativ af den danske tænketank NyAgenda. Man har bedt mig undersøge hvad der fra et fredsforskningsperspektiv kan siges om EU i almindelighed og om forslaget til forfatning for EU i særdeleshed. Det ligger i sagens natur, at de følgende sider er udtryk for én persons opfattelse af både fredsforskningen og af EU. Det er således helt naturligt, at der findes andre analyser med andre svar på spørgsmålet om hvorvidt EU er en ny og lovende fredsaktør end dem, der gives her. Hvis udredningen kan bidrage til en bredere og mere struktureret debat om fredspolitik og forskellene mellem en sådan og traditionel forsvars- og sikkerhedspolitik, så vil den have opfyldt en vigtig del af sit formål. Efter det franske og hollandske nej til forfatningsforslaget er det blevet så meget desto vigtigere at udarbejde alternativer, som kan indgå i den nye debat om et andet Europa. I udredningen defineres fred bredere end som blot fraværet af krig eller fremtvunget våbenstilstand. Det traditionelle fokus på våbnene i verden noget som mainstream sikkerheds- og forsvarstænkning på den ene side og fredsbevægelser på den anden synes at have tilfælles erstattes af en bredere tilgang, der omfatter EU-landenes, EU-institutionernes og Forfatningens forståelse af samt værdier og politik vedrørende fire dimensioner: direkte vold, strukturel vold, kulturel vold og miljømæssig vold. Makroperspektivet, herunder Unionens rolle i verdenssamfundet, og det brede fredsbegreb fastholdes ikke blot fordi det er teoretisk og politisk vigtigt, men også fordi det åbner 6\n7 mulighed for at læseren/brugeren af udredningen skal kunne føle, at det er OK at diskutere disse spørgsmål i et større tids- og rumsperspektiv. Uanset om forfatningsforslaget ender med at blive vedtaget, ikke vedtaget men i praksis anvendt fremover, eller havner i papirkurven er diskussionen om det på ingen måde uvæsentlig. En forfatning en slags pagt mellem borgere og deres ledere - skal ikke tegne et øjebliksbillede og ikke fungere som en døgnflue, der er glemt i morgen. Den er livs- og samfundsfilosofi samt politik i ét, den er historie, nutid og fremtid i ét. Med forslaget til EU s Forfatning har vi endelig et politisk dokument og et tema, der kun kan diskuteres i en ramme, der går ud over den traditionelle fireårige og som er såvel national, regional som global. Forfatningsforslaget er desuden bindende for over 450 millioner af verdens relativt mest privilegerede mennesker. Det er ganske vist kun 8 procent af menneskeheden, men EU har langt mere en 8 procent af den økonomiske, politiske, kulturelle og militære magt i verden. Vi begynder med lidt begrebsdiskussion. Nogen vil måske synes det er teoretisk og derfor kedeligt. Men dels er intet så praktisk som en god teori, dels ønsker udredningen at give læseren gode forudsætninger for at forstå den kritik, der rettes mod påstanden om at EU er et fredsprojekt. Efter teoridiskussionen kommer så en analyse baseret på fire typer af vold og to måder at tænke fred på, altså 8 temaer. Således byder udredningen på analyse og kritik men også på konstruktive alternativer på en række både overordnede og detaljerede punkter. Og med dét ønsker jeg god læsning og debat om EU s, det øvrige Europas og verdens fremtid. Tak Jeg vil gerne takke Christian Hårleman, der har været FN-officer i snart sagt alle verdenshjørner og er formand for bestyrelsen i TFF, Den Transnationale Stiftelse for Freds- og Fremtidsforskning, som jeg er daglig leder af. En række af idéerne i afsnittene 5-8 er udviklet sammen med ham. To andre venner og kolleger i arbejdet for en fredeligere verden, Drude Dahlerup og Niels I. Meyer, har hurtigt og præcist kommenteret og foreslået forbedringer og forkortelser af den første udgave af denne udredning. Den foreliggende version tager jeg dog alene ansvaret for. En noget længere version kan findes på TFFs hjemmeside, www. transnational.org Lund den 1. juli\n8 Begrebsapparatet hvad fred ikke er men kunne være Lad os begynde med hvad fred kan tænkes at være og straks gå i konfrontation med nogle af de teoretisk og historisk forfejlede opfattelser af freden uden at diskutere dem, ja måske endog uden at yde dem rimelig retfærdighed. Fred kan sikkert under visse omstændigheder fremmes ved en vis magt- eller våbenbalance, men fred er meget mere end en sådan balance, som for øvrigt stort set altid er blevet målt i destruktionsmidler våbnenes mængde, typer, teknisk kvalitet og militærudgifter. Problemet har traditionelt været at definitionerne af hvornår der er balance er helt subjektive; når A synes at nu er der balance, så vil B normalt føle at A er overlegen og omvendt. Det historiske resultat har været enten stadigt flere våben på begge (alle) sider, stadigt mere avanceret teknologi eller begge dele. Ned- og afrustning har i praksis kun fundet sted på områder, parterne var enige om at betragte som irrelevante eller forældede. Fred er heller ikke det samme som terrorbalance, der i dag findes i to betydninger. Den første type er den gamle terrorbalance med kernevåben; NATO og Warszawa-pagten vidste med hinanden, at hvis den ene side sendte atomraketter mod den anden, så ville den anden efter dette førsteslag have tilstrækkeligt mange atomvåben uskadte tilbage i sine siloer, på sine fly i luften og ubådene i havet, at der ville blive tale om et gengældende andetslag. Det var altså tale om gensidigt sikret ødelæggelse, dvs. millioner af døde på begge sider. Dette var atomafskrækkelsen, terrorbalancen, i en nøddeskal. Betegnelsen terror, som man helst undgår i den forbindelse i dag fordi den placerer atomstaterne i samme kategori som Bin Laden og andre terrorister, havde samme betydning som når ordet anvendes om f.eks. dagens terrorister: at opnå politiske formål ved at tage uskyldige som gidsler eller dræbe dem. Atomafskrækkelsen er dog relevant også i EU sammenhæng, fordi en række EU-lande er med i den atombaserede alliance NATO og fordi England og Frankrig selv besidder atomvåben. Den anden type terrorbalance er den, der blev indledt den 7. oktober 2001 med USA s angreb på Afghanistan. Mens terroren den 11. september var en meget kriminel handling var den ikke en krigshandling. USA og store dele af Vesten valgte at tolke begivenheden som en krigserklæring, vel at mærke ikke kun mod to mål i USA men mod hele den vestlige civilisation. Konsekvenserne af dét har lige siden i enorm grad påvirket stort set alle områder af politikken og samfundslivet og går under betegnelsen krigen mod terroren, der dog rettelig burde kaldes krigen mod terrorister. Også dette har relevans, fordi der i EU s overordnede sikkerhedsstrategi fra december 2003, forfattet af den Høje Repræsentant eller udenrigsminister Javier Solana, findes et trusselsbillede mod Europa i hvilket terrorangreb figurerer som det første, i øvrigt sammen med risikoen for spredning af masseødelæggende våben. 