Dette værk er downloadet fra Slægtsforskernes Bibliotek - PDF Free Download\n3 OVERSIGT OVER UDSKRIVNINGSARKIVALIER i Landsarkivet for Nørrejylland LANDSARKIVET FOR NØRREJYLLAND VIBORG 1972\n4 FORORD Mens lægdsrullerne fra tiden efter 1788 hører til det mest benyttede personhistoriske kildemateriale, er udskrivningsarkivalierne fra tiden før 1788 næppe hidtil benyttet efter fortjeneste i betragtning af de mange værdifulde oplysninger, de indeholder først og fremmest om de udskrevne soldater, men også om reservemandskabet, de søindrullerede m.fl., oplysninger der ikke alene kan benyttes til personal- og slægtshistoriske studier, men også til demografiske undersøgelser. De har imidlertid hidtil været vanskelige at opspore, fordi udskrivningsarkivalierne før 1788 er spredt på mange forskellige arkiver og hverken var ordnet efter bestemte principper eller udtømmende beskrevet i registraturerne. Landsarkivet har derfor omordnet og registreret alle pakker med udskrivningsarkivalier fra tiden og udarbejdet nærværende oversigt over disse arkivalier. Ordningsarbejdet og udarbejdelsen af oversigten er udført af arkivar Poul Rasmussen, der ved ordningsarbejdet er bistået af arkivsekretærelev Kirsten Grande. Renskrivningen af oversigten er foretaget af assistent Jeanne Pedersen. Viborg, i november 1972 JENS HOLMGAARD\n5 INDHOLDSFORTEGNELSE Udskrivningsvæsen og de nationale troppers militærtjeneste Frederik IV1s landmilits s. 7. Landmilitsen og udskrivningerne til de hvervede hærafdelinger s. 13. Søindrulleringen s. 24. Landeværn, borgervæbning og andre udskrivninger s. 25. Tabeller og ordforklaringer s. 26. Landsarkivets udskrivningsarkivalier Land- og krigskommissærernes arkiver Udskrivningsarkivalier i amternes og amtstuernes arkiver Ålborghus m.fl. amter s. 29. Dueholm, Ørum og Vestervig amter s. 31. Skivehus amt s. 34. Hald amt s. 34. Kalø amt s. 34. Dronningborg, Silkeborg og Mariager amter s. 35. Havreballegård og Stjernholm amter s. 36. Skanderborg og Åkær amter s. 41. Koldinghus amt s. 42. Lundenæs og Bøvling amter s. 45. Riberhus amt s. 45. Borgervæbningen og søindrulleringen i købstæderne Godsarkivernes udskrivningsarkivalier samt ruller og lister, som vedrører enkelte godser, men ligger i andre arkiver Statsgodserne, kirke-, embeds-, skole- og hospitalsgodserne Ryttergodserne s. 47. Bisper, præster og kirker s. 49. Universitetet og latinskolerne s. 51. Hospitalerne s. 51. De private godser Godser, der har navn efter hovedgårde s. 53. Godser, der har navn efter andre lokaliteter end hovedgårde eller efter personer s. 79. Godser, hvis udskrivningsarkivalier er indordnet i og registreret sammen med andre godsers. Godser med flere navne s. 80. Tillæg: Arkivalier, der omfatter ruller og lister landmilitsen vedkommende Land- og krigskommissærernes arkiver s. 82. Amtsarkiverne s. 82. Bispeog præsteembedernes samt kirkernes godser s. 84. Universitetets, latinskolernes og hospitalernes godser s. 85. De private godser. Godsernes egne arkiver s. 86. De private godser. Ruller og lister i amtsarkiverne. A. Godser, der har navn efter hovedgårde s. 88. B. Godser, der har navn efter andre lokaliteter end hovedgårde eller efter personer s. 92.\n6 UDSKRIVNINGSVÆSEN OG DE NATIONALE TROPPERS MILITÆRTJENESTE I. FREDERIK IV'S LANDMILITS Lægder3 lægdsinddeting og lægdsmænd. Forordningen af 22. februar 1701, hvorved hærafdelinger bestående af udskrevne, nationale soldater blev oprettet på ny, bestemmer, at alt rigets ager og engs hartkorn bortset fra købstadjorderne, hovedgårdene, præsternes påboende gårde og ryttergodset skulle inddeles i lægder, hvert på 20 td. hartkorn. Af samtlige lægder skulle der udskrives en soldat i 1701 og senere hen ved indtrædende vakance. Ved forordningen af 31. december 1701 blev ryttergodset inddraget i militsordningen, således at det også skulle inddeles i lægder på 20 td. hartkorn. De soldater, der blev udskrevet af ryttergodset, skulle imidlertid ikke gøre tjeneste som infanterister, men som dragoner. For at skaffe de hvervede regimenter erstatning for de tab, de havde lidt i slaget ved Helsingborg, blev om ved en tredjedel af landmilitsens soldater overført til disse regimenter. Udtagningen blev foretaget efter forordningen af 29. marts 1710, der påbød, at der i stedet for de overførte skulle leveres dygtige soldater, én "af hver 60 td. hartkorn eller 3 lægder". Medens den af overførslerne til de hvervede regimenter forvoldte afgang således var nogenlunde jævnt fordelt, ramte tabene på slagmarkerne og i forbindelse med den øvrige tjeneste under krigen ikke alle landmilitsens afdelinger lige hårdt. Der var derfor lægder, som langt hyppigere end de andre måtte levere nye soldater. For at råde bod på dette misforhold bestemte forordningen af 3. april 1711, at mandskabet fremtidig ikke skulle rekruteres "af lægderne in specie, men af det hele land proportionaliter". I overensstemmelse hermed blev landmilitsen i 1712 kun kompleteret ved udskrivning af en soldat af 140 td. hartkorn eller 7 lægder, hvad enten disse lægder havde haft afgang eller ikke (forordningen af 4. marts 1712). I 1713 blev den jyske landmilits på samme måde kun kompleteret ved udskrivning af en soldat af 80 td. hartkorn eller 4 lægder (forordningen af 6. sep\n7 8 tember 1713). Tilsvarende principper blev lagt til grund for de følgende kompleteringsudskrivninger under krigen og i den første tid efter dens afslutning. I Landsarkivet for Nørrejylland ligger der i Dueholm, Ørum og Vestervig amters arkiv ruller og lister, som hidrører fra kompleteringsudskrivninger i 1718, da der blev udskrevet en soldat af 75 td. hartkorn, i 1722, da der blev udskrevet en soldat af 170 td. hartkorn, og i 1725, da der blev udskrevet en soldat af 121 td. hartkorn. Med forordningen af 8. februar 1724, hvis bestemmelser gennemførtes i løbet af dette og det følgende år, vendte man tilbage til tilstandene før krigen, da lægderne var små, og hvert lægd skulle stille en soldat og sørge for hans erstatning ved indtrædende vakance. Den nye lægdsinddeling omfattede alt bøndergodsets ager og engs hartkorn bortset fra ryttergodserne, som var inddelt til udskrivning af dragoner, og de øer, der "svarer til bådsmænds indrullering". Hvert af de nye lægder skulle være på 32 td. hartkorn. Den 12. oktober 1730 døde Frederik IV, og allerede den 30. oktober samme år udstedte hans efterfølger en forordning, der fuldstændigt ophævede landmilitsen. Lægdsinddelingen på krongodset skulle i henhold til forordningen af 22. februar 1701 foretages af amtmændene og de andre kongelige betjente, som også medvirkede ved strølægdernes (dvs. de lægder, hvis gods tilhørte flere end to proprietærer) indretning. For resten af proprietærgodset overlod forordningen lægdsinddelingen til godsejerne. Udskrivningskommissionernes instruks af 16. april 1701 gav dog kommissionerne ret til at ændre lægdsinddelingen, når de fandt det ønskeligt, og når godsejerne ikke rettidigt havde indsendt deres inddelingsruller. Forordningen af 8. februar 1724 gav ligesom forordningen fra 1701 proprietærerne ret til at indrette lægderne på deres godser, hvorimod amtsbetjentene skulle inddele krongodset og strøgodset. I hvert lægd skulle der være en lægdsmand (forordningen af 22. februar 1701), som bl.a. skulle fungere som mellemmand mellem lægdets soldat og dets bønder og mellem disse, proprietærerne og udskrivningsmyndighederne. I henhold til forordningen af 30. december 1702 skulle hvervet som lægdsmand sædvanligvis kun bestrides ét år ad gangen og gå på omgang mellem lægdets bønder. I hovedrullen skulle den, der brugte den oprindelige lægdsgård, dog altid opføres som lægdsmand (hovedlægdsmand). Forordningen af 8. februar 1724 overlod det udtrykkeligt til proprietærerne at udmelde lægdsmænd for deres godsers lægder.\n8 9 Det værnepligtige mandskab^ mandtal og reserveruller. Til udskrivning kunne de i lægderne bosatte tjenestekarle, husmænd og indsiddere (lejlighedsvis også bolsmænd) præsenteres, såfremt de ikke allerede havde aftjent deres værnepligt. De skulle have været til alters, da de ellers ikke kunne sværge til fanen, og i henhold til forordningen af 27. december 1701 måtte de ikke være mere end 35 år gamle. Sognepræsternes mensalgårde var holdt uden for lægdsinddelingen; men det var kun præsternes avlskarle, der var fritaget for soldatertjeneste. De, der forestod enkers og gamle og svagelige bønders bedrift, forskånedes så vidt muligt for udskrivning. I henhold til kammerkollegiets ordre af 19. oktober 1700 og med henblik på den påtænkte landmilits blev der i slutningen af 1700 og begyndelsen af 1701 udarbejdet mandtal over hele den mandlige befolkning på landet. Mandtallene indeholder oplysninger om hver enkelts alder og stilling i samfundet og i den pågældende husstand. I modsætning til disse mandtal medtager reserverul lerne kun det unge mandskab i alderen 14 til 35 år. Forordningen af 31. december 1701 bestemte, at der skulle føres sådanne reserveruller over ryttergodsernes mandskab, og ved forordningen af 30. december 1702 blev pligten til at føre reserveruller udvidet til at omfatte alt krongodset og de strølægder, der var indrettet af amtstuerne. Det påbud om udarbejdelse af reserveruller, som udskrivningskommissionernes instruks af 16. april 1701 indeholder, synes ikke at være efterlevet. Først de bestemmelser om reserverullers førelse, der findes i forordningen af 8. februar 1724, medførte, at der også uden for strølægderne blev udarbejdet reserveruller over proprietærgodsernes unge mandskab. Indskrænkninger i de værnepligtiges og soldaternes bevægelsesfrihed for Jyllands vedkommende. I henhold til Danske Lov og 10 havde sognepræsterne pligt til at meddele de tjenestefolk, der ville forlade deres sogne, beviser på, at de var fri for herretjeneste, bondetjeneste og ægteskab. Præsterne i de sogne, hvortil de flyttede, skulle kontrollere disse beviser. Forordningen af 19. februar 1701 føjede en attest fra husbonden (dvs. amtmanden på krongodset og proprietæren på de private godser) til præstens. Forordningen bestemmer nemlig, at tjenestefolk, som har været til alters, skulle have deres husbonds afskedspas, før de måtte få præstens skudsmål. Passet skulle skrives på et ark stemplet papir. Nedenunder skulle præsten meddele sit skudsmål, og således skulle der fortsættes med pas og skudsmål, hver gang de flyttede. Forordningen af 8.\n9 10 februar 1724 fastsatte et nøjagtigt tidspunkt for pastvangens indtræden, idet den bestemte, at alle, der var indført i reserverullerne, altså alle karle, som var fyldt 14 år, skulle have pas. Da nogle godsejere tog anledning af denne bestemmelse til at forbyde tjenestekarlene at forlade deres godser, blev det i forordningen af 27. marts 1^25 indskærpet, at dette var ulovligt, og at karlene efter lovlig opsigelse måtte tage tjeneste, hvor de ville, når de rejste til rette fardag. Hvad de udskrevne soldater angår, påbød forordningerne derimod, at de skulle tage tjeneste i det lægd, hvorfra de var udskrevet, i det sogn (forordningen af 22, februar 1701) eller i alt fald i det eksercerdistrikt (forordningen af 27., december 1^01), hvori lægdet lå. Udskrivningen til soldatertjeneste. Udskrivningsmyndighed ved den første landmilitsudskrivning var nogle dertil nedsatte kommissioner. De efterfølgende kompleteringsudskrivninger såvel som udskrivningen af dragoner blev foretaget af de ordinære sessioner,. Sessionerne, hvis medlemmer var de forskellige distrikters landkommissærer, amtmænd og regimentschefer, holdt møde to gange, under den store nordiske krig dog kun én gang, årlig. Ved vakancer mellem sessionerne kunne en karl præsenteres for amtmanden og obersten eller en kaptajn til en forløbig udskrivning, som det tilkom sessionen at godkende eller forkaste. Udskrivningerne kunne foregå på to måder, enten således, at en karl blev præsenteret for udskrivningsmyndigheden til godkendelse, eller således, at alt lægdets værnepligtige mandskab blev indkaldt, for at udskrivningsmyndigheden kunne udvælge den bedst egnede. Forordningen af 31. december 1701 foreskriver, at sidstnævnte fremgangsmåde skulle anvendes ved dragonudskrivningerne af ryttergodset, og forordningen af 30. december 1702 påbyder, at den også skulle benyttes ved udskrivningerne fra det øvrige krongods og fra det strøgods, hvis lægder var indrettet af amtstuerne. Dog skulle alle værnepligtige ikke møde hver gang, der skulle udskrives en soldat fra lægdet; men deres duelighed til militærtjenesten skulle bedømmes på den første session efter deres indskrivning i reserverullen. For det almindelige proprietærgods ' vedkommende savner de ældste forordninger klare og konsekvente udskrivningsregler.. Forordningen af 30. december 1702 bestemmer således, at samtlige værnepligtige i de lægder, hvis soldater havde fæstet gårde, skulle møde på sessionerne. Bortset fra denne bestemmelse synes forordningerne imidlertid at forudsætte, at proprietærerne skaffede mandskab til udskrivningerne, eller at lægdernes bønder og karle aftalte med hinanden, hvem der skulle præsenteres for sessionerne. Bestod et lægd af to proprietærers gods, skiftedes de åbenbart til at levere soldaten,\n10 11 således at det antal gange, de stillede en karl, stod i forhold til størrelsen af deres andel af lægdet. Var der ingen duelige karle på den ene proprietærs ejendomme i lægdet, gjaldt der særlige regler (forordningen af 22. februar ). Under den store nordiske krig benyttede man til kompleteringsudskrivningerne store lægder, der ofte bestod af flere proprietærers gods. For at sikre en retfærdig fordeling af udskrivningsbyrden, påbød forordningen af 11. marts 1715, at alle værnepligtige i sådanne lægder, der skønnedes dygtige til tjenesten, skulle samles for sessionen og ved terningekast afgøre, hvem der skulle præsenteres til udskrivning. Samtlige lægdets proprietærer skulle i forhold til deres hartkorn betale den udskrevne karl eller hans herskab 40 rigsdaler. Med forordningen af 8. februar 1724 vendte man tilbage til de små lægder. Forordningen overlod det derfor atter til godsejerne at fremskaffe det mandskab, der skulle bruges, enten soldater, der tidligere var udskrevet fra deres godser, eller karle som ikke før havde gjort soldatertj eneste. De militære afdelinger i Jylland. Landmilitsen var delt i regimenter, som hvert bestod af 3 bataljoner og 12 kompagnier. Kompagniernes mandskabstal var oprindelig 150. Ved forordningen af 3. april 1711 blev de imidlertid nedsat til 120, og i 1717 yderligere reduceret til 100. For dragonregimenternes vedkommende var reduktionerne endnu større. De militære afdelinger havde hver deres distrikt bestående af bestemte lægder, hvorfra de rekruteredes. Et bataljonsdistrikt af Viborg stift var slået sammen med de to lolland-falsterske bataljonsdistrikter til et regimen tdistrikt. Resten af Jylland var delt i tre regimentdistrikter, som kaldtes Ålborg, Århus og Ribe stifters regimentdistrikter efter de stifter, hvori største delen af distrikterne lå. Dragonerne uddannedes oprindelig ved infanteriregimenterne f men i 1704 blev der oprettet to særlige dragonregimenter, et for øerne og et for Jylland. Under den store nordiske krig gik de militære afdelingers distrikter delvis i opløsning, idet man overførte soldater fra afdelinger, der havde lidt små tab, til dem, der havde haft stor afgang. Ved forordningen af 8. februar 1724 vendte man dog tilbage til de gamle tilstande. I 1717 var det regiment, der bestod af en bataljon fra Viborg stift og to fra Lolland og Falster, blevet opløst. Den nedlagte bataljons distrikt blev fordelt på to af de jyske regimenters. For dragonregimenterne fik rytterdistrikternes omlægning til følge, at to fynske kompagnier blev lagt til det jyske regiment.\n11 12 Soldatertjenesten. I fredstid bestod landmilitsens soldatertjeneste af nogle timers eksercits om søndagen samt af forskellige kompagni-, bataljon- og regimentsamlinger. Under den store nordiske krig blev nogle militssoldater overført til de hvervede regimenter, ligesom enkelte bataljoner kom til at gøre regulær felttjeneste. Først og fremmest anvendte man dog landmilitsens soldater som besætning i fæstningerne og soldateske på flåden. Ved nogle af kompleteringsudskrivningerne under krigen blev der udtaget flere til soldater, end der skulle bruges til at udfylde de reducerede kompagnier. Det overskydende mandskab dannede en reserve, der blev hjemme, men holdtes i beredskab. De forskellige militsforordninger tilsikrede militsens soldater tjeneste hos bønderne og løn efter bestemte tariffer. Desuden fritog de dem for en del af folke- og familieskatten og husmændene for hoveri og arbejdspenge. Når de deltog i de forskellige samlinger, blev de indkvarteret og modtog marchpenge af lægderne. Kongen sørgede for soldaternes bevæbning og en del af deres mundering. Resten måtte de selv, lægderne eller proprietærerne sørge for. Endelig fik dragonerne (mod erstatning til ejerne) stillet lægdernes bedste heste til deres rådighed. Tjenestetid og afsked før tjenestetidens udløb. Forordningen af 22. februar 1701 fastsatte soldaternes tjenestetid til 6 år; men den, der havde aftjent sin værnepligt, kunne frivilligt lade sig indrullere for et eller andet lægd. I 1707 udløb de først udskrevne soldaters tjenestetid. Det drejede sig imidlertid om så mange, at militsen på ingen måde kunne undvære dem alle. Ved forordningen af 19. februar 1707 blev det derfor bestemt, at 20 soldater i hvert kompagni skulle afskediges fra tjenesten i dette år og lige så mange eller flere i de følgende år. Under krigen var det ikke muligt at overholde disse bestemmelser, og efter dens afslutning fulgte man andre afskedigelsesregler. Først og fremmest blev den hvervede hær reduceret, og alle landmilitssoldater, der var overført til de hvervede tropper, og som ønskede det, fik deres afsked. For de nationale regimenters vedkommende nøjedes man foreløbig med at lade 6 mand afgå af dem, der havde tjent længst ved hvert kompagni; men i 1724 blev det befalet, at alle, der havde været soldater i 14 år, skulle have deres afsked. Soldaterne afgik fra landmilitsen, før tjenestetiden var udløbet, hvis de blev kasseret på grund af sygdom eller udygtighed, og hvis de fik gårde i fæste. I sidstnævnte tilfælde skulle gårdenes ejere dog præsentere andre, som sessionerne ville udskrive i deres sted. I de første krigsår blev ingen soldat fritaget fra militærtjenesten, fordi han skulle overtage en gård;\n12 13 men efterhånden tillod man en årlig afgang på 4 mand fra hvert kompagni, og fra og med 1720 efterkom man alle anmodninger om afsked, der var motiveret med overtagelse af en gård. II. LANDMILITSEN OG UDSKRIVNINGERNE TIL DE HVERVEDE HÆRAFDELINGER Landmilitsens lægder> lægdsinddeling og lægdsmænd. Forordningen af 4. februar 1733, ved hvilken landmilitsen blev genindført, bestemmer, at alt bondegodsets ager og engs hartkorn skulle inddeles i lægder på 60 td. hartkorn, og at der af hvert lægd skulle udskrives en soldat i 1733 og senere hen ved indtrædende vakance. Forordningen og udskrivningskommissionernes instruks af 6. marts samme år undtager udtrykkeligt hovedgårdenes og sædegårdenes takster, degneboligerne, præsternes påboende gårde og de distrikter, der reserveredes søindrulleringen, fra lægdsinddelingen. Forordningen af 30. marts 1742 udvidede landmilitsen med et reservekorps, hvis soldater blev udskrevet af lægder, der hvert bestod af to ordinære lægder eller 120 td. hartkorn. Reservesoldaterne blev ekserceret på samme måde som de virkelige soldater, og da et reskript af 25. august 1742 påbyder, at hver reservesoldat skulle have sin egen lægdsmand og sit eget lægd at holde sig til, blev nyordningen ensbetydende med en inddeling i lægder på 40 td. hartkorn. Ved forordningen af 13. april 1764 blev lægdernes størrelse nedsat fra 40 til 32 td. hartkorn. I hvert lægd skulle der foruden den udskrevne soldat udpeges en karl, der om fornødent kunne træde i soldatens sted. Disse reserver skulle dog ikke således som de hidtidige reservesoldater deltage i soldatereksercitsen. Forordningen af 21. august 1767 fastsatte antallet af landsoldater, hvorefter generalkrigsdirektoriet udregnede de nye lægders størrelse til 46 td. hartkorn (direktoriets cirkulære af 28. november 1767). Forøgelsen af lægdernes størrelse var ikke ensbetydende med så stor en lettelse af udskrivningsbyrden, som man skulle tro. Forordningen af 21. august 1767 indførte nemlig også en årlig udskrivning af rekrutter til de hvervede hærafdelinger (se nedenfor). Forordningen af 14. september 1774 reducerede lægderne til 22 td. hartkorn. Derved fik de altså omtrent den samme størrelse, som de havde i henhold til forordningen af 22. februar Lægdsinddelingen på krongodset blev foretaget af amtmændene og (eller) amtsforvalterne og regimentskriverne, medens proprietærerne og de benificerede selv indrettede lægderne på deres godser. Lægdsjordebøgerne skulle\n13 14 dog indsendes til amtstuerne, der skulle kontrollere, at alt bondegodsets hartkorn kom med i lægdsinddelingen, og inddele strølægderne«udskrivningskommissionerne skulle regulere lægdsinddelingen i 1733, og krigs- og landkommissærerne skulle sammenlægge de ordinære lægder til de lægder, hvoraf reservesoldaterne skulle udskrives i I henhold til forordningen af 9. december 1735 skulle brugeren af den gård, i hvilken den i 1733 udpegede lægdsmand boede, indføres som lægdsmand i hovedrullen. Han skulle "svare til" soldaternes mundering, medens de øvrige lægdsmandsfunktioner skulle gå på omgang mellem lægdets bønder, som hver skulle varetage dem to år ad gangen. Stavnsbånd og værnepligts reserveruller og mandtal. I henhold til forordningen af 4, februar må "ingen bondekarl begive sig fra det gods, hvor han er født, så længe hans husbond kan skaffe ham tjeneste, med mindre han er over de til indrulleringen ansatte år (nemlig 36) eller sin tid ved landmilitsen har rigtigt udtjent". Dog bestemmer samme forordnings 23, at "mandskabet skal forblive på det gods, hvor det nu er, når de med lovligt pas er der indkommet, undtagen de, som allerede har lovligt opsagt og sig andetsteds indfæstet, hvilke bør tilhøre det gods, hvortil de sig har indfæstet". Ligeledes måtte de, der havde bosat sig i købstæderne, forblive dér, hvis de havde lovligt pas, var kommet i håndværkerlære eller havde taget borgerskab. Da forordningen fra 1733 havde givet anledning til mange trætter mellem godsejerne, fastslog forordningen af 9. december 1735 at "proprietærernes ret til det unge mandskab skulle have sin begyndelse fra den tid, deslige fylder deres 14o år". Desuden gav forordningen nærmere regler for behandlingen af dem, der før 1733 havde forladt det gods, hvorpå de var født eller opholdt sig, da de blev 14 år. I alt fald siden 1735 var de unge mænd, som ikke havde aftjent deres værnepligt, altså bundet til stavnen fra det fyldte 14. til det 36. år. Plakaten af 12. oktober 1742 forøgede den tid, i hvilken stavnsbåndet gjaldt, således at mænd af bondestand fremtidig var stavnsbundne fra det fyldte 9. til det 40. år. Endelig nedsatte forordningen af 13. april 1764 aldersgrænsen for stavnsbåndets ikrafttræden til det fyldte 4. år. Degneboligerne var holdt uden for lægdsinddelingen. I overensstemmelse hermed fastslår forordningen af 9. december 1735, at degnenes og substitutternes børn, der var født i sådanne boliger, i almindelighed ikke var bundet til stavnen. Kom de i tjeneste hos bønder, skulle de proprietærer, som ejede herligheden til de pågældende steder, være deres husbonder. Præsternes påboende gårde blev ligeledes holdt uden for lægdsinddelingenj\n14 15 men det var desuagtet kun præsternes avlskarle, der endda med visse begrænsninger var fri for udskrivning. Forordningen af 9. december 1735 indeholder de nærmere regler for, hvem der skulle være husbonder for præstegårdenes og anneksgårdenes karle og for præstekaldenes husmænd. Hartkornejerne kunne løse deres karle fra stavnsbåndet ved at give dem et frihedspas, som enten var ubetinget eller kun gjaldt for et bestemt åremål og ikke gav den midlertidige husbonde ret til at præsentere karlen til udskrivning. Da det kunne blive vanskeligt at skaffe en karl til udskrivning, hvis flere af et strølægds lodsejere gav deres karle frihedspas, forbød forordningen af 9. december 1735 dem, der havde jord i et strølægd, at udstede sådanne pas, med mindre de leverede lægdet en anden karl. Forskellige forordninger og plakater fra tiden skærpede denne bestemmelse og fratog helt de små hartkornsejere retten til at udstede frihedspas. Dette fik navnlig betydning for de selvejerbønder, der også erhvervede herlighedsretten til deres gårde, og hvis ejendomme altid hørte til strølægderne. Sådanne selvejere var deres egne husbonder og kunne ellers have givet ders sønner frihedspas. I henhold til forordningen af 9. december 1735 kunne en proprietær bortfæste en gård til en anden proprietærs soldat, når han stillede en karl, der kunne tjene regimentet og lægdet i den afgåedes sted. Denne bestemmelse blev ophævet ved forordningen af 1. juli 1746, der forbød landsoldaterne at nedsætte sig på andre godser end dem, de var udskrevet fra, og på hvilke de var pligtige at antage gårde. Den ret, proprietærerne havde til deres unge mandskabs tjeneste afhændede de ofte til andre, ligesom det forekommer, at de solgte jordegods, men forbeholdt sig deres rettigheder til godsets karle. Dette blev forbudt ved reskript af 26. juni 1761, De stavnsbundne mænd kunne deres husbonder præsentere tit udskrivning når de tilfredsstillede forskellige betingelser, Fra 1733 til 1742 og fra 1764 til 1774 måtte de således ikke være under 18 eller over 36 år gamle, og fra 1742 til 1764 og efter 1774 måtte de ikke være under 18 eller over 40 år gamle. Endvidere var det en forudsætning, at de ikke havde fæstet gårdo Ved en gård forstod man i almindelighed en ejendom på 1-2 td. hartkorn eller mere (forordningen af 9. december 1735). Plakaten af 13. maj 1785 forbød imidlertid udskrivning af alle brugere af ejendomme på 4 skp. hartkorn eller mere. De, der ikke havde været til Guds bord, kunne ikke aflægge den troskabsed, der oprindelig var en betingelse for, at de kunne tjene som soldater. Forordningen af 9. december 1735 fastsætter derfor forskellige\n15 16 former for straf, hvortil de var hjemfaldne, som ikke, før de blev år gamle, søgte at tilegne sig de kundskaber, der var nødvendige, for at de kunne annammes til sakramentet.. I.1777 gik man en anden vej. Forordningen af 30. januar dette år bestemmer nemlig, at sådanne modvillige kunne udskrives til soldater. De kunne ganske vist ikke aflægge nogen ed; men skulle straffes på samme måde, som hvis de havde gjort det. Forordningen af 4. februar 1733 bestemmer, at alle hartkornsejere til hvert års session skulle indsende lister over deres unge mandskab fra 14 til 36 år, som ikke endnu havde fæstet gårde. De af listernes karle og husmænd, som ikke var eller blev taget til soldater, skulle krigs- og landkommissærerne indføre i deres reserveruller* Betegnelsen reserverulle benyttes dog også om hartkornsejernes lister, selv om disse medtager dem, der blev udskrevet på sessionen, og som regel også dem, der var udskrevet på tidligere sessioner. De, der ikke var stavnsbundne, fordi de havde aftjent deres værnepligt eller skaffet sig et frihedspas, kunne naturligvis ikke regnes med til hartkornsejernes unge mandskab- Mange hartkornsejere medtog imidlertid heller ikke dem, hvis højde, fysik og helbred efter deres mening ville udelukke, at sessionerne godkendte dem til udskrivning. Til gengæld forekommer det, at to godsejere gjorde fordring på samme karl og derfor begge indførte ham i deres lister. Aldersgrænserne for dem, der skulle indføres i reserverullerne, var de samme som aldersgrænserne for dem, der var stavnsbundne. Reserverullealderen var altså år fra 1733 til 1742, 9-40 år fra 1742 til 1764 og 4-40 år fra 1764 til For strølægderne gjaldt en særlig form for udskrivning. Af hensyn til denne bestemte plakaten af 11. april 1776 og anordningen af 11. august 1779, at amtsforvalterne (på grundlag af oplysninger indhentede gennem lægdsmændene) skulle udarbejde reserveruller for strølægderne. I nogle amter var det også før 1776 skik og brug, at lægdsmænd og amtsforvaltere udarbejdede reserveruller for strølægderne. Med det formål at skaffe regeringen et overblik over reservemandskabet, det værnepligtige og det, der snart ville blive værnepligtigt, udstedte kongen 25. august 1741 et reskript, hvorefter alt det unge mandskab i alderen 9-40 år skulle fremstille sig for sessionerne, som skulle affatte mandtal over mandskabet delt i fem aldersklasser. Ligesom krigs- og landkommissærernes reserveruller omfatter mandtallene ikke de udskrevne soldater og fæstebønderne. Desuden mangler de, der var så syge, at de ikke kunne møde på sessionerne.\n16 17 Udskrivningen til soldatertjeneste. Den første udskrivning i henhold til forordningen af 4. februar 1733 blev foretaget af særlige udskrivningskommissioner. Bortset herfra var det sessionerne, der udskrev de karle, proprietærerne præsenterede for dem, og som tilfredsstillede de krav, der stilledes til højde, kondition og helbred. Sessionerne, der holdt møde en gang hvert efterår, bestod af det pågældende distrikts oberst, amtmand, krigs- og landkommissær samt fra 1774 til 1785 amtsforvalter. Ved indtrædende vakance mellem to sessioner skulle proprietæren præsentere en anden karl for kompagniets chef eller hans løjtnant i henhold til forordningen af 4. februar 1733, for amtmanden i henhold til forordningen af 14. september Disse indrullereringer var dog foreløbige og skulle godkendes af sessionerne. Udskrivningen af reservesoldater i 1742 afvikledes som en sådan interimsudskrivning, der blev forelagt sessionerne til approbation. Havde et lægd flere lodsejere, bestemmer forordningerne af 4. februar 1733, 13» april 1764 og 14. september 1774, at den største lodsejer først skulle præsentere en karl til udskrivning og modtage en godtgørelse af de andre lodsejere på 2, senere 4 mark af hver td. hartkorn. Ved vakance skulle den næststørste lodsejer stille en karl og modtage samme godtgørelse. Havde den, der skulle levere en karl, ingen, som kunne anvendes, måtte man indtil 1774 tage ham, hvor i lægdet han var at finde. Plakaten af 11«a- pril 1776 indførte en helt anden form for udskrivning af strølægderne. Fremtidig skulle udskrivningen af disse lægder nemlig foretages efter lodtrækning mellem de tjenstdygtige karle. Karlene fra de gårde, som allerede havde leveret en soldat, skulle i henhold til anordningen af 11, august 1779 ikke deltage i lodtrækningerne, før der var stillet en soldat af alle gårdene, Godtgørelsen på 4 mark af hver td. hartkorn skulle fremdeles udbetales til den lodsejer, hvis karl blev udskrevet til soldat. De militære afdelinger i Jylland. Fra 1733 til 1764 var Jylland delt i to regimentdistrikter, det søndre jyske, der foruden det vestlige Fyn omfattede største delen af Århus og Ribe stifter, og det nordre jyske, der omfattede Ålborg og Viborg stifter samt den nordligste del af Århus og Ribe stifter. Hvert regiment bestod af 2 bataljoner og 12 kompagnier, der kommanderedes af de 4 stabsofficerer og 8 kaptajner. Til et kompagni hørte der oprindelig 100 menige; men i 1742 blev dette mandskab forøget med 50 reservesoldater. Fra og med nytår 1765 blev landmilitsregimenterne nedlagt, hvorefter det\n17 18 var meningen, at de udskrevne soldater skulle fordeles på de hvervede regimenter. Jylland kunne stille landsoldater til 6 regimenter og en del af et syvende, når hvert kompagni fik 49 landsoldater. Forordningen af 21., august 1767 betegner stort set en tilbagevenden til tidligere tiders tilstande. De landsoldater, der blev udskrevet i henhold til denne forordning blev nemlig inddelt i nationalbataljoner, af hvilke der var 6 i Jylland. Hver bataljon bestod af 4 kompagnier, og til hvert kompagni hørte der 126 menige soldater. Ved hærordningen i 1774 blev nationalbataljonerne opløst, og landmilitsen blev som i 1765 tilknyttet de hvervede regimenter,, kavaleri- såvel som infanteriregimenterne«regimenterne kom herefter til at bestå af 12 kompagnier, hvert med 80 udskrevne og 40 hvervede soldater. Af kompagnierne var 2 grenader- og 10 musketerkompagnier. Hvert musketerkompagni havde en såkaldt afdeling af regimentets distrikt. Sotdatertjenesten. I tiden bestod landmilitssoldaternes såvel som de udskrevne reservesoldaters ordinære tjeneste af søndagseksercits samt årlige kompagni- og bataljonsamlinger. Forordningen af 13. april 1764, der nedlagde landmilitsregimenterne, afskaffede denne form for tjeneste og påbød, at man i stedet hvert år skulle indkalde 20 af de 49 landsoldater, som blev tillagt alle de hvervede kompagnier, til 5-6 ugers eksercits. Forordningens bestemmelser blev dog aldrig ført ud i livet. De landsoldater, der blev udskrevet i henhold til forordningen af 21. august 1767, skulle kun gøre tjeneste, når hæren blev sat på krigsfod, og blev først i 1771 samlet til eksercits og mønstring. Forordningen af 14. september 1774 genindførte søndagseksercitsen og bestemte, at der årlig skulle holdes en regimentsamling, som varede dage. Et par år senere afskaffede man atter søndagseksercitsen. Til gengæld forlængede man øvelsestiden ved denne lejlighed og på ny i Den i 1733 genoprettede landmilits bestod udelukkende af fodfolk. Derimod blev der efter forordningen af 14. september 1774 udskrevet soldater både til infanteriet og til kavalleriet. Rytterne fik de heste overladt, som samme forordning pålagde hovedgårdsejerne og præsterne at levere. Under de urolige forhold og atter blev der udstedt det ene reskript efter det andet, som pålagde landmilitssoldater at gøre tjeneste på gevorben fod. De fleste forrettede garnisonstjeneste i fæstningerne, men også tjeneste på Holmen og på flåden forekommer. Lægdet skulle skaffe den indrullerede tjeneste og yde ham hjælp i tilfælde af sygdom. Kongen sørgede for hans våben og overmundering, og når han deltog i øvelser og mønstringer, blev han indkvarteret og modtog march-\n18 19 penge. Herudover var soldaterne fritaget for indsidder-, folke- og familieskat, for hoveri og arbejdspenge samt for skriftemål og bøder for første gang begået lejermål. Tjenestetid og afsked før tjenestetidens udløb. Forordningen af 4. februar 1733 bestemmer, at de karle, der blev udskrevet, før de fyldte 30 år, skulle tjene i 8 år, medens de, der blev udskrevet efter, at de var fyldt 30 år, kun skulle tjene i 6 år. Tjenestetiden kunne forlænges ved frivillig overenskomst og mod en dusør, som godsejerne skulle betale. I 1741 havde de soldater, der blev udskrevet i 1733, men ikke dengang var fyldt 30 år, aftjent deres værnepligt. Da landmilitsen dårligt kunne tåle at miste så mange veluddannede folk på én gang, udstedte kongen 30. juni 1741 en forordning, hvorefter kun 12 mand af hvert kompagni, nemlig de ældste og de til tjenesten mindst bekvemme, der havde tjent i 6 eller 8 år, måtte dimitteres hvert år. De, der ikke fik deres afsked efter den normerede tjenestetids udløb, skulle nyde en dusør på 3 sietdaler, som lægdet skulle betale. For dem, der herefter blev udskrevet, fastsatte forordningen en tjenestetid på 12 år, hvis de var fra 18 til 24 år, når de blev udskrevet, på 10 år, hvis de var fra 24 til 31 år, og på 8 år, hvis de var fra 31 til 36 år. Samme tjenestetidsregler gjaldt for de reservesoldater, der blev udskrevet efter forordningen af 30. marts På grund af den truende krigsfare var alle afskedigelser såvel af udtjente soldater som af soldater, der skulle overtage fæstegårde, suspenderet fra december 1742 til sommeren Når antallet af et kompagnis udtjente soldater, som skulle have deres afskedspas, i 1743 blev nedsat fra 12 til 6, og når reskriptet af 22. april 1746 helt stillede disse afskedigelser i bero, skyldes det derimod hensynet til godsejerne, der ønskede at tvinge så mange som muligt til at fæste gårde. Reskriptet fra 1746 blev imidlertid ophævet ved reskriptet af 10. januar 1749, der bestemte, at proprietærerne skulle udløse alle, som tilkom dusør i henhold til forordningen af 30. juni 1741, med andre tjenstdygtige karle eller selv betale dusøren. