[Test] Miiego AL3+ freedom | Høretelefoner til løb, yoga mm.\nHjem/Alt det andet..., Blog/Miiego AL3+ Freedom\nJeg har haft mine Miiego høretelefoner i 2 år, – og de sidder næsten fast på mine ører! Hvis du følger med på min Instagram profil, så har du helt sikkert set dem.\nEfterhånden har jeg fået en del henvendelser og diverse spørgsmål omkring dem. Hvorfor jeg nu har valgt, at skrive denne test / anmeldelse af Miiego AL3+ Freedom. Forhåbentlig kommer jeg omkring alle spørgsmål og svar, og ellers er du naturligvis velkommen til at tage fat i mig.\nObs.; Der findes forskellige Miiego modeller. Den model jeg bruger er Miiego AL3+ Freedom.\nMiiegos trådløse høretelefoner vejer 41 gram, så de er i den okay lette ende. De har indbygget bluetooth, så de kan nemt og hurtigt tilsluttes din telefon. Det betyder også, at du undgår at have ledninger hængende omkring dig.\nPå siden af høretelefonerne kan du nemt styre lydstyrken, skifte sang (hvis du høre musik) eller du kan tage et opkald, hvis din telefon ringer. Via den indbyggede mikrofon kan du aktivere Siri eller Google Assistant, hvis du er gode venner med dem.\nKlik her hvis du vil se udvalget af trådløse høretelefoner fra Miiego\nSærligt til kvinder\nSom noget helt særligt så kan du få Miiego AL3+ Freedom i en særlig udgave med kortere nakkebøjle, specielt designet til kvinder. Det er lige præcis den model jeg har.\nNår du køber dine Miiego høretelefoner, kommer de med et fint lille etui, hvor du nemt kan opbevare høretelefonerne i, når du ikke bruger dem. Der følger desuden ekstra øre-puder med.\nKlik her hvis du vil se præcis den model jeg har; Miiego AL3+ Freedom woman\nEftersom jeg har haft mine Miiego høretelefoner i 2 år, har jeg haft rig mulighed for at teste dem.\nJeg har løbet med mine trådløse høretelefoner i al slags vejr. De har været ud for både blæst og regn, de har været med en tur i Egypten, hvor sveden i den grad haglede af mig og de har været udsat for frost og sne. De har klaret det til perfektion i alle vejrforhold. Hverken vand, sved eller vind trænger ind og forstyrrer lyden.\nHøretelefonerne er super lette at tage på og de bliver siddende hvor de skal!\nJeg er vild med at de er trådløse. Jeg magter ikke – for at sige det pænt – at løbe med ledninger, der flagrer rundt omkring.\nLyden i dem er virkelig god. Høretelefonerne slutter godt til, så lyden går klart igennem uden at isolere udefrakommende lyde. Jeg kan altså stadig fornemme og observere mine omgivelser, – hvilket er suverænt vigtigt for sikkerheden. Samtidig undgår jeg at dø af skræk, når jeg pludselig bliver overhalet indenom uden at have hørt det.\nHvad angår batteritid så holder de, hvad de lover. I gennemsnit oplader jeg mine høretelefoner hver 14. dag – nogle gange lidt oftere. Det eneste lille minus jeg kan finde er, at det ikke er muligt at se, hvor meget strøm der er tilbage. Når høretelefonerne er ved at løbe tør for strøm, fortæller de det, men er jeg lige kommet ud af døren, så går de altså tør for strøm, inden jeg når hjem igen… så jeg tvinges til at lytte til min anstrengende vejrtrækning.\nTrådløse høretelefoner til løb, cykling og …\nJeg bruger mine Miiego både når jeg løber og når jeg cykler, det bliver til ca. 3-4 timer om ugen. Men det slutter ikke her. For det seneste års tid har jeg hørt rigtig mange lydbøger og podcast, og her fungerer Miiego også upåklageligt. Når jeg ordner vasketøj, laver mad eller gør rent, så lytter jeg næsten altid til en lydbog gennem mine trådløse høretelefoner. Det er som om, at alt bliver lidt sjovere, når man har et godt lydspor i ørene – hvadenten det er musik, lydbog eller en god podcast.\nJeg vil gerne indrømme, at jeg – når jeg løber – ikke tager telefonen, hvis den ringer. Når jeg løber, er det bl.a. for at være alene med mig selv og koble af… Derfor har jeg ikke brugt mine Miiego som headset det første lange stykke tid. Men da jeg begyndte at høre lydbøger, gik det op for mig, hvor nemt det er at bruge Miiego som headset. Nu bruger jeg faktisk tit mine Miiegos som håndfrit headset. Det er f.eks. vildt praktisk, at kunne tale med kunder, mens begge hænder er fri til at skrive på tastaturet. Eller ordne vasketøj mens man sludre med en god veninde .\nKonklusionen er, at Miiego AL3+ Freedom\nSidder godt fast\nHar en god lyd\nHar lang batteri levetid\nFungerer som headset\nKort sagt, jeg er fan! Jeg kan varmt anbefale Miiego til dig der ønsker nogle fede, praktiske og trådløse høretelefoner med god lyd.\nInstagram post 2325530638205545280_272890714\nInstagram post 2324365303603347278_272890714\nInstagram post 2323534514674463282_272890714\nInstagram post 2322807155125977623_272890714\nInstagram post 2322011605338374119_272890714\nInstagram post 2319647830207442543_272890714\nInstagram post 2319594318765306210_272890714\nInstagram post 2319201739234247935_272890714\nInstagram post 2318856469354772697_272890714


Et år med heksejagt | Information\nDen 11. september 2001 fløj to fly ind i World Trade Center, den blodigste enkeltepisode i den vestlige verden i nyere tid. Det er ikke første gang i historien, 2.800 mennesker bliver dræbt. Det bliver nok heller ikke den sidste, men det faktum, at to symboler i verdens mest magtfulde land blev ramt og knust til støv, havde en effekt, ingen andre dødsfald har haft.\nHændelsen kunne have været et alarmkald, der ansporede en seriøs debat og en griben i egen barm. I stedet blev debatten betændt, dæmoniseringen og mistænkeliggørelsen tog overhånd, og sagligheden forsvandt.\nI stedet for spørgsmålet hvorfor?  hvorfor nogen dog kunne finde på at angribe USA  ikke Storbritannien, ikke Frankrig, ikke Canada  men USA, blev der fokuseret på hvem, hvornår og hvordan.\nDen 11. september sidste år deltog jeg i et kursus, og i pausen skete noget, der i tilbageblik kan ses som en slags forvarsel om det, der skulle udvikle sig:\nEn kollega kom forbi og fortalte en af mine muslimske kolleger og mig, at vores venner havde smadret WTC og Pentagon. Ingen i lokalet troede ham, da han er kendt for sin makabre sans for humor, men da andre kom til og fortalte, at WTC var blevet ramt af fly, gik det op for os, hvad der var sket.\nIdeen om, at de formodede gerningsmænd som muslimer var vores venner, kom i høj grad til at præge samfundsdebatten både i UK og i Danmark.\nJeg kan ikke engang tælle det antal gange, jeg er blevet spurgt om jeg tog afstand fra 11. september. Pudsigt nok har jeg aldrig følt, det var nødvendigt at spørge mine kristne kolleger, om de tog afstand fra Holocaust, mine amerikanske kollege,r om de tog afstand fra Hiroshima, mine engelske kolleger om de tog afstand fra slaveriet  jeg kunne blive ved.\nAf en eller grund opstod en ide om, at vi burde melde positivt ud om vores afstandtagen, og mange muslimer stod da også ligefrem i kø for at tænde stearinlys og bede bønner for ofrene, nogle af oprigtig medlidenhed, men mange andre af frygt eller en kombination af begge.\nAt være pashtun (samme etniske gruppe som Talebans ledere) og hedde Omar (som Talebans øverste leder) gjorde heller ikke ligefrem livet lettere for mig.\nI tiden efter 11. september fik alle travlt med at forudsige civilisationernes sammenstød, mens ingen tilsyneladende var interesserede i, hvordan de kunne undgås. På trods af at muslimer blev stillet alle disse spørgsmål, virkede svarene ofte ligegyldige, konklusionen var draget på forhånd. Kom man med et fanatisk svar, bekræftede man fordommene, mens et moderat svar selvfølgelig var spil for galleriet.\nFolks reaktioner lå mellem frygt og opportunisme. Jeg er overbevist om, at nogle i Vesten må have følt en ægte frygt: Her var 19 formodede gerningsmænd, som godt nok var lidt mørke i huden, men ellers glatbarberede (eller med french cut) og i vestligt tøj, ingen kåber eller skæg. 19 tilsyneladende velintegrerede, lovlydige borgere, der nu var de formodede gerningsmænd bag drabet på næsten 3.000 civile.\nHvordan kunne man så være sikker på, at ens muslimske kollega i jakkesæt eller en smilende medstuderende ikke delte holdningerne og var i stand til det samme?\nRacisterne, kulturimperialisterne og islamofoberne fik dog i bogstaveligste forstand en gave sendt fra himlen. De udnyttede opportunistisk situationen og kunne ride højt på frygten. Pludselig var det tilladt at komme med udtalelser i debatten, der tidligere ville være blevet anset for forkastelige og totalt uacceptable.\nDe sædvanlige demagoger var hurtigt ude, men det skræmmende var, at selv såkaldte eksperter og seriøse politikere kunne komme med udtalelser, der tidligere ville have gjort Den Danske Forening misundelige.\nDiskussionen blev hævet op til et andet plan: Fra at have været en diskussion om indvandring og integration  en overvejende etnisk problemstilling  blev den til civilisationernes og ideologiernes sammenstød. Praktiske problemer blev ideologiske problemer, og indvandrere, der før havde haft svært ved at lære dansk, var overrepræsenteret i kriminalstatistikkerne, og andre mindre drabelige ting blev pludseligt til en slags femtekolonne  truslen indefra!\nDen (i Danmark dog begrænsede) samtale og dialog, der før havde været, blev hurtigt til diktat. Der var ikke længere en diskussion eller samtale mellem to parter i Danmark, forholdet var ikke mellem ligeværdige borgere med forskellige holdninger.\nI stedet for diskussion blev der afkrævet svar og standardiserede holdninger. Den gamle vrangforestilling om, at europæisk kultur var andre kulturer overlegen dukkede igen op som en slags overlegenhedskompleks, men denne gang var det dog de vestlige værdier og ikke mindst oplystheden, der blev brugt som retfærdiggørelse.\nDen nærmest hysteriske besættelse af tanken om, at alle skal konformere til det vestlige menneskesyn, har ført til, at anderledes tænkende i højere og højere grad blevet mistænkeligtgjort. Forfølgelsen af antidemokratiske kræfter har ingen ende villet tage, til et punkt hvor selve den demokratiske ret til ytringsfrihed blev truet.\nDet føltes mere eller mindre, som om den spanske inkvisition var genopstået, men i modsætning til 1492 består kætteri ikke i at fornægte Jesus som frelser, men derimod i at fornægte Montesquieu. Sekularismen er blevet den nye religion, der fanatisk\nforsvares imod alle tegn på potentielt kætteri.\nDette fænomen har også ledt til, at grænserne for, hvad der regnes for moderate muslimer, er blevet rykket. Den tidligere darling Tariq Ramadhan regnes nu af nogle for pseudo-fundamentalist, mens Bassam Tibi, der er lige så meget muslim, som Lenin var kristen, fremhæves som eksempel på en moderat muslim.\nDet ser ud til, at en moderat muslim i dag defineres som en der slet og ret tager afstand fra islam.\nNår man ser tilbage, må man desværre konstatere, at medierne også i stor grad deltog i det hysteri, der rejste sig: Stening, stormøder og dødstrusler blev varme emner. Et voldsomt hysteri rejste sig omkring Hizb-ut-Tahrir, der blev fremstillet som fanden selv, det ikke specielt faktuelle, men meget manipulative tv-program Jihad.dk udgjorde et nyt lavpunkt i mediernes fremstilling.\nStenings-sagen blev en anden sensation, da Fatih Alev og Abdul Wahid Petersen ikke ville tage principielt afstand fra stening som straf. Endnu mere bizart blev det, da Ekstra Bladet hev en 18 år gammel narkodom mod Abdul Wahid Petersen frem for at underholde læserne.\nHan gik således fra at være den stenkastende imam til pusher imamen! Senest har sagen omkring dødslisten vist, hvor langt nogle journalister desværre er villige til at gå for at få en god historie, men hvad der for aviserne er en god historie er for muslimer og i dette tilfælde specielt palæstinensere med til at stigmatisere os yderligere.\nI denne heksejagt har to heksejægere fået meget spalteplads. Begge har en vis underholdningsværdi, men i længden er deres konstante absurde udbrud begyndt at trætte: Forfatteren Helle Merete Brix og historikeren Lars Hedegaard. Helle Merete Brix står blandt andet bag det meget usaglige og misinformerende website sharia.dk, men begge har gjort sig bemærket ved at angribe alt, hvad der kan gå og kravle af muslimer.\nJeg havde selv ikke skrevet mange indlæg her før Helle Merete Brix skrev, at Information var blevet til islamisternes hoforgan. Hun har beskyldt andre muslimer for alt fra terrortræning til finansering af terrorisme gennem nødhjælp. Mest absurd var dog hendes beskyldning mod Sherin Khankan for at være en fæl fundamentalist i forklædning, der var ude på at narre de godtroende danskere.\nDet er forståeligt, at Helle Merete Brix, der har givet kurser i at skrive fiktion, kan skrive den slags, men som historiker burde Lars Hedegaard tage kildekritik en anelse mere alvorligt.\nEfter et års hysteri, hvor der desværre har været langt mellem de spæde saglige røster, håber jeg inderligt og ser frem til, at det kommende år kan blive et år, der vil blive husket for faktuel og saglig dialog.\nMange kræfter er blevet brugt på at forudsige ideologiernes uundgåelige sammenstød. Man har lov at håbe, at det kommende år  på trods af visse triggerhappy regeringer  bliver dét, hvor vi kan koncentrere os om at afværge sammenstødet.\n26 år, revisor, bosat i London, opvokset i Herlev med en dansk mor og en afghansk far. Han er desuden fast kommentator ved Information.\nHelle Merete BrixLars Hedegaard


