Akershus fæstning - Wikipedia's Akershus fästning as translated by GramTrans\nWikipedia's Akershus fästning as translated by GramTrans\nNedenstående er en automatisk oversættelse af artiklen Akershus fästning fra den svenske Wikipedia, udført af GramTrans den 2017-10-28 16:41:54. Eventuelle ændringer i den svenske original vil blive fanget igennem regelmæssige genoversættelser. Du har mulighed for at redigere oversættelsen til brug i den originale danske Wikipedia.\nAkershus fæstning ( Akershus festning)\nAkershus fæstning. Fra højre: Munks tårn, Jomfrutårnet, Denne kongelige mausoleum, Sørfløyen, Romeriksfløyen, Knutstårnet, Denne dobbelte batteri og Laboratoriekjøkkenet (hvid bygning). Blåtårnet, Romerikstårnet og Nordfløyen i baggrunden. Prins Carls bastion fra 1648 går fra Munks tårn og til højre mod søen. Romerikbastionen fra 1611 og 1641 foran Knutstårnet.\n59°54′24″N 10°44′10″Ö 59.90667°N 10.73611°Ö 59.90667; 10.73611\nkalksten og tegl\nAkershus fæstning er et slots- og fæstningsanlæg beliggende i Oslo . Den blev oprindeligt bygget som middelalder kongeborg med sæde for kongens repræsentanter. Fæstningen ligger strategisk på Akersneset i Oslo . I 1600-tallet blev borgen bygget om i renaissancestil omgivet af en bastionsfæstning . Den over 700 år gamle borg har overlevet flere belejringer. Den er dog aldrig blevet erobret med magt af en fjendtlig, udenlandsk armé. Den militære aktivitet blev avviklet i 1815, for at genoptages i perioden 1820-1850 inden den endeligt blev taget ud af operativ militær drift i perioden 1850-1900. Fæstningen blev da gjort om til et militært hovedkvarter, officersskole og garnisonsområde. Dele af anlægget blev brugt også som fængsel og strafarbejdsanstalt efter 1820.\nFæstningen har fået sit navn efter gården Aker som ejede næsset hvor borgen blev bygget. Navnet er sammensat af gårdsnavnet ( Akr , kører), og hús i betydningen borg eller kasteller . Borgen har givet navne til amtet , amtet og amtet Akershus .\nOmrådet er fortsat militært og den daglige vagtordning blev skudt af Hans Majestet Kongens Garde . Forsvarsmuseet, Norges Hjemmefrontmuseum og den nye integrerede ledning af Forsvaret har sine lokaler på Akershus fæstning.\n1.1 Middelalderen 1287-1527\n1.2 Renaissanceslotte 1527-1653\n1.3 Fæstning 1653-1820\n1.4 Slaveriet og nedrivninger 1820-1900\n1.5 Restaureringer og nybyggerier 1900-nutid\n1.5. 1 Repræsentationsbygning for den norske stat\n1.5. 2 Henrettelsespladsen\n1.5. 3 Hjemmefrontmuseet\n2.3 Fæstningen og nutid\n2.4 Nyere byggerier\n3 Akershus kommandanter\n1287 blev Oslo angrebet af den oprørske adelsmand Alf Erlingsson , [1 ] men den gamle kongegård kunne ikke forsvare byen effektivt. Behovet for et stærkere forsvarsanlæg blev dermed tydeligt.\nDet er ukendt da borgen begyndte at bygges, antageligt var det mellem 1299 og 1304 under kong Håkon Magnusson , [2 ] som også anlagde Bohus fästning og Vardøhus fæstning . Første gang Akershus nævnes i skriftlige kilder er i 1300, i et brev fra kong Håkon til Mariakyrkan i Oslo . Brevet siger dog ikke noget om hvor langt byggearbejdet da var kommet. 1308 modstod borgen for første gang en belejring . Det var den svenske hertug Erik Magnusson som belejrede borgen. [2 ] Belejringen blev hævet dog af en lokal norsk bondearmé i slaget ved Oslo i 1308 . I 1330'erne gjorde flere norske stormænd oprør mod personalunionen med Sverige, og kontrollerede i perioder fæstningen. Pesten fik ingen umiddelbare konsekvenser for Akershus fæstning. I 1360- og 1370'erne boede Håkan Magnusson på Akershus, og han beordrede den store byggergræsning på fæstningen.\n1502 blev Akershus indtaget af den norske adelsmand Knut Alvsson . Denne havde samlet troppekaraer fra grænseområderne mod Sverige. Både Akershus og Tunsberghus faldt og Alvsson afsatte den danske befalingsmand Peder Griis . Samme år belejrede skotske lejesoldater, i den danske konges tjeneste, Akershus. Denne belejring mislykkedes, men efter at have udskrevet var tredje man på den sydlige del af Østlandet forsøgte kongen at genbruge kontrollen over Akershus. På vej til fredsforhandlingerne blev Knut Alvsson dræbt af kongens soldater, og på denne måde genbrugte kongen kontrollen over Akershus.\nDen blivende unionskonge Kristian II boede på Akershus fra i 1506 tilde i 1512 og da blev større ombyggerier gennemført. [2 ] Borgen blev på nyt belejret i 1523, denne gang af svenske soldater under Gustav Vasas revolt mod danskerne .\nAkershus fæstning har set fra Ekeberg 16 september 2006 kl.22.00.\n1527 slog lynet ned og forårsagede store skader på borgen, specielt på den indre del af borgområdet. Dette gjorde at borgen var svækket da den afsatte kong Kristian II belejrede Akershus mellem 1531 og 1532. Alligevel stod borgen imod trykket. [2 ] Store dele af fæstningens normale besætning var ude på noget andet service, og kun 20-30 man var tilbage i borgen da belejringen begyndte. Dette var dog ukendt for den det talmæssigt overlegne Kristian II da han indgik våbenhvile med borgens befalingsmand Mogens Gyldenstjerne . I marts året efter blev belejringen af styrker fra Danmark og Lübeck hævet. Efter denne belejring forøges fæstningen. En del af materialet til forstærkningsarbejderne blev hentet fra Hovedøya klostre efter at dette var blevet raseret sommeren i 1532.\nDen 21 januar 1532 angreb Gyldenstjerne med sit soldaterkloster. Abbeden blev tilfangentaget og klostret blev plyndret inden bygningerne blev stukket i brand. Klosterets bønder blev derefter forpagtere under lensherren på Akershus slotte. Sten fra klosterruinerne blev anvendt som byggematerialer på Akershus fæstning.\nUnder grevefejden i Danmark (1534-1536) forsøgte Gustav Vasa at sikre kontrollen over Norge. For at hindre fjenden brændte Oslos befolkning sine huse og de svenske tropper trak kort sig derefter tilbage.\nUnder ledning af befalingsmanden Peder Hanssøn Litle gennemgik fæstningen omfattende genopbygning og forandringer årene 1536 til 1551 og 1567, under det Den Nordiske Syvårskrig , blev borgen endnu en gang belejret af svenske styrker.\nKongens politik baserede sig på en stærk militærmagt, og i 1593 påbegyndte han en omfattende udbygning for at følge med i den militærtekniske udvikling, særligt af kanonernes ildkraft . Byggearbejderne blev udført efter planer af Hans van Steenwinckel d.æ . [2 ] Ombgygningen blev finansieret dels med en årelang ekstraskat på Østlandet og i Agder , dels igennem pligtarbejde. Pligten omfattede også kvinder som for eksempel fik lov at bære mursten . 1604 var den første byggeetape færdig: omkring borgen var nye befæstninger (overvold) blevet rejst, efter italiensk mønster, med bastionssystem med stenklædte jordvolde. Andre tilbygninger blev gennemført årene 1616-1646.\nMen det var særligt det radikale ombyggeri af den gamle middelalderborg til et renaissanceslot som gav borgen den nye silhuet den har i dag. Resterne af det gamle hovedtårn Vågehals blev nedrevet, og trappetårnene Blåtårn og Romerikstårnet blev rejst. Bygningerne omkring borggården blev gjort sammenhængende igennem om- og tilbygning. I det gamle krudtkammer under slotskirken blev fire fængselshuler oprettet, hvoraf to fortsat eksisterer. Kongens og statholderens rum blev forbedret og blev indrettet. Den nye borg og slottet fremstod i sin samtid som en by i byen.\nKristian IV ville knytte byen (som fortsat havde samme placering som den gamle middelalderby) og borgen nærmere sammen. Da Oslo brændte i 1624 beordrede han at byen skulle genopføres ved siden af fæstningsmurene. Den nye by fik navnet Christiania og blev en fæstningsby omgivet af vold, med Akershus fæstning som citadeller .\nVed freden i Brömsebro efter Torstensons krig 1643-1645 må Danmark-Norge afstå de gamle norske landskaber Jämtland og Härjedalen , og efter krigene 1657-1660 også Bohus-amt . Disse tab og grænseændringer lavede Akershus fæstning endnu vigtigere som national befæstning. Fæstningen blev derfor tilbygget yderligere under ledning af hollænderen Isaac van Geelkerck .\nFæstningen beholdt sine militære funktioner, men blev anvendt som tidligere også til kongehyldester, møder for de stande og som kongelig bolig. Efter hånd blev imidlertid de repræsentative oplysninger mindre vigtige, særligt efter at Norge mistede de fleste af sine egne rigsinstitutioner ved indføringen af absolut monarki i 1660. I 1600- og 1700-tallet blev de repræsentative bygninger stadig mere umoderne og vedligeholdelsen blev forsømt. Fæstningen bevarede dog sin militære funktion. Det eneste civilt indslag i borgen i 1700-tallet var den såkaldte Overhofrett , en retsinstansbidden under den højeste domstol. De militære anlæg blev oprustet mod slutningen af 1600-tallet og frem til 1750, da de ydre forsvarsværk blev forøget. Efter en bybrand 1686 blev voldene omkring byen revet. Samtidigt blev fæstningsområdet på regning af bybebyggelsen udvidet. Store og kraftigt stenklædte vold med fremstående bastioner løb omkring hele fæstningen som optog et næsten lige så stort areal som hele byen Christiania.\nDen 8 marts 1716 blev det udvidede anlæg angrebet for første gang. Den svenske kong Karl XII angreb da overraskende med 10.000 man. Under stor forvirring havde kommandanten, oberst Jørgen Christopher von Klenow , held med at samle 3.000 forsvarere og holdt en langvarig belejring ud indtil svenskerne til sidst trak sig tilbage. Den mislykkede belejring af Akershus fæstning bidrog til at Karl XIIs første felttog i Norge mislykkedes.\nSom ved al anden fortifikation gik den militære udvikling fremad. Fæstningen blev umoderne og fra cirka 1750 manglede anlægget militær betydning. Efter at Norge er indgået union med Sverige i 1814 blev fæstningsfunktionen avviklet og dele af de ydre murere blev revet.