8\n9 Fred kan heller ikke generelt realiseres ved at praktisere det gamle slogan om at hvis du vil fred, så forbered dig på at kriges. Lidt filosoferende kunne man hævde, at det i de fleste sammenhænge i livet ville være absurd at forberede sig på det modsatte af det man ønsker for at opnå det hvis du vil kærlighed, så forbered dig på at hade eller hvis du vil sundhed, så forbered dig på at være syg. De ressourcer, der i dag bruges på at forberede denne krigssystemets fred er så omfattende egentligt ubegribeligt store - at de må siges at stå i vejen for stort set alle tiltag, der bygger på det modsatte princip, nemlig hvis du vil freden så forbered dig på freden. Det er i denne sammenhæng rimeligt at tale om opportunity costs : hvad skulle man kunne få i stedet for de penge (eller en del af dem), der i dag allokeres til krigssystemet? Mellem og mennesker, hovedsageligt kvinder og børn, dør unødvendigt hver dag på grund af mangelen på rent vand, mad, klæder, husly, medicin og andre helt basale livsfornødenheder. Det sker samtidig med at vi døjer med flere og flere overudviklingsproblemer som hjerte- og karsygdomme, medicin- og stofmisbrug samt fedme; således dør f.eks amerikanere hvert år som følge af overvægt. Verdens hen ved 190 stater bruger per år lige så meget på at forberede sig på krig som den fattigste halvdel af menneskeheden (3 milliarder) har at leve af. Stockholms Internationale Fredsforskningsinstitut, SIPRI, beregner verdens militære udgifter i 2004 til 975 milliarder dollar (regnet i 2003-priser) og 1035 milliarder dollar i dagens priser. Det er 162 dollar for hvert eneste menneske på jorden eller 2,6 procent af verdens bruttonationalprodukt. Heraf tegner vores allierede, USA, sig for øvrigt helt alene for næsten halvdelen, 47 procent. Til sammenligning koster hele FN-systemet et sted mellem 15 og 20 milliarder dollar. Verdens samlede ulandsbistand beløber sig til næsten 79 milliarder dollar ifølge OECD i Mens omkring ved en halv million forskere og ingeniører betales af stater for udelukkende at udvikle ny raffinerede våben, findes der højt sat fredsforskere i verden. Mange andre tal kunne nævnes. Den globale militarisering har forsat - ganske vist under andre betegnelser såsom fred, sikkerhed, stabilitet og balance - siden 2. verdenskrig. Den er ikke på noget tidspunkt blevet gjort til et problem i toppen af den globale agenda, som der måtte gøres noget alvorligt ved for at kunne skabe ægte udvikling, sikkerhed og fred for fl ere på kloden. Det spørgsmål man rettelig kan stille er: kan EU - endelig - blive den faktor i verdenssamfundet, der vil forstå og praktisere en anden slags fred, der ikke kræver et så ubegribeligt stort ressourceforbrug og derfor ikke har tilsvarende inhumane konsekvenser? Kan unionen blive en kraft for en ny agenda, en bedre balance: mindre militarisering og mere udvikling? Eller vil den snarere tage nationalstaternes traditionelle forståelse, der per definition er snæver i betydningen selvcentreret snarere end global og helhedstænkende - med sig og dermed øge militariseringen? 9\n10 En og anden vil sikkert indvende at selvom verden skulle nedruste, så ville der stadig være fattigdom og nød; altså at det ikke er det militære forbrug alene, der står i vejen for en mere retfærdig verden. Meget taler for at det er rigtigt. Imidlertid udgør den militært dominerede sikkerhedstænkning en blandt flere hindringer for en fredeligere, mere retfærdig og demokratisk verden af disse grunde: 1) den sluger knappe ressourcer, der kunne anvendes til menneskehedens bedste; 2) den befæster den skæve socio-økonomiske verdensorden ved at den praktiseres af netop de lande, der i forvejen har mest økonomisk, politisk og anden magt; 3) den er uforenelig med demokrati i det omfang atom- og andre masseødelæggende våben administreres af en numerisk forsvindende lille elite i kærnevåbenmagterne, der aldrig gennem f.eks. valg eller folkeafstemning har givet befolkningerne mulighed for at bestemme hvorvidt de ønsker at blive forsvaret ved afskrækkelse eller, hvis den svigter, ved atomkrig. Når fred defineret som magtbalance, terrorbalance og hvis du vil freden, så forbered dig på at kriges således ikke er tidssvarende - og slet ikke fremtidssvarende - hvad kan man så tænke sig at fred er? En haiku-kort svar kunne være: fred er at håndtere konflikter og andre problemer med mindst mulig vold. Et noget længere og mere omstændeligt svar er blevet brugt af undertegnede i bøgerne At Udvikle Sikkerhed og Sikre Udvikling (Vindrose 1983) og Vind Freden (Vindrose 1988) og implicit i stort set alle andre skrifter siden da: Fred er alt hvad der tjener til at sikre udvikling og udvikle sikkerhed, for det hele menneske (fysisk/psykisk/spirituelt) og for alle mennesker, i en permanent proces der tager udgangspunkt i en tænkning om menneskelig og sociale behov, baseret på en omsorgsetik og som tillader enhed i mangfoldighed. Fred relaterer sig altså til udvikling og sikkerhed, to dybt menneskelige og sociale behov. Intet kan udvikles uden en vis følelse af sikkerhed for også at eksistere i morgen; sikkerhed kan ikke skabes i stagnation men kræver en udvikling, noget at sikre og ressourcer at sikre det med. Dernæst relaterer fred sig til konflikter og vold. Med udvikling følger at vi som individer, samfund og kulturer vil forskellige ting, har forskellige projekter friheden til at vælge kan let komme i konflikt med andres frihed til at vælge sine liv. Hvis vores tilværelse og hele verden ikke skal blive en alles kamp imod alle er det afgørende, at vi lærer at støde sammen og konflikte på mindst muligt truende og voldelige måder. Vi kan derfor som en mellemlang tilgang eller beskrivelse af freden bruge denne: Fred handler om at håndtere de konflikter, der uvægerligt opstår når mange og forskellige aktører søger at tilfredsstille deres behov, udvikle og sikre/beskytte sig, med mindst mulig vold. 10\n11 Conflicts happen - konflikter sker, godt og godt. Det vi skal forebygge er ikke konflikter for uden dem, ville livet være kedeligt, u-udviklende og samfundet et orwelliansk 1984 hvori alle tænker de samme tanker. Det, en fredspolitik skal søge at forebygge, er de forskellige typer af vold, der ofte findes i eller snarere under konfliktsituationer eller tages i anvendelse for, som det hedder at løse, konflikter. Lad os derfor se på nogle forskellige typer af vold en fremstilling, der i høj grad bygger på fredsforskeren Johan Galtungs tænkning og gerne dermed minder om hans bog EF. En supermagt i verdenssamfundet (Christian Ejlers 1972), der snart 35 år senere stadig siger vigtige ting om EU s problemer. Direkte vold. En aktør skader en anden. For eksempel en soldat, der skyder en anden soldat. Den kan være fysisk eller psykisk. Den kan hænge sammen med vold i tanke, tale og handling. Strukturel vold. Her er aktøren et helt system, ikke en person. Systemet er sådan konstrueret at det skaber en kløft mellem den mulige realisering af et socialt potentiale og den faktiske tilstand. Det er direkte vold når en mand slår sin kone. Men hvis stort set alle mænd slår og undertrykker kvinder så er der også tale om et systematisk, systemindbygget fænomen (macho, patriarkat, dominansmodel). Et andet eksempel har vi allerede nævnt: de mennesker, der dør unødvendigt hver dag på kloden som følge af mangel på det mest basale i livet. Kulturel vold. Overbevisningen om at ens egen kulturkreds står over de andre og er bedre, at andre for deres egen skyld bør acceptere eller eventuelt påtvinges vore normer. At der findes en civilisationsstige, som alle skal stige opad mod os, der står på det øverste trin. Andre eksempler på kulturel vold er sexisme og racisme, foragten for de svagere de er jo selv skyld i deres misere. Synet på de fremmede som udelukkende en byrde, ikke en ressource for os selv. Og så naturligvis alle de normer og symboler, der som flag, musik, marcher, uniformer, paladser og propaganda fremmer og legitimerer den direkte og den strukturelle vold og usynliggør vor egne handlinger som en årsag til dem. Miljømæssig vold. Opfattelsen af skaberværket omkring os som udelukkende til for at tilfredsstille vore materielle behov. Naturen har ikke en værdi i sig selv. Konverteringen af naturens værdier til en vare i en markedsøkonomi, udryddelsen af arter, forurening, nedbrydning i højere tempo end genvæksten; opfattelsen at naturvidenskaben er den højeste/eneste autoritet og at Moder Jord skal aftvinges alle sine hemmeligheder og kontrolleres ved mandlig, videnskabelig og rational penetration. I dagligdagen genkender vi disse voldsfænomener i de økonomiske særinteresser, regeringers og de store selskabers lemfældige og kortsigtede perspektiv på miljøet og ressourcerne og i smogen over snart sagt enhver bare lidt større by. Altså, fire hovedtyper med mængder af undertyper, sammenhænge og forskellige udtryk fra kultur til kultur, sted til sted, tid til tid. Den direkte vold - menneskeskabt såvel som naturskabt 11\n12 er mest synlig, fylder det meste af alle nyhedsprogrammer og megen underholdning. Strukturel vold tales der stort set aldrig om, skønt den slår mange flere ihjel end den direkte alle døde i krige siden 1945 (omkring 30 millioner mennesker) svarer til mindre end to års ofre for den strukturelle vold i vores verden. Den kulturelle vold er så naturlig at den stadig kun aktualiseres i det kulturelt voldelige samfunds subkulturer. Den miljømæssige vold er synlig for enhver, men tilskrives som regel snarere uheldige konsekvenser ved udviklingen end et fundamentalt dualistisk-menneskefikseret verdensbillede parret med den grænseløse væksts kommercielle særinteresser alt sammen noget der hver for sig og tilsammen hindrer os i at indse den enkle sandhed at alt hænger sammen med alt andet. I denne udredning stiller vi spørgsmålet: hvordan ser EU egentlig ud i forhold til disse fire kategorier? I hvilken grad er Unionens politik udtryk for en bevidsthed om problemer på en eller flere af disse dimensioner? Udtrykkes der i forfatnings-udkastet sådanne normer, målsætninger og konkrete politikker, at vi kan føle os bestyrket i, at der er gode chancer for at EU vil kunne yde et væsentligt bidrag til at volden reduceres på et eller flere af de fire områder? Hvis svarene på hvert af de fire områder munder ud i ja snarere end nej kan man soleklart betegne EU som et fredsprojekt. Er det bare sådan på visse punkter ja, så må vi arbejde på at gøre EU bedre dér hvor det halter efter. Eller er det mon sådan at EU og forfatningen er sådan skruet sammen har et sådant begrebsapparat og en sådan selvforståelse at man må frygte at et stærkt EU i virkeligheden vil kunne bidrage til mere vold på de fire dimensioner? Det igen afhænger lidt af hvad vi mener med fred i konkret praksis. To måder at praktisere fred på - militært baseret sik kerhed versus konflikthåndtering og voldsreduktion For at komme nærmere en analyse skal vi derfor gøre en anden distinktion: den mellem forsvar og sikkerhed på den ene side og konfl ikthåndtering og voldsreduktion på den anden. A. Forsvar og sikkerhed Førstnævnte perspektiv er traditionel national sikkerhed, som vi kender den fra den enkelte EU-medlemsstat. Staten skal hér beskytte borgerne mod udefra kommende trusler, de være sig militære, økonomiske eller politiske. Når staten er stærk og tryg kan borgerne føle sig trygge. Det foregår i samspillet mellem forsvarspolitik, bredere sikkerhedspolitik og endelig udenrigspolitik. 12\n13 Forsvarspolitikken baseres som regel på militære styrker, enten selvstændigt eller i alliance med andre ligesindede. Sikkerhedspolitik handler, lidt bredere, om at positionere sig sådan i det store system at man øger sin relative sikkerhed og her er flere instrumenter i spil militæret som afskrækkende, udenrigspolitikken, deltagelse i internationale organisationer, nedrustnin gsforhandlinger, ulandsbistand, deltagelse i FN-operationer samt naturligvis im- og eksport, herunder af militært materiel, etc. Udenrigspolitikken lapper over begge men fokuserer traditionelt først og fremmest på to- og flersidede relationer med andre stater, herunder EU. I dette paradigme vil der normalt være tale om en rangstige af prioriteringer. De kommer frem når man stiller det omvendte spørgsmål: kan vi klare os uden et militær nej, lyder svaret! Kan vi klare os uden at give ulandsbistand det kunne vi vel! Kan vi klare os uden at have relationer til eller handle med visse andre stater ja nogle, men afhængig af hvilke. Kunne vi klare os lige så godt hvis vi ikke havde nære bånd til allierede og dem, vi ser som venner, f.eks. USA absolut ikke! Uanset at intellektuelle og tillige mange politikere, der tror på dette paradigme, ofte taler om menneskelig sikkerhed, miljøsikkerhed etc., så er det i sidste ende de militære midler der hvad enten de bruges til at skabe prestige med, true med eller faktisk bliver brugt udgør det primære instrument når politikken skal føres ud i livet, eller når der opstår en særligt truende situation. Det er nationalstatens perspektiv der er krumtappen; statens opgave er at forsvare sig selv og sine egne i en verden, der truer os. Vi vil naturligvis ikke krig men den kan desværre være nødvendig for at forsvare os og vore interesser imod det og dem, der truer os. B. Fred som voldsreduktion og konflikthåndtering I denne praksis kan der kun skabes en fredeligere tilstand hvis sikkerhed, forsvar og udvikling går hånd i hånd med lavere niveauer af vold. For at kunne gøre det må man tilnærme sig konflikter på en ny måde. Idéen er at man ved at have mest muligt konfl iktkundskab kan gøre sig håb om at finde andre måder at løse problemerne på end ved truslen om eller brugen af vold. Med EU vil man skabe over-nationale strukturer. Det siges igen og igen om EU, at det er en faktor for den store fred, dels inden for EU som gruppe, dels for en bedre verden. Og det kommer klart frem i titlen på den europæiske sikkerhedsstrategi af Javier Solana, A Secure Europe in a Better World. Derfor bliver der brug for dels en meta-tænkning og dels et trans-nationalt perspektiv, der går både under nationalstaten og integrerer det enkelte individ, dels går over nationalstaten og omfatter det globale, dvs. spørgsmålet om EU i hovedsagen er godt for sig selv og sine eller også er en god ting for hele verden. EU som fremtidig stor- eller supermagt må vælge hvilken slags fred det er, det vil bidrage til at skabe. Ønsker og kan Unionen at bidrage til mere vold, nogenlunde den samme mængde 13\n14 eller stadig mindre vold i verden i fremtiden dét er spørgsmålet, der skal analyseres inden man afgør hvorvidt EU er et fredsprojekt eller ej. I den første, ovennævnte fredspraksis er vold relativ. Freden, den ikke-voldelige eller mindst muligt voldelige situation, skal tilvejebringes ved at en stærk og god vold holder en svagere og ond vold nede. At udøve vold er derfor ikke grundlæggende ondt, volden i sig selv er ikke et problem det er snarere den aktør, der udøver en vold, der i en eller anden forstand er ond. Der er ifølge denne teoris tilhængere forskel på god/retfærdig/produktiv vold og ond/uretfærdig/modproduktiv vold. I denne tænkemåde er der kun brug for alternativ vold, ikke for alternativer til vold. Og det alternativ er den gode vold (som vi udøver på verdens eller civilisationens vegne). Anderledes i den anden begrebsramme. Den hviler på antagelsen om at vold er et principielt onde, om end voldsudøvelse i sjældne og specifikke tilfælde kan være et nødvendigt ondt. Denne teoris tilhængere mener at der findes eller bør udtænkes alternativer til vold snarere end alternativ vold og altså at fred er voldreduktioner, der bedst kan tilvejebringes ved øget kundskab om og forståelse for konflikter i bred almindelighed. Vejledning de relevante afsnit i Forfatnings forslaget Herunder listes de væsentligste relevante afsnit i udkastet til Forfatning vedrørende forsvar, konflikthåndtering, sikkerhed, udenrigsanliggender og fred 1. Del I Artikel 2 Unionens værdier Artikel 3 Unionens mål Artikel 16 Den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP) Artikel 19, 24, m.fl. Unionens institutioner og organer Artikel 28 Unionens udenrigsminister Artikel 40 Særlige bestemmelser vedrørende den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP) Artikel 41 Særlige bestemmelser vedrørende den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (FSFP) Artikel 43 Solidaritetsbestemmelse gældende ved terrorangreb, natur- og menneskeskabte katastrofer. 1) Denne version foreligger på dansk på EU s hjemmeside under Rådet for Den Europæiske Union og har betegnelsen 2004/C 310/01 af 16. december Selve Forfatningens hovedafsnit er på sammenlagt 448 artikler (203 sider), hvortil kommer 36 protokoller og bilag, 2 yderligere bilag samt 2 erklæringer som Slutakt, i alt 271 sider. Forfatningsteksten som helhed er således på i alt 474 sider. 14\n15 Del II Charter om grundlæggende rettigheder Indeholder udsagn og normer med relevans for spørgsmålene om fred, lighed, retfærdighed, universalisme, etc. Del III Unionens politikker og funktionsmåde 13 Afsnit I-IV Artikel 233 Miljøet Artikel 256 Energi Artikel Et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed Artikel 284 Civilbeskyttelse Afsnit V Unionen optræden udadtil Artikel Almindelige bestemmelser Artikel Den Fælles Udenrigs- og Sikkerhedspolitik, FUSP Artikel Den Fælles Sikkerheds- og Forsvarspolitik, FSFP Artikel 311 Det Europæiske Forsvarsagentur (EDA) og dets opgaver Artikel Økonomisk, finansielt og teknisk samarbejde med 3.lande og humanitær bistand Artikel 329 Gennemførelse af solidaritetsbestemmelsen Artikel Forstærket samarbejde (særligt artikel 419 vedr FUSP) Artikel 436 Om oplysninger der strider imod væsentlige nationale sikkerhedsinteresser, herunder dem der vedrører fabrikation af og handel med våben m.m. Såvel forslaget til forfatning som den hidtil førte politik i EU-regi vedrørende disse temaer spejler det faktum, at unionen lægger mest vægt på sikkerhedsparadigmet og under dét, på den militære dimension. Det er årsagen til at denne udrednings drøftelse af disse temaer fylder relativt meget. Den der vil opnå et helhedsbilledet bedes derfor læse ræsonnementet over alle 8 dimensioner. 1. Sikkerhed EU og den direkte vold Den Europæiske Sikkerhedsstrategi Det er om denne dimension, der siges mest i de eksisterende EU-dokumenter og i debatten. Inden for dette paradigme vil det være mest naturligt at se nærmere på det førnævnte dokument A Secure Europe in a Better World. European Security Strategy (vedtaget af Rådet for Den Europæiske Union i Brussels 12. december 2003, 15849/03, PESC 783, 16 sider) 15\n16 der er underskrevet Generalsekretæren/Den høje Repræsentant Javier Solana, efter opdrag af Thessaloniki-mødet i juni samme år. Det bemærkes at Solana før sit embede som chef for udenrigspolitikken i EU var NATO s generalsekretær og blandt andet den højeste civilt ansvarlige for bombningen af Serbien og Kosovo i Denne udredning gør en del ud af dette dokument. Det er noget nær det eneste, der spejler det intellektuelle input og måden at tænke sikkerhed og fred på og ikke kun fokuserer på våben, institutioner, organer og agenturer, budgetter, etc., som medier og megen debat ofte tager op. Den Europæiske Sikkerhedsstrategi indledes med en konstatering af, at der hersker en hidtil uset fred og stabilitet i Europa og at de europæiske lande ser sig forpligtede til at løse uenigheder med fredelige mider - helt i FN s ånd, kunne man sige - og at samarbejde gennem fælles institutioner. USA s og NATO s betydning for Europas moderne historie slås derpå fast og man peger på at krigene på Balkan er en reminder om at krig ikke er forsvundet helt fra kontinentet. EU er, siges det, en uundgåeligt global aktør på grund af sine 25 medlemsstater, over 450 millioner mennesker og med 25% af verdens bruttonationalprodukt. Europa bør være rede til at påtage sig et medansvar for global sikkerhed og for at bygge en bedre verden. Ambitionsniveauet er klart og tydeligt. EU s referenceramme er hele verden og ikke kun EU selv. Freden står helt på toppen af agendaen, fred forstået gennem FN-normen om at fred skal tilvejebringes med fredelige midler. Det er derfor kun naturligt at det næste afsnit handler om globale udfordringer. Her nævnes de stadigt mere åbne grænser, øget gensidig afhængighed mellem landene, positive og negative effekter af globaliseringen. Derpå nævnes at 4 millioner er døde i krig siden 1990 og at 18 millioner er flygtet, at 3 milliarder mennesker (halvdelen af menneskeheden) lever på mindre end 2 Euro per dag, etc. Der er altså bevidsthed om krigens, flygtningenes og under- eller fejludviklingens problemer. Der tales om den onde cirkel af konflikt, usikkerhed og fattigdom og om den voksende konkurrence om verdens knappe ressourcer og om at Europa er verdens største importør af olie. Så langt, så godt. Men derpå skrider det hele i det efterfølgende afsnit om de væsentligste trusler mod Europa. De reduceres nemlig til disse en næsten kopi af Bush-administrationens: Spredning af masseødelæggende våben især til Mellemøsten rangordnes som den største trus - sel. Det mest frygtindgydende scenario er at terroristgrupper anskaffer masseødelæggende våben; Terrorisme hvor Europa både er base og mål; Regionale konfl ikter her nævnes Kashmir, Great Lakes (Store Sø)-regionen (hvor?), Nordog Sydkorea samt Mellemøsten. 16\n17 Staters sammenbrud dårlig regeringsledelse, korruption, magtmisbrug, svage institutioner, kriminalitet og terrorisme; her nævnes Somalia, Afghanistan. Organiseret kriminalitet Europa er et hovedmål for organiseret kriminalitet, siges det. Narkotika, kvindehandel, illegale immigranter samt våben. Også dette kan have forbindelse med terrorisme. Det fremgår hverken hvorledes Solana kommer fra det globale perspektiv til netop disse trusler, ej heller hvorledes han definerer trusler eller hvilket tidsperspektiv, han arbejder med. Hvorfor spredningen af masseødelæggende våben og ikke f.eks. deres eksistens og terrorismen og ikke f.eks. dens årsager rangeres som de største trusler, får man ingen forklaring på. Afsnittet er blottet for antydningen af analyse, dvs. begrebsdefinitioner, metode, værdier og kriterier for hvorfor noget rangordnes som mere vigtigt end andet. Man kan f.eks. indvende, at det er talmæssigt uendeligt få mennesker i Europa, der hidtil har været offer for terroristers værk; i forhold til de ufatteligt mange, der dør hver dag i et globalt perspektiv som Solana hævder er EU s så er terrorismen som trussel så lille, at det rettelig ikke burde være nævnt blandt de vigtigste globale (og dermed EU-relevante) udfordringer. Endvidere, den statistiske risiko for at jeg i min livstid skal blive udset for et terrorangreb er formodentlig omtrent så høj som risikoen for at min kone skulle forsøge at slå mig ihjel. Før 11. september 2001 berørtes kun cirka 1100 mennesker globalt af terror, omkring 400 døde og 700 blev såret, i hovedsagen i Sydamerika. Hvad gælder spredningen af masseødelæggende våben, herunder teknologien for at producere atomvåben og bruge dem, så er den i det alt væsentlige en konsekvens af de nuværende atommagters egne aktiviteter. Ikke-spredningsaftalen (NPT), der snart er 40 år gammel, siger meget klart at de, der har atomvåben skal ned- og afruste dem. Til gengæld skal de, der ikke har disse våben, omvendt afstå fra at anskaffe dem og i stedet blive hjulpet til at få fredelig kærneenergi. Samtlige atomstater har imidlertid blæst sine egne ned- og afrustningsforpligtelser en ret lang march, senest på NPT-konferencen i maj Javier Solana gennemgår derefter de tre såkaldte strategiske målsætninger, som EU har, idet han nævner at EU må tænke globalt og handle lokalt. Men nu er det ikke længere verden som helhed, der er i fokus. I stedet taler Solana hér om at EU for at forsvare sin sikkerhed og fremme sine værdier har følgende tre strategiske mål som skal takle de nævnte trusler: EU har efter 11. september vedtaget en del forholdsregler imod terrorisme; EU har i mange år arbejdet imod spredningen af masseødelæggende våben, ikke mindst i det international atomenergiagentur, IAEA s, regi; EU og dets medlemsstater har interveneret for at, som det hedder, hjælpe til i regionale konflikter og sammenbrudte stater: på Balkan, i Afghanistan og i den Demokratiske Republik Congo, DRC. 17\n18 Mens tidligere tiders forsvar var rettet imod invasionstrusler, så indebærer de nye trusler, at den første forsvarslinje ofte ligger i udlandet. Uden mindste dokumentation hævder Solana at samtlige trusler vokser og vil vokse over tid og at det derfor er afgørende at vi er parate til at handle før en krise opstår. Konfliktforhindring og trusselsforhindring kan ikke begynde for tidligt. Solana understreger at ingen af truslerne er rent militære eller kan imødegås udelukkende ved våbenbrug. Der skal en vifte af værktøjer til efterretningssamarbejde, politi, jura, militær og andre. Hvordan de kommer ind i billedet eller hvordan de kan rangordnes og samvirke og i hvilke situationer, kommer han ikke ind på. Derimod siger han, at EU er særligt godt udrustet til at besvare sådanne mangesidede trusler. Hvad dokumentationen er for dét eller hvem der implicit sammenlignes med fremgår ikke. Derpå følger lidt om udvidelsen og sikkerhed i forhold til de umiddelbare naboer. Balkan omtales som et område hvor EU sammen med USA, Rusland, NATO og andre parter har skabt stabilitet. Og konflikten i Mellemøsten udpeges som en strategisk prioritet for Europa. I forlængelse heraf priser Solana de internationale organisationer. At styrke FN er en europæisk prioritet. Samtidig udgør de transatlantiske relationer et kærneelement i og et ubetinget gode for hele det internationale system. Ja, og så nævnes også at det er godt hvis OSCE, Europarådet, ASEAN, etc bliver stærkere. Den sidste del af Solanas strategidokument handler om de politiske implikationer for Europa. Hvad der startede ud med et ambitiøst globalt perspektiv og en bred forståelse af sikkerhedens problemer snævres nu ind til hvad der er godt for EU og hvad der stort set kan gøres med de allerede til rådighed stående militære midler. Der udtrykkes indledningsvis en forbløffende selvtilfredshed; EU har gjort fremskridt mod en fælles, sammenhængende udenrigspolitik og effektiv krisestyring. Vi har instrumenter på plads der kan bruges effektivt, siger Solana, hvilket vi har vist på Balkan og andre steder. Her kan det dog nok indvendes, at den, der har fulgt EU s politik i det tidligere Jugoslavien fra de hvidklædte EU-monitorers ispindenes - næsten klovneagtige indsats til den ret fejlslagne situation i dagens Kosovo kan undre sig over hvorfor Solanas dokument er renset for både selvkritik og beskedenhed. Her kan man blot tænke på den alt for tidligere, ensidige EU-beslutning i december 2001 om anerkendelse af Slovenien og Kroatien som selvstændige stater uden at de opfyldte de normale kriterier for selvstændighed og uden at man havde en plan for resten af området. I praksis medførte denne skæbnesvangre politik under Tysklands pres at krigen brød ud i Bosnien-Hercegovina få måneder senere. Det EU fremover skal, siges det videre, er at gøre mere af det samme yde et bidrag, der matcher vort potentiale. Der skal udvikles en fuld-spektrum evne til krisestyring og konfliktforhindring, en strategisk kultur for tidlig, hurtig og om nødvendigt robust intervention. Ordene er igen lånt fra amerikansk strategisk diskurs. EU bruger årligt 160 milliarder Euros så vi burde være i stand til at opretholde adskillige operationer samtidig, siger Solana. EU skal støtte FN når 18\n19 det beder om det. Men lige efter siger han, at EU skal reagere forud for at lande og situationer vedrørende de hovedsagelige trusler bliver alvorlige - noget, som FN-Pagten, hvad enten man nu kan lide det eller ej, ikke giver hjemmel til. Først og fremmest er etableringen af EU s Forsvars-Agentur den rette vej frem (se senere hvad det er). I papirets længste sammenhængende tematisering fortæller Solana om den rationalisering, samkøring og effektivisering EU-landenes militære produktion og styrker kan og skal gennemgå. Retfærdigvis skal det siges, at han også understreger hér og dér, at de civile midler må samvirke med de militære. Men det er åbenbart hvilke der i alle henseender og situationer vejer tungest. Igen og igen understreges EU s nære relationer til NATO, ikke til andre organisationer. Vi må arbejde og stå sammen. Det hele skal ind under fælles kommando: diplomatiet, udenrigs-, sikkerheds- og forsvarspolitik, udvikling, handel, miljø. Samme agenda, samme kommando, fælles fodslag. Og naturligvis må vi samarbejde med andre; her gives atter det transatlantiske partnerskab prioritet idet det er det eneste, der nævnes. Vort mål bør være et effektivt og balanceret partnerskab med USA sammen kan vi udgøre en formidabel kraft for det gode i verden og derfor skal EU fortsætte med at opbygge sin (i hovedsagen militære) slagstyrke. For formodentlig ikke at virke ensidig nævnes det i de sidste afsnit at det også er godt med gode relationer til Rusland, Japan, Kina, Canada og Indien. Hvad kan der fra et fredsintellektuelt og -politisk perspektiv siges om dette grunddokument? Først hvad der rent faktisk siges. Som analyse er dét pauvert. Dokumentet siger indledningsvis nogle rigtige ting men falder successivt ned i den militære værktøjskasse med den tænkning, der i nationalstatens regi har skabt så megen fortræd i vor verden: op- og overrustning, anvendelse af militærmagt til løsning af problemer, der ikke kan løses med disse midler; en lav prioritering af alle civile midler og ikke ét ord om hvorledes der skal gøres afvejninger af hvilke fremtidige situationer, der kræver mere af det ene og mindre af det andet. Det intellektuelle input er en slags gentagelse og besværgelse af hvad der er blevet tænkt og sagt i den strategiske diskussion siden 1950erne. Der er ikke tegn på at EU s udenrigspolitiske leder eller hans medarbejdere har fulgt den internationale debat og forskning om omkring disse ting de sidste årtier. De fleste nationale regeringer beder parlamentsudvalg og kommissioner udrede trusler og sikkerhedspolitik, jævnfør de danske forsvarskommissioner og deres betænkninger. Det er bemærkelsesværdigt og usædvanligt at lade én i forvejen stærkt optaget mand udstikke retningslinjerne for et så grundlæggende vigtigt dokument om freden blandt 450 millioner mennesker og resten af verden. Og - kunne man måske tilføje - ganske ubeskedent af ham at påtage sig opgaven, der så åbenbart er blevet løst med kun en del af venstrehånden på nogle få 19\n20 måneder. Det er slapt og usystematisk skrevet og omfatter kun 16 sider, og det meste kunne være stykket sammen fra tidligere taler. Dernæst lægger man mærke til hvad dette grunddokument ikke siger et ord om: den globale fejludvikling og millioners lidelse som et sikkerheds- og fredsproblem, og det drøfter ikke terrorismens mulige sammenhæng med verdens uretfærdighed; menneskelig sikkerhed og miljøsikkerhed; disse begreber er efterhånden blevet standard rundt om i verden, forskningsinstitutter og FN-kommissioner udreder og debatterer dem; konfl iktanalyse, konfl iktløsning, mægling, forsoning, tilgivelse, voldsforebyggelse etc. civilsamfundets perspektiv, samspillet med f.eks. forskning og folkelige bevægelser, hjælpeorganisationer og andre såkaldte NGOer; kærnevåbnene, heller ikke det faktum at EU er en kærnevåbenbaseret union, dels på grund af mange medlemmers relation til NATO, dels gennem det faktum at England og Frankrig er atommagter; bedømmelser af den internationale udvikling på en række områder (scenarier) indenfor og udenfor EU, kort sagt det der ville være en slags forudsætning for at drøfte hvorledes forsvar, sikkerhed og fred kunne gennemføres givet visse antagelser om den fremtidige udvikling i verden; enhver form for selvkritik vedrørende EU s hidtidige indsatser for fred og sikkerhed. Der er derfor heller ikke nogle tanker om hvilke typer af kompetenceudvikling, forskning, træning eller almindelig uddannelse og folkeoplysning, der kunne tænkes at fremme såvel regeringers som andre aktørers fremtidige indsatser for forsvar, sikkerhed og fred. Solanas overordnede strategi hænger naturligvis intimt sammen med og spejler hele det kompleks, der udgøres af EU s politik, principper og institutioner samt af Forfatningstraktaten vedrørende forsvar, sikkerhed og udenrigspolitik. Det er også derfor vi har gjort relativt meget ud af dette dokument. Hvis man gransker EU-dokumenterne i referencelisten bagest i denne udredning vil man temmelig let indse, at det er den militære dimension i forsvaret, sikkerheden og de global fredsindsatser, der tildeles den næsten altoverskyggende og konkrete betydning. Skønt der siges meget om fred, retfærdighed og også om behovet for civil konflikthåndtering/ krisestyring såvel som koordinering mellem militære og civile indsatser, så er de militære aspekter dem, der: a) siges mest om, b) allerede findes flest EU -dokumenter om; c) er truffet vidtrækkende beslutninger vedrørende; d) har fået landene til at vedtage konkrete målsætninger (såsom styrkemål). Det er e) vedrørende det militære at EU har indledt samarbejde med NATO og FN; f) dets forskningsinstitut ISS-EU har et traditionelt sikkerhedspolitisk perspektiv i sine skrifter; og g) vedrørende de konkrete EU-operationer i konfliktområder fremhæves igen og igen den militære succes, etc. 20\nFremmer EU freden? Analyse, kritik og alternativer Jan Øberg TFF Den Transnationale Stiftelse for Freds- og Fremtidsforskning Lund, Sverige & Tænketanken NyAgenda 2005 1 Indhold Resumé af udredningens


Sundt bananbrød med mørk chokolade og mandler - Anna-mad.dk\nDet her er sådan et sundt bananbrød, der kan spises hele dagen – ja selv til morgenmad. Jeg har i et stykke tid haft lyst til at lave en sund version af en af de mest populære opskrifter på bloggen, nemlig banankagen med chunky chokoladestykker – og det er hermed gjort. Et bananbrød er en virkelig god måde at få brugt nogle modne bananer på, og så er det dejlig nemt at lave.\nJeg har valgt at bruge fuldkornshvedemel, der giver et godt bid til brødet og en mættende effekt. Derudover er det kun sødet med modne bananer og lidt akaciehonning, krydret med kanel og vanilje og fyldt med store stykker af mørk chokolade og grofthakkede, ristede mandler. Bananbrødet får en dejlig, svampet konsistens og sødme fra bananerne, og det er muligvis blevet en ny (sund) favorit. Og ja, jeg må jo indrømme… jeg spiste det både som eftermiddagssnack, dessert og morgenmad næste dag, og inden jeg kunne se mig om, var hele bananbrødet jo pist væk! (bare rolig jeg havde et par hjælpere også) 😉\nSundt bananbrød med chokolade og ristede mandler\n1 pæn spsk smør (ca 15 g – alternativt kokosolie)\nSå nemt er det: Start med at riste mandlerne i ovnen i 10 minutter ved 160 grader og lad dem køle af. Mos bananerne i en skål og smelt smørret (evt. i mikroovnen). Rør de to ting sammen med æg og honning. Bland mel, salt, bagepulver, vaniljepulver og kanel i en anden skål og pisk det derefter i bananmassen.\nHak de ristede mandler og chokoladen groft og vend det i dejen. Kom dejen i en rugbrødform (28 cm) med bagepapir, og bag bananbrødet ved 180 grader i cirka 40 minutter. Lad det afkøle, inden du spiser det.


Keim Innotop Silikatmaling 12,5 Liter - Farve 9497 - Maling og Malergrej\nMange leder efter den billigste Keim Innotop Silikatmaling 12,5 Liter - Farve 9497 på nettet, og de ender oftest ud med at finde tilbud her: Gå til shop\nKeim Innotop Silikatmaling 12,5 Liter - Farve 9497 med PrisMatch\nKeim Innotop Silikatmaling 12,5 Liter - Farve 9497 får stadig topkarakter blandt forbrugerne der har købt den i den altid eftertragtede varekategori Keim Innotop. Der følger også lovpligtige 14 dages returret der er en god garanti mod at købe det forkerte. Du kan inden for fristen bare returnere din vare. Fun fact er at de fleste shoppere i Danmark køber Keim Innotop Silikatmaling 12,5 Liter - Farve 9497 hos onlineshoppen DecoFarver.dk, der altid har et stort udvalg af populære varer. Der er mange varer i shoppen og i det store udvalg kan du shoppe løs efter lækre varer, deriblandt også produktet er på siden. Ved at købe dine varer i en webshop kan priserne findes lavere end i butikker- og det kan lade sig gøre fordi shoppen sparer husleje til en almindelig butik.\nKeim Innotop Silikatmaling 12,5 Liter - Farve 9497 og fordele ved at købe online\nNår webshops leverer dine produkter, får du andre fordele, så du på nogle områder er bedre stillet, end hvis du handler I fysiske butikker. Webshop skal følge dansk lov, der giver 14 dages retrret. efter dit online køb, der er endda shops, der vælger at give mere og nogle giver endda et helt års returret. En anden fordel ved online shops er, at alle varer og priser ligger online, og priser og betingelser er let for dig at sammenligne, på tværs af forskellige webshops. Din sammenligning kan du rent faktisk lave i løbet af nul-komma-fem med din smartphone eller tablet. En anden ting du også slipper for, at bæreposen med varerne går i stykker på vej hjem. Webshoppen kan sende produkterne hjem til dig, alternativt kan de sendes til dig arbejde, og det giver en god fleksibilitet for dig. Du kan også springe en lang kø ved kassen over så det er direkte til kassen, når du er færdig med at handle, så slip for de sædvanlige forkerte valg af kø - man vælger altid den langsomste.\n47 anmeldelser af Keim Innotop Silikatmaling 12,5 Liter – Farve 9497\nVær den første til at anmelde “Keim Innotop Silikatmaling 12,5 Liter – Farve 9497” Annuller svar


Randers Krisecenter er blevet udvalgt til at deltage i det 4-årige projekt af Social- og Integrationsministeriet og LOKK. Projektet trådte i kraft i april 2013.\nSocial- og integrationsministeren lancerede den 6. juli 2012 en National strategi mod æresrelaterede konflikter. Strategien har til formål at bekæmpe æresrelaterede konflikter, tvangsægteskaber, social kontrol mv. I strategien præsenteres over 30 initiativer, der skal iværksættes på disse områder. Et af disse initiativer er en særlig indsats på kvindekrisecentre.\nHensigten er at opkvalificere medarbejderne på krisecentrene i håndtering af æresrelateret konflikter. Dette sker ved hjælp af ministeriets kurser om æresrelaterede konflikter, LOKK og evt. RED, der kan undervise i, hvordan man særligt arbejder med netop denne målgruppe ift. pædagogik, sikkerhed mv. på et krisecenter.\nPå hver krisecenter udvælges herefter en ressourceperson, der fremover skal inddrages, når krisecentret modtager kvinder udsat for æresrelateret vold. Ressourcepersonen skal endvidere kunne kontaktes af de krisecentre, som ikke er udvalgt og har været igennem et opkvalificeringsforløb, med henblik på rådgivning og uddannelse. Endelig kan ressourcepersonerne være bindeled i æresrelaterede sager ml. krisecentret, kommunen, politi mv.\nRessourcepersonerne/krisecentrene listes på LOKKs hjemmeside, så andre krisecentre ved, hvor de kan finde sparring, rådgivning, uddannelse mv. omkring problematikken.\nPuljen Critical time intervention (CTI-metoden)


Murermester i Letholt ⇒ Få 3 tilbud og spar tid og penge! |\nFind en murermester i Letholt, hurtigt og nemt!\n3-tilbudnu.dk er 100% gratis og uforpligtende. Det eneste du skal gøre er, at trykke på indhent-tilbuds knappen, vil du blive ført direkte videre til vores side, hvor du bør beskrive din opgave. Det tager dig kun 2 minutter, og når du er færdig, kan du blot læne dig tilbage mens vores hold af professionelle rådgivere, forsøger at finde de helt perfekte til netop din service. Vi ved du vil kunne lide vores unikke service. Så hvad venter du på? Tryk nu og indhent dine tilbud på murermester Letholt allerede i dag! Husk at vi har adgang til det største netværk af murermestre i hele Danmark, og derfor er du nærmest 100% garanteret, at vi kan finde minimum en murermester i Letholt til dig og dit murermester projekt!\nKan alle indhente tilbud på murermester Letholt?\nAlle kan indhente tilbud på murermestre i Letholt. Det kræver blot, at du har en lille om dit projekt. Du skal for eksempel vide, hvilket tidspunkt du tror, at projektet kommer til at foregå. Derudover skal du også vide, hvor og hvornår det skal foregå. I de fleste tilfælde giver dette dog sig selv. Derudover skal du vide, at du kan indhente 3 tilbud på murermestre i Letholt, ligegyldigt om du er privat eller virksomhed. Det har intet at sige, og derfor bør du altid benytte dette til din fordel. Du kan nemlig spare tonsvis af penge, men du kan også spare tonsvis af tid. Derfor er det ekstremt vigtigt, at du husker at indhente dine tilbud allerede i dag. På den måde kan vi nemlig let komme i gang med at finde de rigtige murermestreLetholt, som skal hjælpe dig med din opgave.\nMurermester Mellerup Aabenraa\nMurermester Nørtoft Tønder\nMurermester Lille Musse Skov\n← Tagrensning Fjellerup Norddjurs\nMurermester Rebæk Kolding →


Denne bakterie forårsager smerte, oppustethed og diarré - Bedre Livsstil\nDet er muligt, at du allerede har H. pylori bakterier i kroppen, men de kan være i deres latente tilstand og ikke forårsage nogen symptomer. Du kan bekæmpe det med den rette kost.\nDet er svært at forstå, hvordan så lille en mikroorganisme, en bakterie, kan forårsage så meget skade.\nVi taler om Helicobacter pylori. Den blev først opdaget og beskrevet i 1983 og fangede offentlighedens opmærksomhed på grund af, hvor aggressivt den angreb sine ofre, og hvor svært det var at komme af med den igen.\nH. Pylori spredes ved direkte kontakt. Den sætter sig straks op i maven eller duodenum, hvilket forårsager store forstyrrelser.\nMange mennesker tror, at denne bakterie er mere almindelig i fattige lande, hvor saniteringen ikke altid er i god stand.\nSelv om det er rigtigt, at infektionen forekommer oftere i disse områder, så kan ingen vide sig helt sikker. Det er ret smertefuldt at blive syg med H. Pylori, da det kan føre til kronisk mavesår eller andre farlige sår.\nVi vil forklare, hvordan du kan behandle og forebygge det.\nHvordan spredes denne bakterie, Helicobacter Pylori?\nTil denne dato er læger og forskere ikke sikker på, hvad der får denne bakterier til at sprede sig ind i vores kroppe. Men i betragtning af dens smitsomhed, så er der nogle fælles faktorer:\nDenne bakterie fås normalt i løbet af barndommen. Det er i denne fase, at vi er mest sårbare over for bakterier og infektioner.\nLæger fortæller os, at næsten 60% af befolkningen allerede har dette patogen inde i deres kroppe i dens asymptomatiske formular. Den kan forblive i kroppen hele vores liv uden at forårsage nogen skade.\nDet overføres fra person til person ved kontakt og gennem forurenet vand og mad.\nNogle oplever aldrig nogen symptomer, mens andre, efter at have nået en vis alder, vil begynde at lide af mavekatar, mavesår, smerte og sure opstød…\nEn anden faktor at huske på er, at ifølge flere undersøgelser, så er bakterien H. pylori i nogle tilfælde associeret med visse former for mavekræft såsom gastrisk lymfom. Dette er en virkelig vigtig kendsgerning at være opmærksom på.\nSom vi har nævnt ovenfor, så viser denne bakterie normalt ikke nogen symptomer eller tegn på ubehag.\nMen hvis du ønsker at vide med sikkerhed, om denne organisme er inde i dig, bør du konsultere din læge, så han kan udføre passende tests.\nDisse test består i at analysere patientens åndedræt efter indtagelse af en væske, der indeholder en ikke-radioaktiv isotop. Hvis bakterierne er til stede i kroppen, vil det konvertere urea til kuldioxid og ammoniak.\nKuldioxiden passerer ind i blodet og udskilles af lungerne, hvor det bliver påvist i vejrtrækningen.\nHvis du allerede lider af fordøjelsesproblemer, kan lægen foreslå en endoskopi for at undersøge det indvendige af din mave\nMen hvis denne bakterie er til stede i dine indvolde, er visse problemer mere sandsynlige i at opstå efter 40 år, hvilket kan give dig et fingerpeg om dets tilstedeværelse:\nFølelse af mæthed efter at have spist meget lidt\nMørk afføring eller anæmi (fra sår, der forårsager skade på maven væggen)\n1. Er antibiotika passende?\nAntibiotisk behandling er noget, som din læge skal beslutte, om der er relevant for din diagnose og dine behov. Men det lader til, at patienter inficeret med H. Pylori er blevet resistente over for antibiotika i de seneste år.\nDu bør altid stole på lægens mening og se, hvordan din tilstand skrider frem.\n2. Fødevarer med antibiotiske egenskaber\nFor at bekæmpe denne type bakterier, vil du ønsker at øge dit forbrug af fødevarer med antibiotiske egenskaber som:\nRegelmæssigt forbrug af probiotika er afgørende for din daglige sundhed. Selv om det er rigtigt, at de ikke vil ødelægge H. Pylori, vil lacobacilli og bifidus hæmme dets smittende handling og samtidig forbedre dit velbefindende.\nFødevarer såsom kefir og hvid yoghurt vil hjælpe dig med at undgå dyspepsi, kvalme og hovedpine.\nVerbena æterisk olie\nMan kan tage en spiseskefuld om morgenen opløst i et glas vand. Det besidder mange fordele:\nReducerer aggressivitet ved en H. Pylori infektion i kroppen.\nPropolis er et fremragende antibiotikum og en naturlig bakteriedræber, der forbedrer kroppens naturlige forsvar. Det er fantastisk til at behandle infektioner og mavekatar.\nMærkeligt nok, bruger bier det til at beskytte deres bistade fra infektioner.\nDu bør konsultere din læge, før du tager propolis. Husk på, at det altid er bedst at starte langsomt og ikke at forbruge det i for lang tid.\nAndre fødevarer, der kan hjælpe dig\nRå, hakket kartoffel\nHvis du ikke lider af sår eller mavekatar, kan du tage en spiseskefuld æblecidereddike opløst i et glas vand.


Vægdrivhus i Juelsminde – Bestil online i dag\nVægdrivhus i Juelsminde? Vi har dannet os et overblik over mulighederne.\nHvis du lefter efter vægdrivhus i Region Midtjylland, så er du kommet til det rette sted. Der er en række muligheder i 7130 Juelsminde, og generelt i Hedensted Kommune.\nEn hel del forretninger på nettet giver heldigvis et stort udvalg af muligheder for fragt. Det mest almindelige er på nuværende tidspunkt pakkeshops, fordi du så har fuld fleksibilitet til at hente ordren præcis når det passer dig. Fragtmetoden er altså rigtig nem, og mange gange endvidere den mindst kostelige leveringstype.\nDu kunne derudover udse dig at få produkterne bragt til din adresse eller til når du er på job. Fragtformen bliver ofte et hak mere omkostningsfuld, men ligeledes ultra hensigtsmæssig. Den mest letkøbte leveringsform af Vægdrivhus i Juelsminde vil dog utvivlsomt være at du selv henter varerne, som jo beroer på at du fysisk befinder dig lige ved Vægdrivhus i Juelsminde online forhandlerens hjemsted.\nLeveringsdygtigheden kan vise sig at være super vital når du skal bruge dine nye produkter om et øjeblik, og derfor er det helt på sin plads at du studerer det anslåede leveringstidspunkt for det relevante produkt.\nEn lang række Vægdrivhus i Juelsminde firmaer på nettet giver løfte om levering på blot en enkelt hverdag på de fleste varenumre, men vær obs på at det er afhængig af at orden realiseres forud for et fastsat tidspunkt, så at de højst sandsynligt kan nå at få Vægdrivhus i Juelsminde ud af døren forinden lagermedarbejderne tager hjem.\nIndtil flere online forhandlere præsterer portofri fragt, men i reglen kun hvis der indkøbes for et bestemt beløb. I øvrigt kan du overveje den mindst kostelige leveringsmulighed, der i de fleste tilfælde – om du er nær Vejle, Skive eller Vejen – vil være at få kørt pakken til et afhentningssted.\nDet er jo vældig fremkommeligt for forbrugerne at vurdere prisniveauet på Vægdrivhus i Juelsminde hos diverse e-shops, og til gengæld har mange internet forhandlere fundet det nødvendigt at formindske priserne på deres produkter – til juniorer, og ligeledes også til damer og herrer – eftertrykkeligt, og endda nogle gange sikre fragtfri levering.\nMen det kan immervæk vise sig profitabelt at analysere enkelte internet foretagender efter Vægdrivhus i Juelsminde udsalg inden du handler, sådan at man ikke er i tvivl om at få den prisbilligste pris.\nMan må blot være omhyggelig med, at i tilfælde af at en online forretning frembyder Vægdrivhus i Juelsminde for en salgspris der er helt fantastisk tiltalende, så burde det mange gange være en indikation på en uægte internet virksomhed. Handler med kort er trods alt en del af en regel, der beskytter køberen overfor snydagtige internet handler.\nGenerelt tilråder vi bestillinger med kort eller betalinger med mobilen. Som et alternativ burde du drage nytte af en afbetalingsordning som eksempelvis ViaBill, hvis du ønsker at finansiere beløbet over en periode.\nFør folk shopper Vægdrivhus i Juelsminde på en forhandler på nettet bør de altid bese e-shoppens handelsbetingelser, men det er bare et omfattende projekt.\nEn anden mulighed kunne derfor være at efterse om e-forhandleren er godkendt af e-mærket, hvilket ofte er et sympol på at online forretningen overholder gældende dansk lovgivning, samt at internet virksomheden jævnligt evalueres af jurister som har megen viden om reglerne på området. Derudover giver det dig genvej til støtte, når du skulle få besvær med din bestilling.\nTilsvarende er det fornuftigt at køber er opmærksom på de elementære regler der influerer på bestillingen, til eksempel den returneringsret på Vægdrivhus i Juelsminde online virksomheden kører med. I relation til det er det ydermere relevant, at man permanent opbevarer ens kvitteringsmail, således man en anden gang kan bevise sit køb, om du er på udkig efter produkter til en dreng eller pige.\nTrustpilot fører til flere fremragende genveje til at gennemgå en hel del andre forbrugeres meninger og herved går vi ind for, at du kigger på internet firmaets Vægdrivhus i Juelsminde omtaler før du shopper.\nFacebook bringer dig endvidere faktisk relevante genveje til at få indsigt i online webshoppens popularitet. Tilmed møder vi faktisk netshops hvor kunder kan forfatte en vurdering af virksomhedens service, hvilket på samme måde bør drages fordel af til at tage stilling til hvor tilfredse kunderne er.\nVores side er finansieret af annonceindtægter. Vi arbejder tæt sammen med forskellige online virksomheder derved at vi annoncerer forretningernes tilbud, og tjener honorar forudsat en bruger fra vores hjemmeside realiserer en ordre.\nInformationer om Vægdrivhus i Juelsminde og online outlets understøttes hele tiden, men der tages forbehold for korrektioner der kan være udarbejdet siden nyligste opdatering af websitets oplysninger.


Molosser – Hunde og Katte\nTag Archives: Molosser\nPragt eksemplar af en Amerikansk Bulldog\n* Værdi 1-10 (1=Lidt - 10=Meget)\nNavn Amerikansk Bulldog\nAnslået vægt (han/hun) 32-54 kg / 27-45 kg\nAnslået levetid 10-14 år\nMotions behov * 6\nVagthund egnet * 10\nVIGTIGT! Hunderacen blev forbudt i Danmark i 2010\nAmerikansk Bulldog Information:\nAmerikansk bulldog blev oprindeligt brugt af farmers og landmænd i Amerika, de brugte den til inddrivning af kvæg og jagt af skadedyr som var uønskede på gårderne, den var perfekt til beskyttelse af landmændendes dyr netop pga. dens ekstreme udholdende og store styrke. Desværre blev denne styrke senere benyttet til at bruge Amerikansk bulldog racen til hundekampe, en frygtelig sport som ikke gav mening, hverken dengang eller i dag!\nTakkert være John D. Johnson fra Sommeville er racen ikke uddød i dag, den var meget tæt på at være udryddet efter verdenskrig nummer 2, og da han kom hjem fra denne kæmpede han en kamp og fandt de sidste eksemplarer af denne prægtige hund, og opdrættede dem i stor stil, så stor tak for hans indsats for at bevare denne race, også selvom den desværre er forbudt i Danmark i dag.\nEn Amerikansk Bulldog og dens behov:\nEn amerikansk bulldog er en ekstrem Loyal hund, den er kendt for sin nærmest heroiske indsats for dens leder i flokken (ejermanden), men dette kræver også en stærk og beslutsom ejer som vil ofre tid på hunden og vise den at han er leder af flokken, samt vise den dens plads i flokken, især hvis denne benyttes af en familie. Den er selvsikker og meget stæk, muskler som kræver man aktivere den jævnligt og sørger for den kommer ud og bevæge sig, ellers kan den blive meget svær at styre. Så hvis man overvejer en Amerikansk Bulldog, så skal man være forberedt på at bruge meget tid på lydigheds indlæring!\nKontakt os her hvis du synes der mangler information om Amerikansk Bulldog på siden


MR scanning uden ventetid. Spring k�en over n�r du skal MR scannes\nMR-scanning uden ventetid\nStår man i kø til en MR scanning, er det i dag muligt at springe ventetiden over ved at benytte en af de private MR klinikker. Her har de professionelle MR scannere af samme type, som man bruger på Skejby Sygehus og Rigshospitalet. Bare uden ventetid\nMR scanning – eller magnetisk resonans scanning, som det egentlig hedder – er en metode til at undersøge hjerne, hjerte, led og kroppens bløddele. Man har benyttet sig af MR scanninger siden 1980´erne og metoden er baseret på brugen af magnetfelter og radiobølger. Derfor bliver patienten ikke udsat for røntgenstråler eller andre farlige stråler. MR-scanningen er derfor ganske uskadelig og kan uden risiko gentages efter behov.\nMR scanning kan i forhold til andre billedteknikker, som for eksempel røntgenbilleder og CT-scanninger, give gode og detaljerede billeder af kropsdele, der er omgivet af knoglevæv. Derfor er teknikken særligt velegnet til at vise hjernen og rygmarven. Hvor en CT scanning er baseret på røntgenstråling, er en MR scanning baseret på magnetfelter og radiobølger, og MR scanneren kan derfor give en bedre kontrast mellem normalt og unormalt væv end en CT scanner kan.\nEn MR scanning viser eventuelle forandringer i sammensætningen af kroppens væv. På den måde kan man se de forandringer, der kommer som følge af en hjerneblødning eller et slagtilfælde, hvor hjernevævet ikke har fået tilstrækkeligt med ilt.\nMan kan også se, om der er svulster i hjernen, om man har medfødte hjertefejl eller skader i hjertet efter en blodprop, ligesom MR scanningen kan afsløre forandringer i rygmarven, slidgigt, diskosprolaps, menisk- og korsbåndsskader samt skader i skulder og ankel.\nEndelig kan man ved en MR scanning se om der er forandringer i kroppens indre organer. Det kan for eksempel være galdesten, nyresvulster eller knuder i livmoderen.\nSådan foregår MR-scanningen\nEn MR scanning foregår næsten altid ambulant. Det betyder, at man tager hjem, når undersøgelsen er færdig.\nMens MR-scanningen står på, skal man ligge helt stille, så man ikke forstyrrer optagelserne. Det kan nogle gange være en stor opgave for mindre børn, og derfor vælger man somme tider at bedøve børn før de MR scannes.\nNår man MR scannes får man først kontrastvæske sprøjtet direkte ind i kroppen. Kontrastvæsken er helt ufarlig for de fleste, men patienter, der lider af nyresvigt, kan få problemer. Når kontrastvæsken er på plads, bliver man lagt ind i en stor cylinderformet magnet. Magneten er mange tusind gange stærkere end jordens magnetfelt, så det er vigtigt, at man husker at tage smykker, ure og andre magnetiske genstande af, før man bliver undersøgt, og man skal også huske at fortælle, om man har metaldele som eksempelvis kunstige hofteled, skruer i knogler eller kirurgiske clips i kroppen, eller om man bruger elektroniske apparater som høreapparat eller pacemaker\nLider man af klaustrofobi kan det være en god ide at få en form for afslappende medicin inden undersøgelsen går i gang.\nNår MR scanningen er overstået, står man tilbage med et billede, hvor knoglerne er mørke og de indre organer er lyse.\nFør og efter undersøgelsen Sådan foregår undersøgelsen Hvem kan skannes Er MR scanning skadeligt?\nHvad scanner vi? Mr skanning en ufarlig og sikker metode