Lufthansa får ok til at opsluge Swiss - STANDBY.dk\nAf: Webmaster i Nyheder 6. juni 2005\t Print\n”Om et par uger kan kunderne fra vores flyselskaber mærke de fordele, partnerskaber medfører i form af flere destinationer, bedre forbindelser, bonusprogram, flere lounger,” siger koncerncheferne for Lufthansa og Swiss, Wolfgang Mayrhuber og Christoph Franz.\nFra vinterfartplanen 2005/06 tilbydes passagererne fra begge selskaber et udvidet netværk af produkter. Medlemmer af Lufthansas Miles & More og Swiss TravelClub får flere fordele i løbet af denne sommer.\nEuropakommissionen har som pris for sammenlægningen sikret konkurrerende flyselskaber nogle af de to flyselskabernes start- og landingstilladelser. Godkendelsen fra USA var uden forbehold.\nLufthansa øger ifølge aftalen sin ejerandel fra de nuværende 11% til 49%. Når Swiss ’ trafikrettigheder er på plads, overtager Lufthansa Swiss 100% – tidligst fra næste år.\nØkonomisk trængte Swiss var sidste år meget tæt på at komme med i Oneworld, men kunne ikke acceptere British Airways’ krav til Swiss bonusprogram.\nLufthansa Oneworld Swiss\t2005-06-06\nTagget med: Lufthansa Oneworld Swiss


Kære farmor og co\nFarmor er min bedste ven. Vi håber I har en god dag på skibet. Tak til farmor for kortet. Jeg synes også kagerne er gode - jeg har jo også selv været med til at bage dem :-). Vi har det godt. Hej til Launy og Anne Lis og farfar og farmor.\nJeg leger på mit værelse - med mit slot, nogle gange. Jeg leger nogle gange med min lillebror. Jeg har haft en vandrutsjebande. Jeg tog vand på, og så rutsjede jeg ned i vandet!!\nJeg tegner nogle gange.\nHar I noget godt tøj med, som der kan varme jer på Norge?\n(skrevet af sus, men ordret "citat" fra frk. Lykke Hansen)\nFor mange år siden kom der 180 vikinger og indtog Paris.\nMEN nu kommer der 12 fra THORSØ og indtager TUNØ.\nPas på Nausikaa here we come.\nVi tager fra Hou 10.50 - håber vi.\nKærlige Tunø hilsner fra Thorsø lejren. :-) - Lea\nHe he.... det blev ikke den sidste!\nSå er der kun tre timer til afgang på årets mandetur! Vi glæder os til afslapning med god mad og godt selskab!\nP.s. I år skal vi ha' rigtig øl!\naf Morten & Jakob\nÅrets måske eneste tur....\nSå er der kun to arbejdsdage tilbage! Maiken og jeg glæder os meget til at komme af sted. Det bliver skønt med en hel week-end på vandet. Vi ses!\nTusind tak for kortet - det er dejligt at høre nyt ude fra de fjerne kyster og horisonter.\nDet er også rigtig dejligt at se, at i endelig har fået noget sommer - i jeres SOMMERFERIE. Vi er begyndt at arbejde igen - har gjort det i en uge nu. Vores sommer har ikke været præget af ret meget sejlads. Det blev til en tur/retur med en KOFOED-færge til Bornholm og tre timer i KISSER på Vejle Fjord en god dag i den næstsidste uge af vores ferie. Vort barnebarn MIKE fik dog også sejlet i ca. 10 minutter i TIVOLI-Friheden i Aarhus.\nEn våd, kold og blæsende ferie i langt det meste af tiden. Det gjorde at vi valgte at finde på en masse andre ting sammen med MIKE.\nInge og Svend i SAN-LOP sejler stadigvæk rundt i farvandene i Danmark - det har de gjort siden pinse. Det vil sige, de var lige hjemme i en uge for at få ordnet en masse praktiske ting. De har jo trukket sig tilbage fra det aktive arbejdsmarked, og overladt pladserne til nogle andre arbejdsivrige.\nKirsten var på 'besøg' hos mig på Sjælland her i week-enden. Vi støbte et nyt fundament til vores badeværelse, for det gamle var særdeles meget intakt - for at sige det mildt. Men det er en lang tårepersende historie som i kan høre ved en anden lejlighed.\nI den sidste arbejdsuges tid har vejret været rent sommerferie.-\nNu må jeg hellere stoppe for denne gang. Hils endelig også Launi og Anne Lis fra Kirsten og John. De nyder vel turen i det gode selskab.\nMange - mange hilsener fra Kirsten og John\naf John L.\nKære Inge Lise, Martin og Co.\nEndnu en hilsen her fra Lindved - desværre med regnvejr igen igen.\nHeldigvis havde vi flot solskin i går lørdag, hvor vi var i Rumbasse (ja, det er altså Vorbasse marked, men Marie-Louise insisterer på at kalde det Rumbasse:-)) Hun og morfar var oppe i det store pariserhjul, og hun spørger, hvornår hun skal derop igen - "Man kan se over hele pladsen mor!!".\nChristian er begyndt at rejse sig helt op nu, så der står ikke noget på sofabordet, som små nysgerrige fingre ikke må få fat i.\nMorten er i Århus for at forberede Royal Rockfest i anledning af, at Mary og Frederik besøger byen. Han kom hjem i morges og tog afsted nogle timer efter....hmmm, han så ærlig talt også ret træt ud. Han holder fri tirsdag, hvor vi skal ned at hente hans tøj. Jakken skulle lige en tur under symaskinen, men det skulle være klar til afhentning tirsdag - for søren han bliver en flot gom - selv svigerinden måtte komplimentere hans frække rø....!!\nEllers har vi det (stadig) godt. Vi var til fødselsdag hos Jakob - dejligt at få lov til at fejre ham. Marie-Louise og jeg bagte kagemand til ham, og hun pyntede den med slik - jeg tror ikke, der var en kvadratcentimeter på dén kagemand, som ikke var dækket med slik :-)\nVi kigger lige forbi huset tirsdag, og græsset trænger nok også til at blive slået. Kan I have en fortsat god tur. Dejligt at høre, at I fik lov at opleve lidt natteroderi i Amsterdam.\nHej skrummeløre og co.\nJeg har lige været inde og læse jeres logbog, og det lader til, at I desværre ikke har haft meget bedre vejr, end hvad vi kan præstere her i Danmark. MEN, nu tyder det på, at sommeren så småt er ved at finde vej - og puha, hvor vi trænger til det. Håber, det også kan finde vej til Jer.\nI dag har været den første dag, hvor ungerne og jeg har kunnet være i haven uden regntøj eller varm jakke. Og hold da op, hvor vi nød det. Marie-Louise og jeg gravede årets første kartofler op. Hun syntes godtnok det var spændende da vi skulle spise....at hun selv havde fundet dem ude i jorden :-).\nMorten er taget til Samsø, og i morgen tager vi i storcentret - vi skal have fundet en cykelhjelm til Marie-Louise.\nEllers sker der ikke så meget. Dog er der to væsentlige ting, som nu er kommet på plads til brylluppet: menuen og musikken. Morten og jeg skal ud at prøvesmage menuen på et tidspunkt....tænkt at blive inviteret et så fint sted hen af sin kæreste HERLIGT. (det kan han også sagtens gøre, for det er på fakkegravs regning :-)\nNå, I ønskes alle en fortsat god tur.\nVi ville lige sende jer en frisk Pinse hilsen, håber i nyder det på Samsø.\nVi glæder os til sommerens turer med NAUSIKAA sammen med jer.\nKnus og god vind fra Anne Lis og Launy\nDer er ialt 279 indlæg: 1-10 11-20 21-30 31-40 41-50 51-60 61-70 71-80 81-90 91-100 101-110 111-120 121-130 131-140 141-150 151-160 161-170 171-180 181-190 191-200 201-210 211-220 221-230 231-240 »241-250« 251-260 261-270 271-279


Kylling og broccoli med Oyster Sauce Meal Prep 2022\nVoksende op, mum vil altid gøre kylling ris i gennemsnit en gang om måneden og mine søskende og jeg vil samle og få det med stegt kylling og vores favorit lingham chili sauce. En ting, der stod mest ud for mig om hendes kylling ris? Den duftende ingefær.\nHusk på, at disse tal er en grov guide. Det afhænger af, hvor du køber det, og hvornår. I slutningen af dagen er det muligt at spise sundt uden at bryde banken. Også ~ betegner de elementer, der allerede skal være i dit pantry i lang tid, eller det er en meget lille mængde. Ive tilføjede også $ 0. 0 til det endelige beløb for alle ~ itemmer.\nHold itfood frisk hele dagen lang med KONG Meal Prep tasker\nHvor mange portioner gør dette til måltidsprep? Dette er perfekt til 3 dages måltidsprep. Denne opskrift fordobler rigtig godt selvom! Så er du velkommen til at tilføje flere veggies / kylling eller ris efter behov for at bruge hele saucen.\nKan du gøre dette til middag i stedet for måltidsprep? Ja, vi spiser dette til middag ofte såvel som at bruge det til frokosttidsprep. Det er en nem stirrende opskrift, der kommer sammen hurtigt på en Weeknight .\nHvilke andre grøntsager kan du tilføje? Brug det, der ser godt ud og er i huset. Broccoli er en klassisk, men du kan nemt erstatte blomkål, peapods, gulerødder, paprika, løg eller svampe. Sørg for at justere tilberedningstiden i overensstemmelse hermed .\nHvad er det bedste mærke af Oyster Sauce at købe? Jeg foretrækker Lee Kum Kee til min Oyster Sauce, både Panda-mærket eller Premium vil fungere i denne ansøgning . Hvis du ikke kan finde det mærke, er Kikkoman en anden mulighed.\nJeg købte Oyster Sauce, men jeg er ikke sikker på, hvad der ellers at bruge det forone af de bedste ting om Oyster Sauce er, at det varer lang tid i køleskabet! Det kan bruges i mange asiatiske inspirerede retter. Jeg kan godt lide at bruge det i min stegte ris!\nHvad er den bedste type ris, der skal bruges til denne opskrift som brun ris med denne opskrift, men du kan nemt bruge nogen ris, du har til rådighed som hvid ris, jasmine ris, blomkål ris eller en anden type korn som quinoa.\nHvordan laver du ris til denne opskrift? Den bedste måde er at følge instruktionerne på bagsiden af beholderen, fordi hver type ris er lidt anderledes. Jeg kan godt lide at lave min ris i trykkomfuren eller på ovnen.\nDette er en stor opskrift på at komme videre i forberedelse for en travl uge, og jeg ved, at jeg snyder med den færdige sauce. Ithought, at jeg ville tjekke ingredienserne i saucen for at sikre, at ITWASNTDDROWNING IN SUGAR .. UST I SAG. Jeg var behageligt overrasket. o Selvfølgelig Der er ingen måde, jeg siger, at dette er en autentisk Peri Peri kyllingopskrift, men det er en simpel opskrift. Jeg mener, at du selvfølgelig kan gøre din egen sauce, men nogle gange fik jeg ikke tid. Lad os være ægte.\nDet er pludselig blevet virkelig rigtig koldt. Da jeg skrev det, sagde min søn det samme. Når det bliver koldt, elsker mit højre knæ at spille op. Det er som yo, helllllo! Bemærk mig .. fordi jeg normalt ikke mærker dem. Det er bare noget, vi tager for givet som enhver anden kropsdel. Jeg griner på, hvor absurd, at sætningen lyder. Hahaha. Yep .. ud Dybest set Så snart jeg træder ud i kulden, begynder mine knæ virkelig at smerte. Der er et middel til det, en ayurveda en, der indebærer at lave en gurkemejemaske til den og forlader den natten over, men jeg holder glemmer og har brugt en varm vandflaske på det i stedet. Der er også en måde at spise efter din temperament og vejret for at sikre, at det ikke sker år efter år. Det er alt, der spiser rigtigt for din kropstype. Jeg arbejder langsomt på det. Den vigtigste ting at huske er dog, at hvis du altid er kold, skal du spise mad, der er varme som ingefær. OK .. m vil stoppe nu, fordi dette emne har brug for en hel række stillinger.\nPopcorn kylling med risnudler og Gochujang sauceredienter:\nFor de vigtigste: 3 kyllingebryst, skåret i Â½ tommer stykker 8 ounce Brown Rice nudler 2 kopper tapioka mel 1 spsk. ris vineddike ½ tsk. PAPRIKA 1 TSP. Ginger Powder Â½ TSP. Hvidløg Pulversalt og peber til at smage 2 kopper sesam eller canola olie til madlavning grønne løg, skåret til garnering af sesamfrø til garnering\nSted af kyllingen i gryde med olie. Kog 3-5 minutter indtil Golden Brown. Overfør kyllingen til en plade foret med papirhåndklæder og tilsæt derefter en anden af kyllingen til stegepanden. Gentag indtil hele kyllingen har madlavning.\nTidligere post Leftover kylling og kartofler hold op for at gøre denne velsmagende gryde. Kombinationen kommer sammen med en grundlæggende hvid sauce og vegetabilsk blanding.\nNæste post Salsa ituskårne kylling måltid prep Skåle High Protein