\nSlaveriet og nedrivninger 1820-1900\nDen nye hovedstad fik nye byggebehov, og fæstningen fik en anden funktion efter 1814. Den militære værdi var borte. Anlægget forfaldt. De ydre dele blev til byggebyggegrunde for offentlige og private formål. Børsen , Christiania Theater , Norges Bank og Frimurarlogen etablerede sig i udkanten af fæstningsområdet. Området blev anvendt af bybefolkningen som rekreationsområde for gåture, og Akershusstranden blev et populært bade- og fiskeområde om sommeren og for skøjteløb om vinteren.\nFæstningens mange bygninger blev anvendt til forskellige aktiviteter, blandt andet som lagere. Riksarkivet holdt til på stedet frem til 1866, med digteren Henrik Wergeland som første chef. En stor del af fæstningen blev anvendt som fængsel , i folkemund har Slaveriet kaldt . Denne tids kriminalforsorg var en blanding af opbevaring for at beskytte samfundet og moralsk optugtelse igennem hårdt arbejde. I stedet for at henrette kriminelle, blev de sat i tvangarbejde. Slavarna kunne sættes ind ved alle slags offentlige arbejder eller hyres ud til private. Blandt de indsattene fandtes kendte forbrydere som udbryderkonge Gjest Baardsen og mestertyven Ole Høiland .\nI 1800-tallet blev flere militære bygninger rejst i området ved parken Kontraskjæret og Festningsplassen; blandt andet ridehuse, kommandantbolig, militære depoter og kaserner , gymnastiksal, værksteder og kontorbygninger for Försvarsdepartementet og andre aktiviteter. De vigtigste arkitekter i denne periode var de invandrede tyske makkere Heinrich Ernst Schirmer og Wilhelm von Hanno .\nDet stigende forfald og byens behov for nye byggegrunde førte til krav på nedrivning. Maleren og forfatteren Christian Krohg tilhørte dem som anbefalede nedrivning. Men mod slutningen af 1800-tallet tiltog skønnet af Akershus som historisk fredet bygning og tiltag blev vedtaget for at stoppe forfaldet af fæstningen.\nRestaureringer og nybyggerier 1900-nutid\nAkershus fæstning set fra vest.\nRestaureringsarbejdet blev omfattende og foregik fra århundredeskiftet i 1900 og frem til 1960. Arkitekten Peter Blix præsenterede i 1896 det første udkast til restaurering. Blix forslag byggede på historiske undersøgelser som professor Gustav Storm havde udført. En livlig debat udbrød om principper for restaureringen (hvilke tidsepoker der skulle tages med og hvordan). Debatten handlede også om hvor stor det restaurerede anlæg skulle blive. Toneangivende i debatten var kunsthistorikeren og sidenhen rigsantikvaren Harry Fedt . Denne mente at alle tidsaldres tilskud fortjente at blive taget med hensyn til kulturmindesværdet, ikke kun de ældste dele fra middelalderen.\nDe første år indrettedes restaureringen på at rette til grundlæggende skader i mure , kældre , gulve og tagkonstruktioner , med andre ord arbejder som ikke var så synlige for befolkningen. Her spillede arkitekt Holger Sinding-Larsen en central rollefra i 1905 tilde i 1925. 1929 overtog Arnstein Arneberg pålagt som udførende restaureringsarkitekt, i samarbejde med blandt anden arkitekt Gerhard Fischer . Fornyelse- og restaureringsarbejderne fortsatte frem til 1960, med afbrud under krigsårene 1940-1945. 1960 overtog anlæggets konservator , Stephan Tschudi-Madsen ansvaret for fæstningen.\nRepræsentationsbygning for den norske stat\nDen første som i moderne tid anvendte Akershus som ramme for officielle statslige begivenheder var Vidkun Quisling . 1 februar 1942 lod han udråbe sig til " ministerpræsident" igennem den såkaldte "Statsakten på Akershus". Quisling sad ellers fange om fæstningen sommeren og efteråret 1945 inden han blev henrettet den 24 oktober. Quisling blev arkebuseret af en henrettelseskommando på vestsiden af fæstningsområdet. Pladsen er ikke blevet fremhævet ud.\nI forbindelse med fejringen af kong Håkon VIIs 75-årsdag 1947 blev gjort Akershus fæstning om til festlokale. I kælderen under sydfløjen indrettedes der det kongelige gravkapel. Der hviler dronning Maud , kronprinsesse Märtha og kong Håkon VII og Olav V . Det meste af restaureringsarbejdet blev afsluttet i 1962, men renoveringen af Olavshallen i det nordlige flygel blev først afsluttet i 1976.\nAnlægget har efter restaureringen været den norske regerings fremmeste repræsentationslokale, for markering af jubilæummer, officielle middage ved statsbesøg og andre vigtige hændelser.\nI området mod Fästningskajen og Bjørvika produerede i juni 2006 et nybyggeri som sammenfører en del af den eksisterende byggemasse fra slutningen af 1800-tallet . Forsvarsministeriet og den nye integrerede ledning af forsvaret har fælles lokaler der. De eksisterende bygninger som indgår i komplekset er den såkaldte Skolebygning (bygning 49), Værkstedsbyggeriet (bygning 52) og Artilleriets kontorbygning (bygning 53).\nPå eksekutionspladsen på Akershus blev 42 nordmænd henrettet af den tyske besættelsesmagt 9 februar, 10 februar og 17 marts 1945. Den 9 februar blev ti nordmænd henrettet i en repressalieaktion efter at den norske modstandsbevægelse har skudt politichef Karl Marthinsen ihjel to dage tidligere.\nNorges Hjemmefrontmuseum er et museum som dækker historien om besættelsen af Norge under Anden Verdenskrig , med særlig opmærksomhed på Hjemmefrontens aktivitet og betingelse. Museet ligger i den bygning som kaldes Denne dobbelte batteri og bindingsverkshus fra 1600- og 1700-tallet.\nBåde selve fæstningen og totalt 50 bygninger er fredede bygninger. Bygningerne skal bevares både interiør- og eksteriørmæssigt. Desuden er elleve bygninger blevet erklæret som fredede bygninger for eksteriørmæssige. Yderligere syv bygninger mangler i sig bevaringsværdige men disse omfattes alligevel af generelle bestemmelser som handler om at bevare hele kulturmiljøer.\nNedenfor følger en opregning af de individuelle bygninger.\nJomfrutårnet med startpartiet fra middelalderborgen.\nPræget af middelalderborg er i dag stort set borte, men store dele af det indre fæstningsområde stammer fra middelalderen. Karakteristiske for epoken er sten- og teglkonstruktioner som foruden en del forbindelsesmure inkluderer følgende:\nJomfrutårnet var den befæstede, ydre port hvor rester af faldelågen og skindtæppebro fortsat eksisterer.\nVovehalsen var borgens dominerende centraltårn. Tårnet er nedrevet, men på borggården findes markeringer som viser husgrundens beliggenhed.\nKanniktårnet (fra senmiddelalderen har kaldt Knutstårnet efter Knut Alvsson) var et flankeringtårn imod nord. Dagens tårn er delvis blevet rejst på de gamle murere.\nNordfløyen var hovedbygningen med officielle rum som hal og kongefamiliens private rum.\nSørfløyen havde en kirke fra senmiddelalderen.\nRomeriksfløyen indeholdt husets driftsfunktioner som køkkener og andre nyttefunktioner.\nEfter et lynnedslag og en omfattende brand 1527 blev store dele af anlægget nord for Våghalsen skadet kraftigt, trods det modstod borgen Kristian II 'sbelejring tre år derefter. Den svenske belejring 1567 viste at den militærteknologiske udvikling var lige ved at løbe fra den gamle borgkonstruktion som i høj grad byggede på princippet at befinde sig højere i terrænet end angriberen. Særligt artilleriets udvikling krævede andre konstruktioner som hindrede en angriber i at nærme sig anlægget.\nAkershus slotte, borggården med Romerikstårnet (i tegl) fra 1633 på Nordfløyen. Romeriksfløyen til venstre.\nPå Kristian IV 'skommando blev fæstningsområdet bygget om og fik meget af sit moderne udseende. Kalksten og mursten blev ikke mindst anvendt, i videreudviklingen af bygningerne fra middelalderborgen. Vovehalsen og det lidt mindre forsvarstårn Fuglesang blev nedrevet og hele slottet blev mere åbent og lysere. Yderligere blev hele fæstningsområdet kraftigt udvidet, da militærteknologien krævede bastioner og vold. Det såkaldte italienske bastionssystem med stenklædte jordvolde blev anlagt årene 1593-1604 og 1616-1646 på det øvre fæstningsanlæg.\nBlandt de bygninger som blev tilført anlægget i perioden var følgende:\nMunktårnet (efter lensherren og statholderen Christen Munk) som har kombineret krudttårne og porttårne blev bygget. Den erstattede det tidligere porttårn Jomfrutårnet.\nBlåtårnet (i tegl) på borggården fra 1623 fungerede som Sørfløyens trappehus og som kirketårne. Tårnhætten er dækket af bly .\nRomeriksfløyen fik en ekstra lejlighed i 1633. Deri inrettedes blandt andet et kontor for statholderen. Tårnbygningen Romerikstårnet kom samtidigt til.\nSørfløyen blev restaureret i 1600-tallet og fik da flere repræsentationsrum i stedet for den gamle sal i Nordfløyen. Flere af rummene i Sørfløyen blev beklædt med utskurne paneler, kaminer med ornamentik og tagkorser med stukkatur. Rummene fik nye møbler, malerier og vægtapeter.\nSlottskirken i Sørfløyen blev omindrettet i 1620'erne for Kristian IV, og de senere år 1738-1742. Kristian IV donerede altertavlen som er lavet af generalbyggmester E. D. Haüsser .\nFestningsporten blev bygget i 1653 med en bro fra det som i dag er Keglegens gate til dagens ydre fæstningsområde.\nSkarpenords kruttårn , også kaldet Store kruttårn , blev i 1657 opført i brottstensmur og tegl i tre etager og grøntfoder tag .\nFæstningen og nutid\nDenne dobbelte batteri har set fra henrettelsespladsen. I dag huser bygningen Hjemmefrontmuseet.\nFængselskirke, bygget i 1866. Arkitekter: H.E. Schirmer og W. von Hanno . I dag en del af Forsvarets skolecenter\nTidligt i 1800-tallet blev bestemt der at nedre fæstningsområde ikke skulle have nogen militær funktion. Det blev bebygget med servicebygninger:\nDenne dobbeltebatteri blev cirka 1692 bygget i en halvbastion med paneleret fagværk (som kunne flyttes i krigstid) med kanonstillinger og kasemat . Det byggedes senere om til dagens udseende, med tegl og åbent fagværk .\nHovedvakten blev i 1724 bygget på nedre fæstningsområde. Dagens udseende er fra 1855.\nBrakker blev i 1747 bygget på nedre fæstningsområde.\nCorps de Garde er en vagthytte fra 1751 i barokstil .\nArtilleribygningen , eller Lange, røde huse , i tegl og åbent fagværk blev i 1774 bygget på det nedre fæstningsområde og er i dag informationscentre.\nDepotbygningen blev bygget i 1774.\nGammel kommandantbolig blev bygget i 1780.\nGammelt ridehus , eller Denne kgl. ridehus , byggedes i 1828 mod Kontraskjæret i pudset tegl i empirstil . Arkitekt var M. Arentz\nArmeens depot blev i 1832 bygget mod Kirkegata.\nSortieporten i muret sten blev i 1834, bygget mod Kontraskjæret .\nLaboratoriekjøkkenet blev bygget i 1836.\nGeneralintendanturens kontorbygning .\nKommandantboligen blev bygget i 1844, og blev kaldt senere General Glads bolig . Den blev tegnet af J.H. Nebelong og er borgagtig opført i pudset tegl med jerntårne.\nVindebroen blev bygget over dagens Keglegens gate.\nSkolebygningen blev bygget i 1858 og indeholder i dag Forsvarets integrerede ledning.\nArsenalet blev bygget årene 1859-1866; arkitekter var H.E. Schirmer og W. von Hanno .\nGymnastikksalen blev bygget i 1861; arkitekter var H.E. Schirmer og W. von Hanno (i dag Forsvarsmuseet).\nHalmlageret blev bygget i 1861.\nVerkstedsbygningen blev bygget i 1861; arkitekter var H.E. Schirmer og W. von Hanno (i dag Forsvarets integrerede ledning).\nDiverse stalde, kaserner og andre servicebygninger blev bygget i 1890'erne.\nArtilleriets kontorbygning blev bygget i 1891 (i dag Forsvarets integrerede ledning).\nMaterialskur blev bygget i 1897.\nNyt ridehus blev i 1900 bygget på ydrefæstningsområdet.\nRidehuset på Kontraskjæret blev bygget i 1900.\nDenne kongelige mausoleum . I den hvide sarkofag hviler Håkon VII og Maud, i den grønne hviler Olav V og Märtha.\nFästningsbron over Kongensgate, ny fra 1921.\nTilbygning til Oslo Militære Samfunn fra 1940.\nDenne kongelige mausoleum fra 1948 mellem Jomfrutårnet og Slottskirken i Sørfløyen .\nTillbyggnad Ingeniørstallen fra 1949.\nGarager fra 1970.\nHovedportens vagt fra 1989.\nBygning for Forsvarets integrerede ledning fra 2006.\nÅrstal angiver udnævnelsessår.\nWikimedia Commons har medier relateret til Akershus fæstning .\n^ [ a b c d er f g ] Tschudi-Madsen, Stephan (11 november 2009). "Akershus slott og festning". Store norske leksikon, snl.no. http://www.snl.no/Akershus_slott_og_festning. Läst 25 oktober 2010.\nDette er en oversættelse fra den norsksprogede Wikipedia (bokmål). Der angives følgende kilder :\n50 år fór Akershus 1951-2001: Akershus slottes veners jubilæumsskrift: med akershusbibliografi 1300-2001 / Stephan Tschudi-Madsen (red.). A&B, 2001 ISBN 82-7694-091-9\nForsvarets Bygningstjeneste, Eiendomsavdelingen. Landsverneplan fór Forsvaret, Katalog Østlandet . 2000. ISBN 82-7972-004-9\nIngulstad, Fred. Fra kongshall tilde fangehull: livet på Akershus slotte . Gyldendal, 1995. ( Fór børn og ungdom) ISBN 82-05-22771-3\nOslo bys historie , Cappelen, 1991. ISBN 82-02-09146-2\nRasch-Engh, Rolf. Akershus: borg, festning og beleiringer: livet på Akershus . Snarøya, 2001. ISBN 82-995878-0-8\nSchulerud, Mentz. Akershus i dikterens speil . Aventura, 1991. ISBN 82-588-0808-7\nStangeland, Gro Og Valebrokk, Eva: Norges bedste Værn og Fæste , Wigestrand, 2001 ISBN 82-91370-35-4\nTschudi-Madsen, Stephan. Akershus: vores riksklenodium 700 år . Aschehoug, 1999. ISBN 82-03-22355-9\nUstvedt, Yngvar. Slavene på Akershus: historien om vores strengeste fengsel . Cappelen, 1999. ISBN 82-02-18464-9\nMagnussen, Kjeld. "Middelalderborgen Akershus" I: Årebog / Foreningen tilde norske fortidsminnesmerkers bevarning (2002)\nAkershus slottes vener. Årsskrift . Utgitt 1965-\nByminner , tidsskrift fra Oslo Bymuseum . Temanr 2, 1999. indhold\nNedenstående er den originale artikel Akershus slot fra den danske Wikipedia, hentet af GramTrans den 2015-05-03 06:00:29. Eventuelle ændringer i den danske original vil blive fanget igennem regelmæssige opdateringer.\nFæstning fra 1653 til 1820-årene\nSlaveri og nedbygning fra 1820-årene til 1900\nAnden verdenskrig og eftertid\nDen nutidige restaurering\nEn større restaurering sommeren 2010 har afdækket, at den tidligere restaurering med blandt andet brug af cement og fjernelse af den hvide kalkpuds, der tidligere dækkede slottet, har medført en stærkere nedbrydning af slottets vægge. Det vurderes derfor, om væggene igen skal kalkes eller slemmes. Under restaureringen har man blandt andet fundet ud af, at slottet tidligere også har haft en okkerfarvet kalkslemming.\n↑ Store norske leksikon – Jens Pederssøn Skielderup – utdypning (NBL-artikkel)\n↑ Arne Bugge Amundsen: "Dommedag på norsk", Dommedag! (s. 54-6), forlaget Humanist, Oslo 2008, ISBN 978-82-92622-48-3\n↑ Store norske leksikon – Gjest Baardsen – utdypning (NBL-artikkel)\n↑ Store norske leksikon – Ole Høiland – utdypning (NBL-artikkel)\n↑ Store norske leksikon – Aslak Hætta – utdypning (NBL-artikkel)\n↑ Store norske leksikon – Mons Aslaksen Somby – utdypning (NBL-artikkel)\n↑ Statsarkivet i Trømsø\n↑ Store norske leksikon – Lars Hætta – utdypning (NBL-artikkel)\n↑ Kulturkompasset: Kautokeino-opprøret på Norsk folkemuseum\n↑ Terje Rollem i interview med Arild Mikkelsen i Hjemmet norsk ugeblad, nr 19, 1980.\n↑ Ingerid Hagen: Oppgjørets time (s. 155-6), forlaget Spartacus, Oslo 2009, ISBN 978-82-430-0502-0\n↑ Ingerid Hagen: Oppgjørets time (s. 167-8)\n↑ Ingerid Hagen: Oppgjørets time (s. 162-3)\n↑ 14,0 14,1 14,2 «Akershus slott tæres sakte bort», Aftenposten 12. juli 2010. Besøgt 12. juli 2010\nKoordinater: 59° 54′ 23,440″ N, 10° 44′ 10,345″ Ø\nOversættelsesdato: 2017-10-28 16:41:54


John Deere → Køb Billigt hos Gucca.dk\nJohn Deere - Big Scoop Excavator - Gravemaskine Legetøj\nDenne Big Scoop Gravemaskine er lavet så de små fingre nemt kan gribe rundt om den og styre den. Masser af sjov kan det blive til, når gravemaskinen ruller afsted og kan grave løs i sandkassen. ...Læs mere\nJohn Deere Legetøjstraktor - Lær Og Leg - Johnny\nLad dit barn have endeløst sjov med John Deeres lær og leg Johnny Traktor. Put klodserne i de rigtige huller - her lærer børnene både om former og tal - og når du giver Johnny et skub, vil...Læs mere\nDen fjernstyrede traktor er egnet til dit barn i alderen 12 måneder og opefter. Traktoren er let at betjene med sin kontroller, der har 2-vejs fjernstyring; den ene knap kører fremad og den anden...Læs mere\nJohn Deere - Vægtermometer - Grøn Brun\nDet er blevet moderne at være retro! Og hvad er mere retro end det gode, gamle john Deere væg termometer? Termometer med John Deere-print smukke termometre med John Deere-traktoren på. Virkelig...Læs mere\nJohn Deere - Emaljeskilt - Parking Only - 30X40 Cm\nJohn Deere - Monster Treads - Traktor Trailer\nJohn Deere Monster Treads traktor med separat trailer der kan tages af og på. Traktoren har store, bløde dæk. Det imponerende traktorsæt er hele 43 cm langt alt i alt, 15 cm bredt og 12 cm...Læs mere\n1.139,95 krFør 1.319,95 krSpar 180,00 kr (14%)\nTraktor - Legetøjs Traktor - John Deere Motor\nEr der en spirende mekaniker eller landmand i dit barn? Så er denne legetøjstraktor fra John Deere helt perfekt! Med dette sæt kan du helt selv samle og skille en John Deere-traktormotor....Læs mere\nFør: 1.319,95 krSpar 180,00 kr (14%)\nJohn Deere Legetøjs Traktor - Push N' Roll - Grøn\nSkøn John Deere traktor til de yngre børn. Traktoren ruller afsted med et enkelt tryk på taget. Den er designet i blødt plast og afrundede kanter, og har naturligvis John Deeres karakteristiske...Læs mere\nJohn Deere - Deluxe Værktøjsbælte Legetøj - Grøn\nJohn Deere deluxe værktøjsbælte er et perfekt sæt til din lille handyman! Det justerbare bælte har en åbning til hvert værktøj og et elektronisk spænde med 3 værktøjslyde og 2 sætninger;...Læs mere\nBruder - John Deere Bigballepresser - 02017\nBruder John Deere som i den virkelige verden. Det er tid til årets helt store høst, før vinteren sniger sig nærmere og dyrene skal ind i staldene for at holde sig varme. John Deere 690 er en...Læs mere\nRolly Toys - John Deere Tanker Trailer - 122752\nNu kan du lege landmand i haven med den seje John Deere Tanker trailer fra Rolly Toys! Tanken med den grønne farve og John Deere logo, kan fyldes op med vand i toppen af tanken. Vand haven ved at...Læs mere


Bundrekord: Rekordfå søger asyl i Danmark | TV SYD\n29. mar 2016, kl. 19:54\nBundrekord: Rekordfå søger asyl i Danmark\nEn opgørelse fra Udlændinge-, Integrations- og Boligministeriet viser, blot 35 personer søgte asyl i Danmark i sidste uge. Det er det laveste antal registrerede asylansøgere i de 12 uger, der har været midlertidig grænsekontrol ved den dansk-tyske grænse.\nAf de 35 asylansøgere, som er registreret i den seneste uge, kommer fem fra Syrien. To er kommet fra Afghanistan og én fra Irak. Resten er kommet fra såkaldte ”øvrige” lande. Til tallene skal dog lige oplyses, at de er foreløbige og forbundet med nogen usikkerhed, da der løbede sker efterregistreringer af asylansøgere.\nDen midlertidige grænsekontrol blev indført 4. januar, og siden er den blevet forlænget tre gange. Integrations- og udlændingeminister Inger Støjberg (V) har meddelt, at politiet foreløbigt fortsætter mod stikprøverne ved den dansk-tyske grænse indtil 3. april.\nAntal asylansøgere fordelt på årets første 12 uger


SMERTER I NEDERSTE VENSTRE RYG: ÅRSAGER OG BEHANDLINGER - RYGSMERTE - 2022\nSmerter i nederste venstre ryg kan stamme fra de underliggende muskler, led, midterste ryg eller organer i bækkenområdet. Muskelskader og nyresmerter er blandt de mest almindelige kilder til ensidig lændesmerter.\nRygsmerter er meget almindelige, og der er mange mulige årsager. Den nøjagtige placering af smerten er en nøgleindikator for årsagen. Venstre sidet organsmerter kan stamme fra nyrerne, bugspytkirtlen, tyktarmen eller livmoderen.\nNederste venstre rygsmerter eller venstre flanke smerter henviser til smerter i området over hofte eller balder. Folk kan føle en skydesmerter under huden eller en kedelig smerte inde i ryggen, afhængigt af årsagen.\nDenne artikel diskuterer nogle af de mest almindelige årsager til smerter i nederste venstre område af ryggen.\nMuskel- eller vævsskade\nLændesmerter kan føre til muskelspasmer og stivhed.\nI de fleste tilfælde kommer lændesmerter fra en vævsskade. Dette kan involvere muskler, knogler og ledbånd i ryggen, rygsøjlen og de omkringliggende områder. Skader i et område kan stråle ud til andre områder af ryggen.\nVævsskadesmerter er normalt centrale, men de kan forekomme til venstre eller højre for rygsøjlen.\nIfølge American Association of Neurological Surgeons er nedre rygstammer den mest almindelige årsag til lændesmerter - og Penn Medicine siger, at muskelstammer er den mest almindelige årsag til ensidig lændesmerter.\nEn muskelbelastning i nederste venstre ryg opstår, når muskelfibrene strækker sig, hvilket fører til betændelse.\nUd over smerter i lænden kan symptomerne omfatte:\net begrænset bevægelsesområde\nsmerter, der kan forværres, når man går ud af sengen\nTunge løft, vridning eller fald kan forårsage muskelspændinger. Dårlig kropsholdning eller at sidde i en akavet position for længe kan også føre til smerter i den ene side af lænden.\nEn glidet disk, også kaldet en herniated disk, kan forårsage smerte til at udstråle fra den centrale rygsøjle til den ene side af ryggen.\nSmå diske dæmper knoglerne i rygsøjlen. Hver disk har en fast yderside, kaldet annulus fibrose, og blødt materiale inde, kaldet nucleus pulposus. En glidet disk involverer fragmenter af kernen, der skubber gennem en svaghed eller tåre på ydersiden af disken, som derefter presser på nerverne.\nEn glidet disk kan skyldes pludselig skade eller udvikle sig over tid på grund af slitage.\nprikken ned ad det ene ben\nsmerter på den ene side af kroppen\nforværret rygsmerter, når du går\nEn nyreinfektion kan forårsage en kedelig, smertefuld smerte på den ene side i lænden. Nyreinfektioner er normalt forårsaget af bakterier, der inficerer blæren og derefter rejser op til nyrerne.\nAndre symptomer på en nyreinfektion inkluderer:\nmørk, overskyet eller blodig urin\nVoksne over 65 oplever muligvis ikke disse symptomer, men de kan opleve problemer såsom:\nLær at fortælle forskellen mellem nyresmerter og rygsmerter her.\nNyresten er aflejringer af mineraler og salte, der er krystalliseret og dannet i en nyre. En sten kan forårsage ensidig lændesmerter, når den passerer gennem urinvejen.\nNyresten har ikke altid en klar årsag.\nPankreatitis er betændelse i bugspytkirtlen, som sidder i den øvre del af maven bag maven. Bugspytkirtlen producerer insulin og hjælper fordøjelsen.\nPankreatitis kan være akut og komme pludselig eller udvikle sig gradvist og blive kronisk.\nAlkoholbrugsforstyrrelse eller abdominal kirurgi kan forårsage denne tilstand, og betændelsen kan også være en bivirkning af visse lægemidler.\nmavesmerter, der udstråler til ryggen\nEn person med endometriose kan opleve træthed og svær menstruationssmerter.\nRygsmerter på venstre side hos kvinder kan skyldes endometriose. Denne tilstand involverer livmodervæv, der dannes og samles uden for livmoderen. Læger er stadig usikre på den nøjagtige årsag.\nSmerten fra endometriose kan være sporadisk og forekomme i den ene side af lænden. Yderligere symptomer inkluderer:\nIfølge Arthritis Foundation kan flere former for sygdommen forårsage smerter i lænden. I nogle tilfælde forekommer smerten kun på den ene side.\nGigt, der påvirker ryggen, kan skyldes betændelse eller forringelse af brusk. Symptomerne varierer afhængigt af typen af gigt, men kan omfatte:\nhævelse i ryggen\nBehandling for smerter i venstre venstre ryg varierer meget afhængigt af årsagen, hvorfor det er afgørende at få en nøjagtig diagnose.\nEn læge udfører ofte en fysisk undersøgelse, tager en medicinsk historie og gennemgår personens symptomer, før de når en diagnose. Test, herunder CT-scanninger, røntgenstråler, MR'er og ultralyd, er også nyttige.\nNår rygsmerter stammer fra et problem, der påvirker et organ, kan behandling af den underliggende årsag reducere ubehaget. Eksempler på disse behandlinger inkluderer:\nPankreatitis: En kirurg kan fjerne en galdegangobstruktion eller dræne væske fra bugspytkirtlen.\nNyresten: En læge kan anbefale medicin eller shockwave-terapi for at nedbryde stenene.\nEndometriose: En læge kan anbefale medicin eller operation for at fjerne overskydende væv.\nNår smerter i venstre venstre ryg skyldes en muskuloskeletal tilstand, så prøv:\nHvile. Selvom læger sjældent anbefaler fuldstændig sengeleje, hjælper det med at begrænse aktiviteter, der forårsager lændesmerter.\nIs. Påføring af en ispose pakket i en klud til området flere gange om dagen kan mindske betændelse og ubehag.\nVarme. Anvendelse af varme kan også reducere lændesmerter, især hvis det skyldes muskelspændinger.\nMedicin. Over-the-counter antiinflammatoriske lægemidler kan reducere betændelse og ubehag, ligesom receptpligtig smertestillende medicin og muskelafslappende midler.\nLet træning. Afhængigt af årsagen til smerten kan let træning reducere ubehag og stivhed på lang sigt og hjælpe med at forbedre bevægelsesområdet.\nAlle med rygsmerter bør konsultere en læge, inden de starter et træningsprogram.\nAlternative behandlinger, der kan hjælpe med at lindre smerter i venstre venstre ryg inkluderer:\ntranskutan elektrisk nervestimulering, ofte kaldet TENS\nEn person bør søge lægehjælp, hvis de har problemer med at bevæge benene eller har mistet tarmkontrol.\nNederste venstre rygsmerter varierer i sværhedsgrad. Det kan være mildt og let inden for få dage, i hvilket tilfælde hjemmemedicin kan hjælpe. Men i visse tilfælde er det vigtigt at se en læge.\nOvervej at se en læge, hvis smerten ikke bliver bedre om 1-2 uger, eller hvis den bliver værre. Hvis der er yderligere symptomer, såsom følelsesløshed, træthed og muskelsvaghed, skal du kontakte en sundhedsudbyder for at udelukke alvorlige tilstande.\nMindre hyppigt udgør smerter i nedre venstre ryg en nødsituation, der kræver hurtig medicinsk behandling. Hvis smerten er alvorlig eller ledsages af et af følgende symptomer, skal du straks søge lægehjælp:\nproblemer med at bevæge benene\ntab af tarmkontrol\ntab af følelse i benene\nNederste venstre rygsmerter kan stamme fra en række problemer, herunder problemer, der påvirker indre organer og muskuloskeletale skader eller tilstande. Ledsagende symptomer og placeringen af smerten kan hjælpe en læge med at diagnosticere årsagen.\nEn person kan tage skridt derhjemme for at lette smerten, og symptomerne reduceres ofte om få dage. Når smerten er alvorlig, eller andre symptomer giver anledning til bekymring, er det bedst at se en læge. Behandlingen varierer afhængigt af årsagen.\nnone: Parkinsons sygdom sportsmedicin - fitness mrsa - lægemiddelresistens\nKræft er nu den største dødsårsag i velhavende lande\nHvad man skal vide om paranoid personlighedsforstyrrelse\nHvordan røde blodlegemer skader kardiovaskulær sundhed ved diabetes\nCopyright 2022 https://1in4mentalhealth.com Hvad forårsager smerter i nederste venstre ryg?


Fransk Bondesuppe På Kylling Og Oksebryst Opskrifter - Findeopskrifter.dkFransk bondesuppe på kylling og oksebryst opskrifterSøgeforslagfransk kyllingKlik for at søgekyllinge spyd af hakket kyllingKlik for at søgeindisk kylling tikka masala hel kyllingKlik for at søgefransk kylling sauceKlik for at søgefransk estragon kyllingKlik for at søgefransk kylling altKlik for at søgeDin søgning returnerede ingen resultater. Her har du nogen forslag.Opskrifter til oksebryst6GemOksebryst i mørk øl Et oksebryst er måske noget af det, man ikke rigtig regner for så meget. Et bryst af et godt ungkvæg, der er tilbedt riGemt af anitta-jensen\n(275 opskrifter)Mine bedste opskrifter3GemOksebryst med sur/sød peberrodssovs4 pers. 1 stk oksebryst ca. 1,5 kg\n50 gr. Gemt af bedstefra\n(129 opskrifter)Mathiesens MadFlere oksebryst opskrifterVis alle nye opskrifterOpskrifter til bondesuppe12GemBondesuppe til alle!Hvis man, som jeg selv, har svært ved at finde tid til at lave god mad fra bunden hver dag, så kan det i dén grad svare Gemt af annasofielw\n(340 opskrifter)Dalsgaard i SkivholmeFlere bondesuppe opskrifterVis alle nye opskrifterOpskrifter til kylling158GemKylling med lime og honningDer er 5 grundsmage som vi kan smage. Resten er lugt eller følelser. Kanel er for eksempel en duft, mens chili er en fysGemt af liselottelopdrup\n(169 opskrifter)Mad & Sundheds BlogFlere kylling opskrifterVis alle nye opskrifterOpskrifter til fransk31GemFransk løgsuppeFransk løgsuppe er en af mine all-time favoritter. Masser af oxidanter og smag og perfekt som værn mod forkølelse. DesvæGemt af mollybi\n(619 opskrifter)OlgasFlere fransk opskrifterVis alle nye opskrifterFlere søgeforslagfransk mad kyllingKlik for at søgeristaffel kylling hel kogt kyllingKlik for at søgefransk kylling suppeKlik for at søgeudskæring kylling franskKlik for at søgefransk gryderet kyllingKlik for at søgefransk kylling i rødvinKlik for at søgekylling á la bonne femme den gode kones kyllingKlik for at søgestegt kylling franskKlik for at søgefransk kylling med tilbehørKlik for at søgegammeldags kylling med kylling brystKlik for at søgekylling med kylling karry chili hvidløg og bananKlik for at søgeFlere forslagPopulærTilfældigChoose your countryChoose your countryCopyright does not pertain to 3rd party contentOm Findeopskrifter.dkFAQKontaktCookiesJobBetingelser for brugFortrolighedspolitikPopulære søgninger0 hitSøg opskrifter …0 opskriften er gemtMadblogstoppenTilfældig opskriftLog indOpret en kontoCookies hjælper os med at levere vores tjenester. Ved at bruge vores tjenester, accepterer du vores brug af cookiesOkLæs mere×