december | 2015 | Vores lille hjem\n27. december 2015 Christina\tSkriv en kommentar\nSom jeg tidligere har nævnt, har det meste juletræspynt en eller anden form for betydning i vores hjem. De vigtigste, sammen med vores rejseminder, er den juletræskugle, som Adam får lov at vælge hvert år, og som får skrevet navn og årstal bagpå. Vi er selvfølgelig ikke nået så langt endnu, da vi kun er nået til den anden jul i Adams liv, men jeg er rigtig glad for traditionen, vi har startet, og passer meget på især de kugler.\nSidste år fandt vi juletræskuglen i Illums julestue (jeg tror, det var den største og den med mest glimmer, der vandt), og i år var det hoptimist-kuglerne i en isenkræmmer, der vandt sønnens hjerte.\n24. december 2015 Christina\tSkriv en kommentar\nSå blev det endelig den 24. december og snemanden er færdig med at tælle ned 🙂\nJeg håber, I alle får en rigtig hyggelig aften i godt selskab med venner og familie 🙂 Personligt ser jeg frem til en aften i selskab med det aller-nærmeste familie… Min mand, søn, forældre og svigerforældre. Og du kan tro, jeg glæder mig til andesteg!\nJulepynt og ferieminder\n22. december 2015 Christina\t1 kommentar\nJuletræet er for længst kommer op i lejligheden og er blevet pyntet. Og det giver anledning til en smil og gode minder, hver gang juletræspyntet findes frem. Vi har nemlig viderebragt en god tradition, min mor i sin tid har startet: at have et styk juletræspynt med hjem fra hver ferie. Det har manden og jeg gjort stort set siden vores allerførste ferie sammen, så hvert år mindes jeg gode ferier til blandt andet New York, Dublin, Berlin og Italien.\nNogle ferier har været lette at finde julepynt fra, fordi vi har besøgt det i vintermånederne, mens andre har været sværere. Heldigvis er turistbutikkerne ofte velassorteret i alverdens ting, inkl. julepynt, og nogle gange har vi fundet decideret julebutikker, der har åbent året rundt, og som gør tingene meget meget lettere – især når man gerne vil have et pænt stykke juletræspynt med hjem!\nPepperkagehus version 3.0\n20. december 2015 Christina\tSkriv en kommentar\n4. søndag i advents-weekenden foregår traditionen tro sammen med nogle gode venner i feriehuset i Sverige. Og dertil hører kagehuse – eller pepparkagehus, som det jo hedder i det svenske – pyntning med til traditionen.\nTidligere har kagehusene været købt færdigbagt lokalt i Sverige, men i år har vi trodset svenskerne og i stedet prøvet dem fra Emmerys. Og dommen er, at Emmerys er lidt mere autentiske og solide. Men kigger man på smagen – selvom vi jo ikke decideret køber dem for at spise kagerne – så tror mere, jeg er til smagen af svenske Annas kagehuse.\n19. december 2015 Christina\tSkriv en kommentar\nI dag har stået i bagningens tegn, mens vi sammen hygger i feriehuset i Sverige. Og jeg har virkelig glæder mig til årets julebag, i sær fordi jeg længe har glædet mig til at prøve at lave skumfiduser.\nJeg brugte en opskrift fra kvalimad.dk (er du veganer, så tjek kommentarfeltet for en version uden husblas/gelatine), og det var ikke så svært, som jeg havde frygtet. Men læs opskriften et par gange godt igennem, før du går i krig 😉 … Første gang overså jeg, at husblassen skulle ligges i blød inden (hvilket nok viser lidt om min begrænsede erfaring med husblas, men det undrede mig trods alt), så det gik hurtigt helt galt. Anden gang overså jeg, at husblassen skulle i, mens gryden stadig var på blusset, så mit sukkermasse kølede meget hurtigt, men det gik heldigvis alligevel.\nJeg havde tænkt mig, at skumfiduserne skulle udstikkes og bruges som pynt i varmkakao, så jeg smurte skumfidus-massen ud ret tyndt i fadet. Og det fungerede helt perfekt til formålet.\nSkumfiduserne blev fuldstændig som dem, man køber, og jeg kommer helt sikkert til at lave dem igen – både til varm kakao, fordi det pynter så fint, og i den den mere traditionelle firkantet version tilsat forskellige smage!


Vordingborg-partnerskab modtager 1 mio. kr. fra forskningspulje til trivsel hos børn og unge - SydMedier.dk\n15. april 2021 | Nyheder\n– ”Vi har sundhed højt på dagsordenen i Vordingborg Kommune, og denne bevilling vil gøre os klogere på indsatser målrettet overvægt. Projektet vil skabe ny viden om sundhed og trivsel blandt Vordingborg Kommunes gravide og småbørn og vil bidrage med viden om, hvordan vores lokale, kulturelle opfattelser har betydning for sundhed og trivsel i kommunen. Overvægt påvirker både vores fysiske og mentale sundhed og har store omkostninger for både den enkelte og samfundet.\nDerfor er vi glade for at være kommet så godt fra start med partnerskabet”.\n– ”Et barns livsforløb og sundhed påvirkes allerede fra – og endda før – fødslen gennem komplekse processer, bl.a. gener, opvækstvilkår og adfærd. Perioden under graviditeten, efter fødslen og i småbørns-alderen er derfor en vigtig og afgørende periode, der kan have stor betydning både på kort og lang sigt for læring, trivsel, adfærd, fysisk og mental sundhed. Derfor har vi valgt at fokusere på at monitorere sundhed og trivsel allerede blandt gravide”, fortæller adjungeret professor og centerchef for Center for Klinisk Forskning og Forebyggelse, Peter Bentsen.\n– ”Vi ved meget lidt om, hvad der virker i forhold til forebyggelse af overvægt. Overvægt er en kompleks problemstilling, som ikke kan løses af én sektor alene. Der skal nye løsninger til, som baserer sig på en mere helhedsorienteret og langsigtet tilgang. Derfor prøver vi gennem inddragelse af lokalsamfundet at få undersøgt og identificeret de lokale og borgernes perspektiver på problemstillingen og få input til mulige løsninger, så vi sammen kan skabe indsatser, der forhåbentlig er både relevante, virksomme og bæredygtige, slutter Anne-Louise Bjerregaard, strategisk konsulent ved Steno Diabetes Center Sjælland og forskningsansvarlig for projektet”.


Spaghetti carbonara LCHF - Den Omvendte VerdenDen Omvendte Verden\nSpaghetti carbonara LCHF\nJeg har lavet denne ret én gang før, men det er meget længe siden – og den udgave af carbonara var ikke en succes. Det var denne til gengæld – virkelig tyk og cremet sauce!\nEfter min mejerifri periode, er jeg startet meget langsomt op med mælkeprodukterne igen. Faktisk er det kun ost og smør. Så for første gang i 1,5 måned spiste jeg fløde i denne ret. Så lækkert – men jeg vågnede næste morgen med ru hals og løbende næse.. Hmm.. Den reaktion har min mor på mælkeprodukter.. bum bum! Måske det bare var et tilfælde – det håber jeg!\n2-3 squash, kørt gennem en spiralizer\nSteg bacontern på en stor pande. Når de tager farve og afgiver fedt tilsættes løg og steges bløde. Pisk imens fløden med æggeblommer og parmesan. Når bacontern er sprøde og løgene bløde hældes fløde-blandingen på panden. Giv saucen et kort opkog og vend squash-spaghetti i saucen umiddelbart inden servering.\nTop med ekstra parmesan.\nBacon er modtaget fra Økogårdene Skjern Enge.\napril 26, 2014, 2:24 pm\nser meget delikat ud, jeg ønsker mig at eksperimentere med den grønne "pasta", det er så langt sundere.\nOg så ser det jo smukt ud der på tallerkenen:-)\nMin veninde indledte sin weekend med denne lækre jordbærtærte: http://mariahoffbeck.blogspot.dk/2014/04/frisk-jordbrtrte-med-ribsgele.html\nSå sultne og madglade jeg kan rigtig blive inspireret, tak!\napril 27, 2014, 7:24 am\nTak, det er en lækker spaghetti-erstatning!\nHar netop lavet denne ret, som jeg ret tilfældigt fandt.\nEr helt ny i lchf -verdenen, men skal helt sikkert læse mere herinde.\nmarts 05, 2015, 3:23 am\nHvor dejligt at du prøvede retten og kunne lide den!\nLCHF-verdenen er virkelig fuld af fantastisk mad! Jeg kan kun anbefale at du prøver den LCHF-lasagne jeg har herinde. Den er virkelig god. Jeg selv er stoppet med at spise mejeriprodukter, så jeg har ikke lavet den længe.\nTak for din kommentar og tak for at du læser med. Det er så dejligt at høre når nogen prøver opskrifterne!


Pligtaflevering - Saxo Publish\nNøgleord: bøger book forfatter print on demand udgiver pligtaflevering\nKategorier: Terms and Conditions\nVi sikrer, at din bog bliver pligtafleveret, så du ikke behøver at bekymre dig om det. Det eneste det kræver af dig er, at du bestiller denne service på platformen. Herefter trykker vi bogen og sender den af sted til det Kongelige Bibliotek.\nDu kan læse mere om pligtaflevering ved Det Kongelige Bibliotek her.\nPris for pligtaflevering:\nØnsker du at se hvad det koster at pligtaflevere din udgivelse? Du skal blot vælge den ønskede udgivelse og prisen vil fremkomme med det samme.


Derfor skal du overveje minkjakke til vinteren - All Is Fashion\nDerfor skal du overveje minkjakke til vinteren\nOrdet mink har du nok hørt en del gange over det forgangne års løb, men nok ikke i forbindelse med det at bære minkpels. Det er lidt en skam, for minkjakken var engang et luksusgode, og det kan den blive igen. Hvor den klassiske minkjakke er en prangende, tyk fætter med brede folder og god vægt, er den moderne minkjakke generelt mere fiks, og du kan finde den i flere farver, former og længder.\nMinkjakke med flotte syninger\nDe fleste minkjakker til kvinder fra moderne tid prøver at kompensere for jakkens tykkelse ved til gengæld at placere vandrette syninger ned langs jakken, hvilket har en slankende effekt. Antallet af syninger varierer, hvor et beskedent antal giver brede ”bølger” ned langs jakken, der maner til ro, mens et stort antal giver talrige folder og byder på et noget mere dynamisk design, hvis du er til det.\nHvad skal farven være?\nMinkpels kan farves, så du behøver ikke at slå dig til tåls med den cognacbrune farve, selvom den selvfølgelig også er smuk. Ønsker du en jakke med en tydelig blå farve, der fungerer godt sammen med brede bølger til at give et beroligende udtryk, kan du få fat i sådan én. Eller måske ønsker du en perle-beige minkjakke, der er mere lys og indbydende i farven og nærmest skinner under solen.\nJakker af minkpels i flere længder\nDu kan få en minkjakke i en god længde, hvis du ønsker at dække kroppen godt til fra skulder til hæl, men ønsker du en vest, der kun går til lænden, er det også en mulighed. Begge jakker vil ikke være lige aktuelle at have på i en snestorm. Men vil du vise stil og føle dig fri i byen, når du er ude på juleindkøb, er det at gå i kort vest det rette valg. Mulighederne er mange med moderne minkjakker.


Morbido Forte 1 højttaler system forslag er efter stor efterspørgsel tilføjet i den eftertragtede varegruppe Gulvhøjttalere – SPL og PA selvbyg højttalere. Du får også hele lovpligtige 14 dages returret som er en fin sikkerhed for dig, hvis du nu fortryder dig køb af din vare. Mange er udmærket klar over, at man køber din Morbido Forte 1 højttaler system forslag fra den meget brugte forhandler BeKent.dk, der har forstået at have de rigtige varer på hylden. Her i online shoppens kæmpe udvalg finder du noget for alle, det kan jo passende være denne vare. Når der handles i webshop er varerne billigere- det skyldes bl.a. at sådan noget som husleje kan være meget lavere, da en god beliggenhed ikke er nødvendig.\nKøber du produkter i forskellige webshops, er du sikret lidt bedre rettigheder, end loven foreskriver for de fysiske butikker. Produkter der handles i en dansk shop, skal have 14 dages returret. når dine varer købes i en shop, og du kan finde webshops der giver mere det er slet ikke ualmindeligt, at få 30, 60 eller 90 dages returret i dag. At webshops har alt liggende klar til dig online, betyder også at deres priser online, og det gør en prissammenligning let, på tværs af forskellige webshops. Og du kan endda gøre det fra mobilen eller en tablet uden brug af en computer. Den helt stort fordel ved købe produkterne online er at slippe for, at være afhængig af at nå at handle i butikkens åbningstid. Efter at have afsluttet din handel, bliver dine varer sendt til dig, medmindre du vælger at få dem sendt til din arbejdsadresse, og få den løsning, der passer bedst for dig. Webshops har ikke en kø som i butikker eller supermarkeder køer er en saga blot, her er det direkte til kassen og betale med det samme, så behøver du ikke længere forudsige, hvilken kø der er hurtigst – vi gætter aldrig rigtigt alligevel.\n12 reviews for Morbido Forte 1 højttaler system forslag


Coronavirus: Flere end 30 henvendelser om at levere værnemidler - Læs kommunale nyheder på KommuneNyheder.dk\nCoronavirus: Flere end 30 henvendelser om at levere værnemidler\nOnsdag efterlyste Silkeborg Kommune borgere og virksomheder, som har værnemidler i overskud, og henvendelserne nærmest vælter ind. Borger og virksomheder står i kø med værnemidler, og på under et døgn har Silkeborg Kommune fået over 30 henvendelser om samlet over 60 forskellige værnemidler.\n– Hjælpsomheden er helt overvældende. Vi er i forvejen godt med på værnemidler i Silkeborg, men nogle produkter er blevet meget svære at skaffe, og derfor er det rettidig omhu at afsøge alle muligheder for at skaffe værnemidler, så vi ved, hvor vi kan gå hen, når vi begynder at mangle noget, siger Søren Boisen, leder af Silkeborg Kommunes indkøbs- og udbudsteam.\n– Vi har fx fået 9 æsker handsker fra en landmand, Tandprotese Klinikken har doneret engangsforklæder, Føtex på Nørrevænget i Silkeborg har doneret handsker og forklæder, og virksomheden Proces-Data har doneret flere tusinde ansigtsvisirer, så vi ikke længere efterspørger visirer. Det er blot nogle af de donationer og tilbud om køb af værnemidler, vi har fået, fortæller Søren Boisen.\nFlere medarbejdere er helt naturligt blevet en smule bekymrede over efterlysningen, fordi de frygter, at Silkeborg Kommune kan løbe tør for værnemidler, så de står uden værnemidler i deres arbejde.\n– Vi står ikke akut og mangler værnemidler. Hver dag bruger vi imidlertid mange tusinde værnemidler, og derfor skal vi i tide sikre os, at vi kan få nye forsyninger. Det handler om rettidig omhu, så vi ikke pludselig står i en situation, hvor vi er løbet tør for et nødvendigt værnemiddel, og ikke ved, hvor vi skal henvende os for at få nye forsyninger, siger Søren Boisen.\nSilkeborg Kommune er fortsat interesserede i henvendelser fra borgere, foreninger og virksomheder, der har:\nØnsker man at afsætte sine værnemidler til kommunen, skal man sende en mail til depot@silkeborg.dk med information om, hvad man har. Vedhæft gerne et billede eller et datablad, hvis man har det. Så tager kommunen kontakt tilbage og aftaler nærmere.\nFor yderligere information kontakt Søren Boisen, leder af Indkøb og udbud, tlf. 20 59 83 69, soren.boisen@silkeborg.dk.


Sammenhæng i genoptræning relateret til rygsygdom og den danske strukturreform - PDF\nSammenhæng i genoptræning relateret til rygsygdom og den danske strukturreform\nDownload "Sammenhæng i genoptræning relateret til rygsygdom og den danske strukturreform"\n1 Sammenhæng i genoptræning relateret til rygsygdom og den danske strukturreform Bodil Wiberg Larsson Master of Public Health MPH 2010:12 Nordiska högskolan för folkhälsovetenskap\n2 Sammenhæng i genoptræning relateret til rygsygdom og den danske strukturreform. Nordiska högskolan för folkhälsovetenskap. ISSN ISBN\n3 MPH 2010:12 Dnr U12/07:365 Master of Public Health Examensarbete Examensarbetets titel och undertitel Sammenhæng i genoptræning relateret til rygsygdom og den danske strukturreform. Författare Bodil Wiberg Larsson Författarens befattning och adress Fysioterapeut, rådgiver SundhedsKoordination Ved Fortunen Lyngby Danmark Datum då examensarbetet godkändes Handledare NHV/Extern Bengt Åhgren, Universitetslektor, DrPH Antal sidor 62 Språk examensarbete Dansk Språk sammanfattning Dansk/Engelsk ISSN-nummer ISBN-nummer Sammanfattning Baggrund: Sammenhæng i sundhedsvæsenets aktiviteter er et aktuelt fokusområde. Den danske strukturreform af 2007 tilsigtede, udover at videre udvikle et demokratisk styret offentligt sundhedsvæsen, at skabe sammenhæng, effektivitet og kvalitet i sundhedsvæsenet. Denne undersøgelse ser nærmere på begrebet sammenhæng. Formål: Belyse fænomenet sammenhæng i genoptræning i relation til rygsygdom og i relation til strukturreformen. Metode: Undersøgelsen rummer kvalitative gruppeinterviews af patienter og sundhedsprofessionelle og en modificeret fænomenologisk analysemodel. Teorigrundlaget er tre forskellige perspektiveringer; et sundhedsplanlæggende-, et subjekt- og et integrationsperspektiv. Resultater: Sammenhæng i genoptræning er når udgangspunktet for genoptræningen er en klar diagnose, når genoptræningen subjekt orienteres, når ræsonnementer vedrørende ressourcer tænkes ind i genoptræningen og når den faglige kapacitet udnyttes maximalt. Konklusion: En klar diagnose er helt central for sammenhængen både for patienter og terapeuter. Strukturreformen har forandret rammerne og ansvarsfordelingen for genoptræning, men har ikke i sig selv forbedret sammenhængen. Sammenhæng kan relateres til evalueringsmodellen indeholdende struktur, proces og resultat. Nyckelord Sammenhæng, genoptræning, strukturreform, kvalitativ, fenomenologi Nordiska högskolan för folkhälsovetenskap Box 12133, SE Göteborg Tel: , Fax: +46 (0) , E-post:\n4 MPH 2010:12 Dnr U12/07:365 Title and subtitle of the thesis Master of Public Health Thesis The cohesiveness of rehabilitation related to low back pain and the Danish structural reform. Author Bodil Wiberg Larsson Author's position and address Physiotherapist, consultant HealthCoordination Ved Fortunen Lyngby Denmark Date of approval Supervisor NHV/External Bengt Åhgren, Senior lecturer, DrPH No. of pages 62 Language thesis Danish Language abstract Danish/English ISSN-no ISBN-no Abstract Background: Cohesiveness in health care activities is a current topic. The Danish structural reform of 2007 intended to create coherence, efficiency and quality in health care and to further the development of Denmark s democratically run public health care system. Purpose: This study aimed to look more closely at the phenomenon of cohesive rehabilitation in relation to the structural reform, particularly regarding low back pain. Method: The investigation used group interviews with patients and health professionals, and a modified fenomenological model of analyses. Its theory is based on three different perspectives: a health planning perspective, a particular subject perspective and an integration perspective. Results: Cohesive rehabilitation exists when the basis for rehabilitation includes an evident diagnosis, subject orientated, considerations of resources, and completely exploited professional knowledge. Conclusion: An evident diagnose is a crucial aspect of cohesive rehabilitation for both patients and health professionals. Although reform changed the settings and responsibilities of rehabilitation it did not increase cohesiveness. Cohesiveness can be related to the model of evaluation including structure, process and outcome. Key words Cohesiveness, rehabilitation, structural reform, qualitative, fenomenology Nordic School of Public Health P.O. Box 12133, SE Göteborg Phone: +46 (0) , Fax: +46 (0) ,\n5 Indholdsfortegnelse 1 Introduktion Baggrund Rygsygdom Folkesundhedsperspektiv og nordisk perspektiv Strukturreformen Organisering af genoptræning Teoretisk referenceramme Beskrivelse af sammenhæng Sammenhæng i sundhedsplanlæggende perspektivering Sammenhæng i subjekt perspektivering Sammenhæng i integrations perspektivering Formål Forskningsspørgsmål Metode Valg af emne Design Valg af informanter Forberedelse af interview Gennemførelse af interview Transkribering og analyse At læse resultater Etik 28 6 Resultater Genoptræning baseret på diagnosen Subjekt orientering Ressource orientering Udnyttelse af faglig kapacitet De 4 kodegruppers relation til struktur, proces, outcome Opsummering Diskussion Resultatdelen Metodedelen 53 9 Konklusion Perspektivering 56 3\n6 11 Referencer Definitioner Oversigt over tabeller og figurer Tak 62 4\n7 1 Introduktion 1.1 Baggrund Evnen til at skabe sammenhæng i patientbehandlinger og forløb er en af de udfordringer, som sundhedsvæsenet står overfor i disse år. Behovet for koordinering af patientforløb er stigende i en tid hvor det offentlige sygehusvæsen specialiceres, hvor det private sundhedsvæsen udbygges med udlicitation af blandt andet rygkirurgi og reumatologi til følge, og hvor frit valgs-ordninger og ventetidsgaranti giver patienter rettigheder til en primær behandling et geografisk sted i landet. Når dertil kommer, at der er et stigende antal af ældre borgere og en stigning i antallet af mennesker med kroniske lidelser øges behovet for koordination betragteligt (1,2,3). Patienttilfredsheds undersøgelser og undersøgelser af koordination af patientforløb viser, at danske patienter er grundlæggende tilfredse med sygehusbehandling (4,5), men specielt indenfor koordination af behandlingsforløb mellem sygehus og praktiserende læge samt i information til patienter er der negativ kritik fra adspurgte patienter og fra sundhedsprofessionelle (5,6). Den danske strukturreform af 2007 tilsigtede, udover at videre udvikle et demokratisk styret offentligt sundhedsvæsen, at skabe sammenhæng, effektivitet og kvalitet i sundhedsvæsenet (8,9). Strukturreformen ændrede markant på den geografiske opdeling af Danmark, den ændrede ligeledes på ansvarsfordelingen af sundhedsydelser, og strukturreformen reformerede finansieringsmodellen for sygehusvæsenet og de kommunale sundhedsopgaver (8,9). Der har i mange år været fokus på at skabe sammenhæng i sundhedsvæsenet udmyntet første gang i en betænkning fra samordningsudvalget i 1985 (5) og senere i sundheds planlægnings loven i 1994, som decideret pålagde de daværende amter, kommuner og praktiserende læger at samordne deres behandlingsindsatser i sundhedsaftaler (9). Ønsket var at undgå gråzoner og undgå, at patienter faldt mellem to stole med den konsekvens, at der dermed ikke kunne være lige tilgang til behandling for alle borgere i Danmark. For at sikre sammenhæng indførte man i 2004 krav om skriftlige genoptræningsplaner for alle patienter med et lægefagligt skønnet behov for genoptræning, og med strukturreformen indførte man fra nationalt niveau krav om forpligtende sundhedsaftaler mellem kommuner og regioner samt kontaktpersonordninger for hver enkelt patient (8). Muskuloskeletale sygdomme er en stor udgift for den danske stat, og andelen af mennesker med ryg sygdom koster årligt mere end 4 milliarder kroner (7). Alene i sygefravær i forbindelse ryg sygdom ligger der en udgift på ca. 1.5 milliard kroner (3,7). Mennesker med ryg sygdom risikerer (3) at udvikle længerevarende eller kronisk ryg sygdom i hvis kølvand langtidssygemelding, jobskift og førtidspensionering melder sig. 5\n8 Strukturreformens mål med at skabe sammenhæng i sundhedsvæsenet tilgodeser ryg patienternes behov for en effektiv genetablering af funktion, og en hurtig tilbagevenden til arbejdsmarkedet, da længere tids sygemelding udgør en risiko for decideret langtidssygemelding og førtidspensionering (10). Det er ukendt hvor lang tid en patient med rygsmerter er indskrevet i det offentlige sundhedsvæsen fra smerter og nedsat funktion opstår til patienten er fuldt restitueret. Sundhedsvæsenets evne til specialiseret udredning og behandling indenfor ryg sygdom har gennemgået en stor udvikling og kan i dag tilbyde meget specifikke diagnoser på baggrund af en klinisk og billeddiagnostisk undersøgelse og tilbyde behandlinger repræsenteret ved læge, fysioterapeut, kiropraktor, psykolog, ergoterapeut og socialrådgiver. Den kliniske undersøgelse er mulig hos egen læge, hos praktiserende speciallæge, hos praktiserende fysioterapeut og kiropraktor. Tilgængeligheden til MR og CT scanning er forbeholdt afgrænsede grupper af ryg patienter med visse symptomer (10), og beslutningen om, hvilke ryg patienter, som kan tilbydes MR scanning ved rygproblemer er forbeholdt praktiserende læge og speciallæger ud fra de retningslinjer, som er udfærdiget af sundhedsstyrelsen (10). I omkring 25 % af tilfældene med lænderygsmerter kan man stille en specifik diagnose, hvor der er samsvar mellem anamnese, klinik og billeddiagnostik (11). Dermed er der 75 % af ryg patienterne, som ikke uden videre kan diagnosticeres med billeddiagnostik, hvilket stiller krav til den specifikke kliniske undersøgelse. Det offentlige skattefinansierede danske sundhedsvæsen er trængt økonomisk og tidsmæssigt og det private sundhedsvæsen er en mere og mere almindelig medspiller. Sundhedsvæsenets opgave er at tilbyde rette behandling til rette tid til alle borgere i landet (9). Desuden har det danske sundhedsvæsen en beslutningsprocedure omkring behandlingstilbud, som sætter praktiserende læge i en gatekeeperfunktion (5). Tilgængeligheden til sundhedsydelser i det danske sundhedsvæsen er baseret på lægehenvisning, og patienters første kontakt med sundhedsvæsenet er egen, praktiserende læge med mindre situationen er akut. Ryg patienter adskiller sig ikke fra andre patienter i deres rejse gennem sundhedsvæsenet, bortset fra at mortaliteten indenfor rygsygdom er under 1 % (7). Man dør derfor sjældent af sin ryg sygdom, men man lever med symptomer i mange ellers raske år, og med den ovenfor nævnte risiko for at udvikle kroniske rygsmerter på baggrund af hold i ryggen risikerer man også langtidssygemelding og udstødning af arbejdsmarkedet. (3). Både sundhedsloven og strukturreformen benævner at der skal skabes sammenhæng ved hjælp af den nye sundhedslov og den nye reform, og spørgsmålet er hvordan patienter og sundhedsprofessionelle opfatter sammenhæng i sundhedsydelser i forhold til hvad sundhedsreformen beskrev, og hvilke behov der tilgodeses med strukturreformen? Er det behovet for at planlægge og styre sundhedsudgifterne, eller er det tilfredsstillelse af hver enkelt patient eller er det behovet for at integrere sundhedsvæsenet. Tidligere undersøgelser beskriver hvordan de hidtidige instrumenter til opnåelse af sammenhæng 6\n9 og koordination ikke har vist sig brugbare (12), og i en spørgeskemaundersøgelse vedrørende koordination af patientforløb beskrives de som ikke velkoordinerede (6). Sammenhæng opfattes sandsynligvis forskelligt afhængig af hvilket perspektiv, man ser det fra. Så hvad er det som skaber sammenhæng i et sygdomsforløb? Og hvilke behov for sammenhæng har en ryg patient, når han/hun er ramt af rygsygdom og reduceret i sin funktion og har rygsmerter. Og hvordan mener den sundhedsprofessionelle praktiker at sammenhæng kan etableres? I de følgende kapitler indkredses begrebet sammenhæng dels ud fra en beskrivelse af de strukturelle forandringer, som strukturreformen medførte, derefter beskrives sammenhæng i tre af forfatteren valgte perspektiveringer, hvorefter sammenhæng undersøges kvalitativt i gruppebaserede interviews af patienter og sundhedsprofessionelle. Til slut sammenholdes denne opgaves resultater med begreberne struktur, proces og outcome for at se efter relationer. 1.2 Rygsygdom Ryg sygdom er en velfærdstruende sygdom, der resulterer i aktivitetsbegrænsninger, sygefravær, arbejdsskift og/eller arbejdsophør og forringet livskvalitet (7). Ryg sygdom hører under muskel- og skeletlidelser, som inddeles i fire grupper: Ryg sygdomme, der omfatter ondt i ryggen, diskusprolaps, lumbago/myoser, skæv ryg og slidgigt i ryggen (spondylose). Artrose, der omfatter slidgigt i alle led bortset fra ryggens led. Inflammatoriske, reumatiske sygdomme, der omfatter leddegigt, myoser og betændelsestilstande i seneskeder, ledkapselhinder og slimsække Øvrige muskel- og skeletsygdomme, som f.eks. osteoporose og uspecificeret gigt (11). Sygdom opgøres primært på baggrund af mortalitet, på baggrund af frekvensen af hospitalsindlæggelser, ud fra henvendelsesårsager i almen praksis og på basis af selvrapportering i repræsentative befolkningsundersøgelser (7) % af befolkningen vil på et tidspunkt i deres livsforløb få lænderygsmerter % af befolkningen har haft lænderygsmerter inden for det seneste år. 30 % af befolkningen har haft lænderygsmerter inden for en 14 dages periode. 15 % af befolkningen (svarer til i 2007) har ryg sygdom lige nu (7). Forekomsten af ryg sygdom i Danmark har fra perioden ligget på %, men er i 2005 steget til 15 %, stigningen er specifik for yngre kvinder, og samme tendens findes i Sverige (11). Flere kvinder end mænd har lænderygsmerter, og blandt mænd topper forekomsten i års alderen, hvorimod forekomsten for kvinder stiger frem til års alderen. 7\n10 Figur 1. Procentandel af mænd og kvinder i forskellige aldersklasser med ryg sygdom (7). Forekomsten af lænderygsmerter indenfor en 14 dages periode er højst blandt helt unge kvinder med lige under 40 % selvrapporteret lænderygsmerter (7). Personer med kort uddannelse har den højeste forekomst af lænderygsmerter (11). Ryg sygdom er den næsthyppigste årsag til henvendelse hos praktiserende læge kun overgået af hjertekarsygdomme (7). Begrebet Tabte Gode Leveår dækker over tab af forventet levetid uden langvarig belastende sygdom, det vil sige tab af raske leveår. Muskel- og skeletsygdomme er den sygdomsgruppe, der medfører flest tabte gode leveår for danskere. Således kan en 16 årig dansker i gennemsnit forvente at miste 10 gode leveår på grund af muskel- og skeletlidelser (7). 13 % af alle med langtidssygemelding (mere end 9 uger) udgøres af rygsygdomme og 10 % af alle, som i 2007 fik tilkendt førtidspension, var mennesker med rygsygdomme (3). Antallet af mennesker med ryg sygdom lige nu i en kommune på borgere ligger på 7.500, og den årlige nytildeling af førtidspension grundet sygdom i bevægeapparatet i en kommune på borgere ligger på 22. På landsplan nytildeles 2384 personer årligt en førtidspensionering grundet sygdom i bevægeapparatet (3,12). Ubehandlet kan ryg sygdom føre til en massiv afhængighed af sundhedsvæsenet og til utallige og forskelligartede behandlingsafprøvninger i håb om bedring på især smerteintensiteten og funktionsindskrænkningen. Alvorlige rygsmerter, som ikke håndteres, kan føre til et behov for og afhængighed af smertestillende medicin, og den tidligere nævnte risiko for langtidssygemelding, førtidspensionering samt social 8\n11 isolation. Desuden kan inaktiviteten som følge af rygsmerterne føre til andre folkesygdomme, såsom overvægt, forhøjet blodtryk og sukkersyge (13). Genoptræning i forbindelse med ryg sygdom kan være en generalistopgave eller en specialistopgave. Specialistbegrebet knytter sig til tværfaglig tilgængelig håndtering, og derfor er den specialiserede genoptræning oftest fysisk placeret på hospital. Den udgør en meget lille andel af den samlede genoptræning. Da mortaliteten som tidligere nævnt i forbindelse med ryg sygdom er uhyre lav er det almindeligt, at fysioterapeuter og andre behandlere i primærsektoren håndterer en helt overvejende del af disse patienter sammenlignet med flere af de andre folkesygdomme som hjertekarsygdomme og diabetes. I det etablerede sundhedsvæsen er den individuelle behandling og genoptræning i stigende grad afløst af hold træning, undervisning og vejledning/rådgivning af grupper af rygpatienter og i blandede grupper af patienter med muskulo-skeletale lidelser. Med den udvikling kan man se et paradigmeskift indenfor håndtering af patienter til nu om dage at blive en skolelignende situation, hvor ryg patienten får gennemgået lektierne ved fremmøde og får flere hjemmeopgaver indtil ryggen kan få en god karakter (14). Dette paradigmeskift stiller store krav til de sundhedspædagogiske evner blandt sundhedsprofessionelle (14). Ryg sygdom kan være kortvarig (under fire uger), længerevarende (fire til 12 uger) og langvarig (mere end 12 uger) (10). Mange oplever tilbagevendende ryggener livet igennem, og typisk i en vis del af livet. Ryg sygdom benævnes som specifik og som uspecifik (10). Den helt overvejende del af de mennesker, som oplever rygbesvær, får det bedre over tid (10). Mennesker med mere end ni ugers sygemelding grundet ryg sygdom kommer sjældnere tilbage til arbejdsmarkedet end mennesker, som bevarer en tilknytning til arbejdsmarkedet under ryg sygdom på f.eks. deltidssygemelding (3). Udredning i forbindelse med ryg sygdom sker gennem en objektiv undersøgelse inklusiv en klassifikation af symptomerne samt billeddiagnostisk med røntgen, ultralyd, CT og MR scanning (10). Udredningen skal sammen med patientens beskrivelse af gener sikre at patienten får den for ham/hende optimale behandling, således at vedkommende kan genetablere sit funktionsniveau. En undersøgelse som ikke benytter billeddiagnostik vil alene afgøre funktionen af kroppen, hvorimod en scanning kan beskrive hvordan knogler, led, diskus, rygmarvskanal, kar og nerver fremstår. Det er alene en lægelig afgørelse om patienten skal henvises til billeddiagnostisk udredning. Patienten kan selv henvende sig i det private sundhedsvæsen, hvor det er muligt at få foretaget en scanning mod egenbetaling og forudgået af privat specialist s objektive undersøgelse. 1.3 Folkesundhedsperspektiv og nordisk perspektiv Folkesygdomme er sygdomme, der har så stor udbredelse, at udtrykket folkesygdom er berettiget. Folkesygdomme ændrer sig over tid, og hvor vi i den vestlige verden 9\n12 tidligere var i risiko for at få smitsomme sygdomme er vi nu om dage i langt større risiko for at udvikle sygdomme relateret til vores livsstil. Ryg sygdom beskrives også i Danmark som en velfærdstruende sygdom, idet hele ens liv kan påvirkes og ændres under ryg sygdom. Antallet af kronisk eller langvarigt syge danskere stiger, og mere end hver tredje voksne dansker lever med langvarig sygdom. Ryg sygdom er en muskel- og skeletsygdom, som i Danmark defineres som en folkesygdom (7). Der knytter sig et antal risikofaktorer til disse beskrevne folkesygdomme, og i Danmark kobler man forholdet muskel-skeletsygdomme og de beskrevne risikofaktorer på følgende måde: Aldersdiabetes Forebyggelige kræftsygdomme Hjerte-kar-sygdomme Knogleskørhed Muskel-skeletsygdomme Overfølsomhedssygdomme Psykiske sygdomme Rygerlunger Tobak Alkohol Kost Fysisk aktivitet Svær overvægt Ulykker Arbejdsmiljø Miljøfaktorer Figur 2. Forholdet mellem muskel-skeletsygdomme og risikofaktorer i Danmark 2007 (7). Indenfor folkesundhed har alle mennesker lige værdi og udgangspunktet er befolkningen og befolkningsgruppers levevilkår. Det handler om befolknings sundhed og sygdom, om forebyggelse og sundhedsfremme og sundheds- og socialvæsenets organisation og funktion. Man skelner mellem borgerrettet forebyggelse og patientrettet forebyggelse, hvor den borgerrettede (sundhedsfremmende) indsats har fokus på den raske borger og den patientrettede indsats har fokus på at give sygdomsramte mennesker kompetencer og evner til at leve med deres sygdom for at sikre bedst mulige livskvalitet og udskyde eller eliminere komplikationer. Strukturreformen lægger op til, at de nye storkommuner udvikler strukturer, som decideret har fokus på sundhedsfremme og forebyggelse, og strukturer som tilbyder egne borgere aktiviteter målrettet folkesygdomme, kronikere og ældre generelt. Hermed følger strukturreformen Ottawa-Charter (15) som beskriver at sundhedsvæsenet skal være sundhedsfremmende i sit arbejde og i en sundhedsperspektivering, der fremmer den enkelte borgers ressourcer. Sundhed er i dette perspektiv et fuldstændigt stadium af fysisk, psykisk og socialt velvære og ikke kun fravær af sygdom med fokus på både personlige og sociale ressourcer og fysisk kapacitet (15,16). Da rygsygdom ubehandlet reducerer fysisk formåen og skaber risiko for sygemelding og førtidspension er rygsygdom et anliggende for de nye storkommuner konstrueret af strukturreformen. Den sundhedsfremmende indsats overfor ryg sygdom retter sig mod arbejdsmiljøet, fysisk aktivitet, tobak og svær overvægt, som alle er risikofaktorer til udvikling af rygsygdom. Den forebyggende og patientrettede indsats overfor ryg sygdom retter sig mod sikring af funktionsniveau og arbejdsevne for ryg patienter, det vil sige effektive 10\n13 udrednings- og behandlingsforløb og rehabiliteringsprogrammer målrettet patientens hele livssituation. Således kan strategier indenfor fremme af folkesundheden inkludere perspektiveringer som hindrer ryg sygdom i at kronificere alternativt undgå at ryg sygdom opstår, og der kan grundlæggende udvikles strategier, som inkluderer de basale principper for sundhedsfremme (16): Deltagende (involvere ryg patienten i sundhedsplanlægning og behandlingsstrategi) Empowering (styrke og synliggøre ryg patienten i lokalsamfundet) Helhedsorienterede (inddrage både fysiske, sociale, psykiske og eksistentielle konsekvenser af ryg sygdom) Intersektorielle (sikre hele patientforløb hen over sektorer) Ligeberettingende (sikre at alle ryg patienter tilbydes samme håndtering) Bæredygtige (sikre genoptrænings-aktiviteter, som forholder sig til det omgivende miljø og som ikke skaber unødig belastning på omgivelserne). Designede som multistrategier (involvere fagpersoner, som både kan tage sig af patientens fysiske problemer, psykiske belastning ved at have ryg sygdom, sociale isolation, jobtrussel mm). Både Danmark, Norge og Sverige leverer sundhedsydelser efter den skandinaviske velfærdsmodel, som sikrer alle borgere samme ydelse uden hensyn til social baggrund eller oprindelse. Velfærden er skattefinansieret og varetages af staten via sundhedspolitikken og administreres og udføres af region, kommune og private leverandører. Langt den største del leveres af offentlige sundhedsvæsener, men det private sundhedsvæsen har i det sidste årti vundet mere og mere indpas især i forhold til elektiv kirurgi og små specialer. Den residuale velfærdsmodel er kendt i Storbritanien og sikrer de svageste og fattigste en minimumsbehandling, hvor socialforsikringsmodellen kendt i Centraleuropa (Bismark-modellen i Tyskland) sikrer borgerne sundhedsydelser gennem obligatoriske forsikringer på arbejdsmarkedet. Den skattefinansierede skandinaviske velfærdsmodel er i disse år under pres grundet stigende udgifter til sundhedsvæsenet og en stærkt voksende ældreandel i alle tre lande. Sundhedsreformer og omstruktureringer finder sted kontinuerligt i et forsøg på at udnytte ressourcerne bedst muligt og fortsat levere behandling, sundhedsfremme og forebyggelse indenfor rammen af den skandinaviske velfærdsmodel. Samhandlingsreformen i Norge er et eksempel herpå, strukturreformen i Danmark et andet og ældrereformen i Sverige et tredje. Der synes at være en karakteristik af sundhedsreformer i disse år i de skandinaviske lande, som går på behovet for at satse på det integrerede sundhedsvæsen for via tværsektorielle, tværprofessionelle og tværorganisatoriske metoder at opnå en patienthåndtering, som står mål med de evner, man rent faktisk besidder i sundhedsvæsenerne (egen tolkning). Man ønsker at give patienter eget ansvar for sin livsstilssygdom, man ønsker at reducere på dyre hospitalsindlæggelser og lade det mest decentrale led i behandlingskæden (det kommunale niveau) være ansvarlige for en patient og borgerhåndtering, som sikrer optimal behandling og længst mulig godt liv i eget hjem til trods for både kronisk ryg sygdom og andet besvær. 11\n14 I Danmark såvel som i Norden har disse sundhedsreformer ændret en del ved de traditionelt decentrale sundhedssystemer. Den danske strukturreform har store lighedspunkter med den norske reform fra 2001 (7), hvor den norske stat overtog ejerskabet af sygehusene og Norge blev inddelt i fem regioner med hver sit helseforetak med ansvar for sygehuse og institutioner. Også i Norge lod man reformen forudgå af en ny lov på området. I Sverige har man ønsket at oprette et antal regioner af frivillighedens vej, og lade disse erstatte de tidligere 21 landsting (5). Ligesom i Danmark skal de nye regioner have ansvaret for sygehusvæsenet og have ansvar for regional udvikling. Rygsygdom udgør i alle de nordiske lande et problem for den arbejdsduelige del af befolkningerne. I de samme lande er udgiften til langtidssygemelding og førtidspensionering stor, og udgør et stigende problem, også set i lyset af at der indenfor ganske få år bliver en massiv udgift til den stigende andel af ældre samt den stigende andel af borgere med kroniske sygdomme. Gruppen af ældre over 65 vil i Danmark stige fra 15 % i 2000 til 22 % i Sverige har aktuelt den højeste ældreandel med 17.3 % i 2006 (5). 1.4 Strukturreformen Formålet Den danske strukturreform af 2007 tilsigtede, udover at videre udvikle et demokratisk styret offentligt sundhedsvæsen, at skabe sammenhæng, effektivitet og kvalitet i sundhedsvæsenet. Reformer indikerer forandringer og forbedringer. Forandringer indikerer udvikling, måske fremskridt og en beslutning om at lægge noget bag sig og tage et skridt ind i fremtiden i en ny form til gavn for emnet i fokus her genoptræningen. Overordnet set var strukturreformen en centralisering med styrkelse af de centrale sundhedsmyndigheders beføjelser i forhold til behandlings- og specialeplanlægning. På det organisatoriske plan ønskede man at skabe fagligt bæredygtige enheder med et klart ansvar for levering af ydelser, og man ønskede at forbedre opgaveløsningen og placere den lokalt og dermed styrke demokratiet, idet flere politiske beslutninger kunne træffes lokalt (9). Strukturreformen lagde desuden op til at kommuner og regioner skal samarbejde om at skabe sammenhæng i patientbehandlinger gennem samarbejde og nytænkning, heraf regionens forpligtelse indenfor udvikling. Samtidig gennemførte man en reform af hele finansieringen af sundhedsvæsenet (9), som blev bygget op omkring takststyring, kontraktstyring, frit valg, udlicitering og etablering af markedslignende konkurrencerelationer. Tilbage i 2002 nedsatte den danske regering en strukturkommission, hvis opgave det var at se på fordele og ulemper ved alternative modeller for indretninger af den offentlige 12\n15 sektor og på den baggrund komme med anbefalinger til ændringer, som er holdbare over en længere årrække (9). De danske kommuner var blevet for små til at sikre de faglige kompetencer, og samtidig ønskede man en mere enkel offentlig sektor med klare ansvarsfordelinger og understregning af, at indgangen til serviceydelser skulle gå igennem kommunen. Man ønskede at skabe en fagligt bæredygtig organisation (23). Man ønskede desuden at skabe en mere effektiv offentlig sektor, det vil sige levere mere og bedre service med de samme ressourcer, og også åbne op for en vis konkurrence mellem offentlige og private udbydere. Dermed ville man leve op til borgernes forventning om valgfrihed mellem serviceydelser, og endelig mente man, at kunne reducere skattetrykket ved at fjerne amtskommunerne og deres selvstændige ret til skatteinddrivelse (9). Danmark fik samtidig med strukturreformen en ny sundhedslov, og i kapitel 1, 2 benævnes de syv ting, som her opfattes som fundamentet i strukturreformen af 2007 og i den overordnede struktur til fremme af sundheden i hele landet (8): Let og lige adgang til sundhedsvæsenet Behandling i høj kvalitet Sammenhæng i ydelserne Valgfrihed Let adgang til information Et gennemsigtigt sundhedsvæsen Kort ventetid Ansvarsfordeling. Strukturreformen har styrket de centrale sundhedsmyndigheders beføjelser indenfor specialeplanlægning og kontrol af levering af ydelser. De 14 amter er blevet til fem regioner med hovedansvar indenfor drift af hospitalsvæsenet, drift af institutioner indenfor social- og specialundervisningsområdet samt udviklingsopgaver og uden den tidligere ret til skatteinddrivning. De 271 kommuner er blevet til 98 kommuner, som har overtaget en del af de tidligere amters sundhedsopgaver og dels har fået hele ansvaret for at levere og forny områderne genoptræning, pleje, sundhedsfremme, forebyggelse og tilbud til kronikere. Efter strukturreformen er primærsektoren blevet både porten ind i og ud af sundhedsvæsenet. Patienter behandles kortvarigt i hospitalsvæsenet og færdigbehandles i eget hjem via egen læge og sammen med kommunale tilbud om terapi, pleje og omsorg. Kontinuitet og samarbejde omkring de enkelte patientforløb har dermed aldrig været mere nødvendige. Hvor den kommunale sektor før strukturreformen forholdt sig til serviceloven og borgerens behov skal denne sektor nu også forholde sig til sundhedsloven og patientens behov i forbindelse med både akut og kronisk sygdom. Ansvaret for sygehusbehandling er med strukturreformen placeret i de fem nye regioner (9). Når det gælder genoptræning/rehabilitering har staten med reformen fået en 13\n16 overordnet kontrollerende og rådgivende rolle. Desuden fungerer det statslige niveau som det niveau, der udtænker nye forslag til håndtering af specifikke sygdomme, hvorefter det kommunale niveau tilrettelægger herudfra. Aktuelt er kroniker-området i fokus (10). Regionerne har fået en driftsopgave omkring udredning og primærbehandling i hospitalsvæsenet samt specialiserede tilbud. Kommunerne har fået ansvaret for den helt overvejende del af efterbehandlingen, det vil sige genoptræning, rehabilitering, vedligeholdelsestræning, samt hele sundhedsfremme-, forebyggelses- og kronikerområdet. Nye kommunalt udviklede aktiviteter i nærmiljøet indenfor disse områder skal hindre fremtidige hospitalsindlæggelser og dermed fastholde borgeren mest muligt i egen kommune (12). Strukturreformen havde til hensigt at effektivisere og kvalitetssikre sekundærsektoren med en samtidig koordination og koncentration af specialiserede tilbud hen over landet. Man ønskede at skabe et sammenhængende sundhedsvæsen ved som ovenfor nævnt at lade kommunerne opfinde nye forbedrede og billigere tilbud til egne borgere og undgå dyre hospitalsindlæggelser. Kommunerne ville dermed blive en integreret del af det samlede sundhedsvæsen Økonomi. Efter strukturreformen finansieres hospitalsvæsenet af staten med 75 % og af de nye storkommuner med 25 % (9). De 75 % fra staten udbetales til regionerne som et bloktilskud, der er beregnet ud fra en aldersfordeling i regionen og ud fra de socioøkonomiske forhold i regionen. Visse sygehusbehandlinger er efter strukturreformen udliciteret til det private sundhedsvæsen og kan dermed variere fra region til region. Rygbehandling er visse steder en af de udliciterede behandlinger der henvises til Danske Regioner for nærmere oplysninger (17). Kommunernes finansiering af hospitalerne foregår som et grundbidrag pr. indbygger i kommunen, samt et aktivitetsafhængigt bidrag (9). Derudover skal kommunerne selv finansiere udgifterne til sundhedsfremme, forebyggelse, genoptræning, pleje og omsorg. Man har fra regeringens side ønsket at skabe incitamenter for kommunerne til at samarbejde med regionerne om omkostningseffektive og sammenhængende behandlingsforløb og ikke mindst styrke kommunernes egen indsats og nyskabelse på sundhedsfremme- og forebyggelsesområdet og på genoptræningsområdet. Efter strukturreformen betaler det sig rent økonomisk for kommunerne at undgå hospitalsindlæggelser af egne borgere (12). Forbruget af sundhedsydelser stiger med alderen. En syv årig person forbruger per år kr. og stiger til kr. for en 50 årig for at toppe med kr per år for en 85 årig (12). Korttidsindlæggelser i sygehusregi udgør en meget stor andel af alle indlæggelser. Strukturreformen lægger som nævnt op til at kommuner nytænker indenfor egen forebyggelse, sundhedsfremme og genoptræning og det økonomiske incitament er klart: Andelen af korttidsindlæggelser på en til to dage for en kommune med indbyggere udgør over 50 % af alle indlæggelser (Tabel 1) og ca. 25 % af kommunens medfinansiering, og må forventes at kunne påvirkes med forebyggende, 14\n17 udredende og genoptrænende foranstaltninger især målrettet de ældre og sygemeldte borgere i en kommune. Tabel 1. Kommunal medfinansiering fordelt på indlæggelsesdage Rudersdal Kommune, 2007 (12 ). Indlæggelsesdage Udskrivninger Andel i % Kommunal med- % af samlet kom- Gennemsnitstakst financiering munal med finans. pr. udskrivning 1 dag dage dage dage dage I alt Kommunal medfinans Sundhedsloven af 2007 beskriver et sundhedsvæsen med let og lige adgang til sundhedsydelser. Trenden med at praktiserende læge er porten ind i og ud af hospitalsvæsenet og at primærsektoren benyttes før hospitalet udnyttes betyder at danske patienters egen-udgift til håndtering af rygsygdom stiger. Egenbetalingen til fysioterapeut og kiropraktor udgør minimum 2/5 af taksten, resten er finansieret af den offentlige sygesikring under forudsætning af at egen læge skriver en henvisning. Udgiften til speciallæge afholdes af den offentlige sygesikring. I forbindelse med strukturreformen er der ikke blevet tilført flere penge, og kommunernes opgave har derfor været at udvikle tilbud som var og er bedre og billigere end hospitalernes tidligere tilbud. Incitamentet er at undgå hospitalsindlæggelser og følge princippet om lavest effektive omsorgs- og behandlingsniveau (8). 1.5 Organisering af genoptræning En af de helt store forandringer i forbindelse med strukturreformen er sket indenfor genoptræning. Hvor hospitalerne før 2007 havde ansvaret for og også udførte genoptræning er både ansvar og udførelse nu placeret i kommunerne. Praktiserende læger er efter strukturreformen mere end nogensinde før blevet porten ind til hospitalet, og der er en klar tendens til at vejen ind til hospitalet går over praktiserende speciallæger, kiropraktorer og fysioterapeuter, og først når udrednings- og behandlingsforsøg i dette led ikke kan løse problemet henvises rygpatienten videre til udredning i hospitalsvæsenet. Patienter i det offentlige, danske sundhedsvæsen henvises ikke til scanning som førstevalg ved ryg sygdom med mindre der er objektive symptomer, som indikerer akut intervention. Danske patienter har ikke automatisk ret til den teknologisk mest 15\n18 avancerede diagnostik, idet sundhedsplanlægningen har baseret sygdomsudredningen på lægens faglige skøn. Sundhedsloven har åbnet op for, at kommunerne kan vælge at placere udførelsen af genoptræningen udenfor egen kommune, på et hospital eller hos en privat udbyder. En del kommuner har i forbindelse med strukturreformen åbnet sundhedscentre, hvis opgave typisk er at udvikle kommunale tilbud til borgere med visse folkesygdomme. En overvejende del af strategien går ud på at bekæmpe folkesygdomme med KRAM faktorerne (kost, rygning, alkohol, motion)(12). Dermed er den kommunale og nye udgave af genoptræning umiddelbart løst som en generalistopgave, hvor en rygpatient sættes til holdtræning sammen med patienter fra helt andre diagnosegrupper. På det regionale hospitalsniveau er fokus på patienter. Indlæggelsestiden falder i disse år og patienter udskrives, så snart de klarer helt basale funktioner, hvorefter de færdigbehandles i primærsektoren. Dette stiller nye krav til sekundærsektorens evne til at levere udskrivningsparate patienter. Hospitalssektoren kender samtidig ikke til primærsektorens ydelsesregister, og da de to sektorer endnu ikke kommunikerer elektronisk er der fortsat risiko for at patienterne falder mellem to stole, hvilket var et af de helt store kritikpunkter af sundhedsvæsenet før strukturreformen. Sundhedsvæsenet i Danmark har tradition for at tænke i separate patientbehandlinger. Patientforløb på tværs af specialer og sektorer er en sjælden set struktur, og både på det interprofessionelle og interorganisatoriske plan har tidligere studier vist modstand mod patientforløbsstrukturen (18). Man taler om opgaveglidning mellem sektorerne i stedet for opgaveoverdragelse (19). På det kommunale niveau er fokus pr tradition på borgere. Man er vant til at tænke i funktioner og behov målrettet det at fungere længst muligt i eget hjem, og har erfaring for at vurdere hvilke typer af hjælp borgeren trænger. Til gengæld er erfaringerne begrænsede i forhold til at modtage nyopererede patienter til videre behandling i eget hjem, og man har ikke i primærsektoren den back up, som eksisterer i hospitalssektoren med bagvagtsordninger, vagtberedskab i flere faggrupper og akutfunktioner. 2 Teoretisk referanceramme 2.1 Beskrivelse af sammenhæng Når man skal beskrive sammenhæng i genoptræning må man inkludere begreber som kontinuitet, koordination og integration. Disse begreber knytter sig hver på sin måde til den overordnede håndtering af patienter i sundhedsvæsenet i en form for samarbejdsrelation. Strandberg-Larsen og Vinge (20) beskriver hvorledes kontinuitet er nært knyttet til patientoplevelsen og dermed til patientperspektivet. Koordination knytter sig i deres opfattelse til patientforløb og dermed det organisatoriske perspektiv. 16\n19 Frølich et al (21) beskriver hvorledes strukturreformen i Danmark øgede fokus på integration af behandling til kronisk syge og koordination af genoptrænings programmer. Åhgren og Axelsson (18) forklarer hvorledes integration i sundhedsvæsenet kan evalueres. Deres perspektiv er organiseringen og graden af integration. Sammenhæng i genoptræning kan dermed opfattes som de relationer, aktiviteter og elementer, som væver genoptræningen sammen med patienters behov og med situationen. Som nævnt i benyttes ordet sammenhæng i sundhedsloven s afsnit 1, kap. 1, 2, hvor de syv helt overordnede krav til sundhedsvæsenet beskrives, og et af punkterne er at der skal være citat: sammenhæng mellem ydelserne. I Aftale om strukturreformen (22) benyttes ordet sammenhæng i kapitel 2. Sundhedsområdet 5 steder: Citat 1: kommuner og regioner forpligtes i lovgivningen til at samarbejde om sammenhæng i behandling, træning, forebyggelse og pleje. Citat 2: hurtig gennemførelse af eksempelvis elektroniske patientjournaler, for at sikre sammenhæng i systemerne på tværs af regioner. Citat 3: afgørende for gode sammenhængende patientforløb, at der er et godt og stabilt samarbejde mellem sygehusene, praktiserende læger og kommunerne. Citat 4: sundhedsaftaler, som skal understøtte den nødvendige sammenhæng mellem behandling, forebyggelse og pleje. Citat 5: for at forbedre sammenhængen mellem sundhedsopgaven og de kommunale opgaver får kommunerne et delvist betalingsansvar for sundhedsvæsenet. Faglig bæredygtighed er introduceret i forbindelse med strukturreformen og knytter sig til opgaveløsningen i både struktureringsfasen, produktionsprocessen og outputtet i en given organisation (23). I relation til strukturreformen betegner faglig bæredygtighed de aktiviteter, der skal sikre at formålet med strukturreformen opfyldes, nemlig at videre udvikle et demokratisk styret offentligt sundhedsvæsen, og at skabe sammenhæng, effektivitet og kvalitet i sundhedsvæsenet. Man kan se på sundhedsvæsenet som en stor organisation med et eget produktionssystem, hvor selve opgaveløsningen, her håndtering af mennesker med rygsygdom, foregår både i struktureringsfasen og produktionsfasen og medfører et output både i form af service og effekt. Faglig bæredygtighed bliver dermed nærmest et synonymbegreb med sammenhæng, og minder læseren om, hvordan en aktivitet et sted i systemet påvirker resten af organisationen. ORGANISATION Struktureringsfase Produktionsfase Output(service) Output(effekt) Figur 3. En organisation som et produktionssystem. Ifølge Uffe Juul Jensen (24) er sammenhæng et normativt begreb, som både politikere, sundhedsplanlæggere og professionelle jagter. Der bliver ifølge Uffe Juul Jensen ledt efter en speciel kraft eller et bindemiddel, som kan skabe sammenhæng i patientforløb, men også i livsforløb, i menneskers liv og i sammenhæng mellem mennesker. 17\n20 Som normativt begreb er der en værdiladning forbundet med ordet, og dermed kan sammehæng opfattes forskelligt afhængig af hvilket perspektiv man anlægger og i hvilken kontekst begrebet benyttes. Med det formål at betragte begrebet sammenhæng så bredt som muligt gennemgåes her 3 forskellige perspektiveringer, som sammen med ovenstående definitioner danner den teoretiske referanceramme. 2.2 Sammenhæng i sundhedsplanlæggende perspektiv I dette perspektiv er der fokus på strukturelle forhold, som kan binde sundhedsvæsenet og ydelserne bedre sammen. I det sundhedsplanlæggende og samfundsøkonomiske perspektiv kan sammenhæng beskrives som udviklingen af de styringsmekanismer, der skal sikre at sundhedsydelser leveres af sektorerne og modtages af patienter/borgere, således at sundhedsloven overholdes. Den sammenhængende patientbehandling opfattes her som et udtryk for, at der er en logik imellem patientens initiale symptombillede og den behandling vedkommende modtager af sundhedsvæsenet hen over flere sektorer. Fokus er på den specialiserede og livsforlængende behandling. Udgangspunktet er den evidensbaserede praksis og den medicinske teknologivurdering, der findes på området. Den sammenhængende patientbehandling er også udtryk for, at patienten uproblematisk bevæger sig mellem sektorerne. Udgangspunktet er WHO s sundhedsdefinition, som beskriver sundhed som en tilstand af fysisk, psykisk og socialt velvære, og ikke kun fravær af sygdom (25), samt sundhedsloven og den juridisk-etiske overholdelse af forskrifterne. WHO s sundhedsdefinition understreger at sundhed både betragtes som et mål, en rettighed og en ressource. WHO beskriver også, at borgere bør sikres et sundhedsniveau, som giver mulighed for et socialt og økonomisk produktivt liv (25). Sammenhæng i det samfundsøkonomiske perspektiv beskriver også forholdet mellem sundhed og sundhedsydelser. Grossman (26) betragter sundhed som et varigt forbrugsgode, og sundhed i dette perspektiv producerer en strøm af nytte over tid. Jo bedre man vedligeholder sundheden des bedre og længere vil den holde. Sundhed muliggør et ønskværdigt liv, og sammenhæng relaterer sig dermed til om sundhedsydelserne resulterer i forbedret sundhed. Resultatet af dette perspektiv i relation til rygsygdom bliver blandt andet udviklingen af regimer, samarbejdsaftaler, sundhedsprofiler, genoptræningsplaner og bindende aftaler mellem sektorer, samt planlægning vedrørende diagnostik og behandling for at undgå f.eks. længerevarende sygemeldinger. 18\n21 2.3 Sammenhæng i subjektperspektiv I dette perspektiv er der fokus på subjektet og dermed om sundhedsydelserne opleves sammenhængende for patienten og/eller den sundhedsprofessionelle. I det subjekt orienterede perspektiv udformes den sammenhængende patientbehandling ud fra, hvad der har betydning for den enkelte (24,27,28) i denne persons hverdagsliv (28). Udgangspunktet her er den salutogene sundhedsdefinition, hvor sundhed defineres som følelsen af livsmod og livsglæde og følelsen af at kunne mestre (hverdags) livets mange forskellige situationer (29). Sundhed er at have følelse af sammenhæng, dvs. en følelse af begribelighed, håndterbarhed og meningsfuldhed (27). Fokus er her på den helhedsorienterede behandling, som udover at være helhedsorienteret også kan opfattes som en samarbejdsproces mellem, på den ene side den oplyste patient og på den anden side fagpersonen, der bidrager med sin specifikke viden i et sundhedspædagogisk miljø, der tilgodeser den livsfortælling patienten og den sundhedsprofessionelle bærer. Resultatet af dette perspektiv i relation til rygsygdom bliver patientens/individets/borgerens behov f.eks. kommunale sundhedsfremme-strategier overfor muskulo-skeletale lidelser, empowerment baseret håndtering af kronisk syge og borgerrettet afdækning af behov i forbindelse med rygsygdom. 2.4 Sammenhæng i integrations perspektiv I dette perspektiv er der fokus på de aktiviteter, som skaber en relation i sundhedsvæsenet. Integration anvendes om aktiviteter, som indebærer at forskellige aktører eller aktiviteter føres sammen (1). Samarbejde, samvirke, samhandling, samordning benyttes om de typer af arbejdsformer (Fig.2), som alle repræsenterer integration. Integration kan ses som den tidsaktuelle måde at opnå bedre sundhed på, hvilket betyder, at integration er instrumentet til at opnå mere sammenhæng, effektivitet og kvalitet i behandlinger i sundhedsvæsenet. Integration forstås som den bevidste aktivitet, der skal være til stede imellem to eller flere sundhedsprofessionelle, og som sikrer kontinuitet og sammenhæng i sundhedsydelser både på individuelt plan og overfor diagnosegrupper. I integrationsperspektivet er udgangspunktet både WHO`s sundhedsdefinition (15) og den salutogene definition (27), som udtryk for at denne perspektivering favner både individet og organiseringen. Integration kan være interprofessionel, interorganisatorisk, intersektoriel og interdisciplinær (30), og integration kan beskrives både som vertikal integration og som horisontal integration (30). Den vertikale beskriver arbejdsformen i et hierarki, hvor den horisontale beskriver arbejdsformen i en mere flad struktur. 19\n22 Vertikal integration Samordne Samvirke Kontrakt styring Samarbejde Horisontal integration Figur 4. Integrationsformer (28). Ifølge Rothman (16) udgør intersektorielt samarbejde et af syv basale principper, som karakteriserer sundhedsfremme, og det at arbejde integrerende kommer dermed også til at indbefatte dele af de mekanismer, som påvirker sundhedsfremme og folkesundhed. Tilbage i 1986 beskrev Ottawa-charter (15) vigtigheden af intersektorielt samarbejde. Charteret har fokus på livskvalitet og beskriver hvorledes sundhedsfremmende arbejde er et samarbejde mellem sundhedssektoren, den politisk-økonomiske verden og det omgivende miljø. Ahgren (18) beskriver fem niveauer af integration i sit integrationskontinuum (Fig. 5). Fuld adskillelse Sammenkobling Koordineret i netværk Samarbejde Fuld sammensmeltning Fig. 5. Integrationskontinuum Fuld adskillelse beskriver, at der ikke er nogen form for integration. Sammenkobling foregår mellem allerede eksisterende enheder og med en så fornuftig kommunkation, at patientforløbet kan opretholdes. Man følger kliniske guidelines og har forståelse for ansvarsfordeling. Koordination i netværk foregår mellem allerede eksisiterende organisaitonsenheder, og der er mere struktur i aktiviteten end i sammenkobling. Her ses organiserede patientforløb, og der er gensidig udveksling af kliniske informationer. Samarbejde beskriver en struktureret aktivitet, hvor en teamkoordinator er ansat til at administrere samarbejdet mellem uafhængige enheder. Fuld sammensmeltning beskriver at ressourcerne er samlet i en fælles organisation, hvis mål det er at udvikle omfattende serviceydelser målrettet specifikke patientgrupper. Strukturreformens beskrevne formål med at sikre sammenhæng, effektivitet og kvalitet skaber en forventning om at integration er indbefattet for at opnå det, man ønsker 20\n23 reformmæssigt. Forskning fremhæver at integration forbedrer kvaliteten, effektiviteten og virkningen af servicen (31). Integration kan modvirke fragmentering som følge af specialisering og integration kan påvirke informationsflowet intersektorielt, det kan påvirke de sundhedsøkonomiske strategier, og det er nødvendigt grundet et forandret sygdomsmønster i samfundet med flere kronisk syge og flere ældre, som har et større behov for multiprofessionelle strategier og livslang behandling (30,32). Det er muligt at vurdere integrationen, og blandt andet Ahgren (31) har udviklet en evalueringsmodel, hvor struktur, proces og outcome er de 3 bærende komponenter at evaluere ud fra. Strukturen indeholder tilgang til sundhedsydelser, information om brugernes behov, nødvendige ressourcer for levering af sundhedsydelser, sundhedsprofessionelles kvalifikationer, divisions of tasks og ansvar mellem sundhedsprofessionelle og organisationerne. Her vurderes evner, kompetencer, information. Processen indeholder alle aktiviteter indeholdt i levering af sundhedsydelser især kontinuiteten og koordinationen af de forskellige aktiviteter, kommunikationen og relationen mellem brugerne og de sundhedsprofessionelle, imellem de professionelle og imellem organisationerne alt sammen ledende frem til en fælles levering af sundhedsydelser til fordel for brugerne. Her vurderes tillid, ansvar mellem bruger og udøver og samarbejde mellem sundhedsprofessionelle i levering af sundhedsydelse. Outcome indeholder det at tilfredsstille behov fra brugerne, forbedringer i kapacitet og samarbejdsevner blandt sundhedsprofessionelle, finansiel effekt på involverede organisation. Her vurderes effekt, tilfredshed med ydelsen og økonomisk uafhængighed. Resultatet af dette perspektiv i relation til rygsygdom bliver blandt andet udvikling af patientforløb tværsektorielt og interprofessionelt læringsmiljø til udveksling af viden om rygsygdom, og fokus på alle former for samarbejde mhp. at sikre det integrerede sundhedsvæsen indenfor rygbehandling. 3 Formål Dette projekt har som formål at forstå begrebet sammenhæng i genoptræning til mennesker med muskel skeletsygdomme. Projektet ønsker at undersøge relationen mellem på den ene side den erfarede genoptræning og på den anden side strukturreformen og eksisterende teorier vedrørende sammenhæng, koordination og integration. Projektets formål er at undersøge kvalitativt, hvad der ud fra patienters og sundhedsprofessionelles erfaringer skaber sammenhæng i genoptræning. Formålet er dermed at undersøge fænomenet sammenhæng i genoptræning, og dernæst relatere resultatet af undersøgelsen til de opstillede tre perspektiveringer. 21


Nemme trin på hvordan man starter en Push plæneklipper / Shareoflancaster.com\nKan du male glasfiber dræn & bøtter?\nHvordan du får gratis møbler til din lejlighed\nKrav til propan ovne i kældre\nHvordan man Refinish & maling møbler\nNemme trin på hvordan man starter en Push plæneklipper\nHjuls-type push plæneklippere fungere rent på muskel magt, og starte en er enkel: stå bag plæneklipperen og push. Motoriseret push slåmaskiner, kræver dog en start procedure, der er entydig for den energikilde, at beføjelser plæneklipperen: benzin, elektricitet eller et batteri. Du finder, at el og batteri-drevne plæneklippere betydeligt lettere og enklere end at starte benzin-drevne plæneklippere. Nøjagtige udformning og placering af start kontrol variere fra mærke til mærke og mellem plæneklipperen modeller. Konsultere din plæneklipper operator's manual eller fabrikantens hjemmeside for detaljerede gengivelser og specifik retninger.\nTryk og gas-drevne plæneklippere\n•Anbring din plæneklipper på niveau jorden på webstedet kantklipning før start af motoren for at holde benzin og olie reservoir feed linjer fungerer korrekt.\n•Strømforbrug i standby bagved eller på siden af plæneklipper med fødderne nogenlunde en skulder-bredde fra hinanden og vægt jævnt fordelt mellem dine fødder, godt klar af skæring vinger.\n•Luk choker mekanisme på toppen, bagside eller lavere håndtag af plæneklipperen. Placer gashåndtaget skiven eller skub kontrol til "Start" eller "Høj", hvis du har en automatisk choker eller primer eller en manuel choker. Hvis din plæneklipper har en manuel motor primer, trykker på knappen primer eller klemme primer pære én til 12 gange, som det anbefales i instruktionsbogen. Primeren tillader en lille mængde benzin ind i motoren til at starte det så, som en bil, hvis du bruger primeren for meget, risikerer du oversvømmelse motoren.\n•Grasp skifte handle af motorens start pull ledningen fast med den ene hånd. Træk start ledningen med en skarp og konkret slæbebåd op og tilbage mod skulderen at engagere motoren. Lette din greb på ledningen håndtag, så ledningen til forsigtigt trække i kabinettet for plæneklipper. Gentage en anden gang, hvis det er nødvendigt at starte motoren. Lad 15 minutter mellem start forsøg på at tillade enhver brændstof, der har oversvømmet linjer til at sprede.\n•Åbn choker mekanisme langsomt efter behov for at holde motoren kører jævnt, så du har mere af en selv purr lyd i stedet for hikke. Placer gashåndtaget dial eller dias til den ønskede overførselshastighed.\n•Anbring dit plæneklipperen i den ene ende af plænen. Mens stående bag maskinen, tag fat i håndtaget i hver ende med hænderne. Wrap dine fingerspidser omkring gashåndtaget frigive og gå frem på en selv tempo, at skubbe med armene, som du gør fremskridt.\nLedning elektriske Push slåmaskiner\n•Anbring dit elektriske plæneklipper overskrift fra magt ledning og power source for at reducere krydser og ved et uheld skære netledningen. Sørg for at bruge en heavy-duty tre-ben netledning og tilsluttes en jordet stikkontakt.\n•Strømforbrug i standby bag din elektriske plæneklipper eller til side og tilbage. Push plæneklipper afbryderen eller nøglen til positionen "On" fungerer mens samtidig trække i kaution håndtaget eller Skift løftestang placeret parallelt og lidt under den plæneklipperen Tryk håndtaget. Dette slår på motoren.\n•Skub ud fra din udgangsposition ved at gå frem i et tempo, selv mens du holder begge hænder på Tryk håndtaget og kaution håndtaget. Frigivelse af kaution håndtaget vil slukke maskinen, som er en sikkerhedsfunktion. Mens slåning, altid opbevare ledningen til ryg og side af maskinen.\nBatteri-drevne Push slåmaskiner\n•Genopladelige-drevne push slåmaskiner, som også kaldes cordless elektriske eller genopladelige slåmaskiner, få strøm fra et genopladeligt batteri. Da batterierne kan tage 16 til 18 timer at oplade, skal du planlægge for at sørge for du oplade din plæneklipper før du starter.\n•Efter du har fuldt opladet plæneklipperen, frakobl opladeren fra stikkontakten og derefter frakoble opladerstikket fra plæneklipperen. Push plæneklipperen til området ønskede at klippe før motoren så du ikke spilder batteristrømmen.\n•Strømforbrug i standby bag maskinen eller til side og tilbage. Push plæneklipper afbryderen eller nøglen til positionen "On" fungerer mens samtidig trække i kaution håndtaget eller Skift løftestang placeret parallelt og lidt under den plæneklipperen Tryk håndtaget. Dette slår på motoren.\n•Skub ud fra din udgangsposition ved at gå frem i et tempo, selv mens du holder begge hænder på Tryk håndtaget og kaution håndtaget. Frigivelse af kaution håndtaget vil slukke maskinen, som er en sikkerhedsfunktion.\nHvordan man starter en IC-plæneklipper\nHvordan man starter en Scag plæneklipper\nHvordan man starter en MTD plæneklipper


Indian Clubs skuldertræning - Training 4 All\nIndian Clubs skuldertræning\nUdgivet den 3. juli 2016 af Peter Keller Hansen\nTraining4all besøgte Newton Fitness der er de eneste i Danmark der træner med Indian Clubs. Indian Clubs minder mest af alt om de køller som kendes fra rytmisk gymnastik, men vejer betydeligt mere. Anvendelsesmulighederne med Indian Clubs er mange, og kan fra en træningsvinkel både anvendes til genoptræning såvel som optimering af muskelstyrke og koordination af muskulaturen omkring skulderen.\nTraining4all deltog i træningen på det hold som deltagerne selv har navngivet ”Elite begynder hold”. Aldersspændet er fra 18 – 67 år og der er 8 deltagere. Deltagerne kender tydeligvis hinanden godt og snakker lystigt inden træningen. Under selve træningen er der dyb koncentration og (næsten) kun instruktøren taler.\nDer er en grundig opvarmning med Indian Clubs efterfulgt af gradvist koordinativt sværere og sværere øvelser. Træningen indeholder mange gentagelser og skuldermuskulaturen arbejder under hele timen, med undtagelse af to mindre vand/ ryste arme pauser, hvorfor der stilles krav til stor koncentration når trætheden melder sig.\nInstruktøren er god til verbal korrektion og til at vise øvelserne fra forskellige vinkler så udførelsen bliver optimal.\nEn spændende og anderledes træning med fokus på skulderen som bestemt kan anbefales til alle der dyrker sport hvor der er krav til god stabilitet og funktionalitet omkring skulderen.\n← Træn koordination med agilitystigen\nGod sommer med sjove træningsvideoer! →\n3 tanker om “Indian Clubs skuldertræning”\nThierry Sanchez siger:\n20. december 2017 kl. 2:41 pm\nGodt at se flere bruger Indian clubs!\nVil bare sige at din information ikke er 100% akurat. Vi er andre der bruger køller. Sønderborg Pahlavani Club var stiftede i februar 2014, og Newton Fitness var på besøge hos os et par gang for at få inspiration til at starte deres undervisning med Indian clubs.\nOg jeg kan godt anbefale FitnessForLife i Aalborg hvor de bruger Indian clubs og clubbells.\n20. december 2017 kl. 7:19 pm\nBeklager hvis vi fik gjort Newton Fitness til “First mover” på indian Clubs. Og ja der er kommet flere udbydere til siden vores artikel. Uanset er det er godt redskab til skulder træning.\n20. december 2017 kl. 7:20 pm


Qvortrup: Hinsides min fatteevne – Ekstra Bladet\n25. jun. 2020 kl. 15:14\nQvortrup: Hinsides min fatteevne\nSocialdemokraterne tror, de kan gå på vandet, siger Ekstra Bladets politiske kommentator\nFoto: Mads Claus Rasmussen, Jens Dresling. Produktion: Marie Glerup, Emma Svendsen\nNatten til tirsdag forsvarede Mette Frederiksen med næb og klør Martin Rossens ret til at arbejde sommeren over i Statsministeriet.\nSpol to et halvt døgn frem.\nStatsministeriet meddeler, at stabschefen overdrager sin opgaver og pakker kontoret. Ny officiel exitdato: 31. juli 2020.\n- Det er et forudsigeligt tilbagetog. Hvordan man havde forestillet sig, at han skulle sidde to ekstra måneder, er hinsides min fatteevne. Han skal gå, i det øjeblik han får det job. Det siger sig selv, siger Henrik Qvortrup, Ekstra Bladets politiske kommentator.\nSocialdemokratiet står stærkt i meningsmålingerne, og Mette Frederiksen er populær i befolkningen. Det faktum har sløret statsministerens dømmekraft, vurderer han.\n- Mange socialdemokratier tror i øjeblikket, de kan gå på vandet. Anfægtelsen, der burde indfinde sig, når en så central medarbejder får et nyt job, har helt tydeligt ikke indfundet sig før nu. Det siger en del om mange ting.\nEkstra Bladet har i dag fortalt, at Martin Rossens kommende arbejde hos Danfoss har affødt heftig kritik fra begge sider af Folketingssalen, fordi han blandt andet kan og måske allerede har påvirket Socialdemokratiets kurs ift. en bro mellem Als og Fyn, som er et drømmeprojekt for Danfoss-formand Jørgen Mads Clausen.\n- Sagen om broen mellem Als og Fyn får dem så til at indse dét, vi - i al beskedenhed - var nogle stykker, som havde indset for længst. Det var selvfølgelig uholdbart med den mellemperiode.\n- Tror du, det er Jørgen Mads Clausen, der har sagt: Nu går den ikke længere?\n- Den djævelske logik for Danfoss er lige nu, at den bro, som måske stod til at glide igennem, nu er blevet en problemsag. Det ikke altid en god idé at entrere med højtprofilerede folk. Der kommer mere fokus på ting, man måske ellers kunne få listet igennem.\n- Men jeg tror, det er Statsministeriet, der har sagt, at det holder simpelthen ikke. Måske er det Rossen selv, der har draget konklusionen - det kunne jeg sagtens forestille mig.\n- Den sidste krølle hér ser ikke køn ud. Jeg fatter ikke, at de ikke fra starten lavede et rent snit.\nForløbet får Henrik Qvortrup til at tænke på en gammel ven og kollega af Martin Rossen.\n- Martin Rossen ligner på det her punkt Henrik Sass Larsen. Medierne skal sørme ikke bestemme over dem. Indtil de så alligevel skal det. Uovervindelige er de trods alt ikke, siger Henrik Qvortrup.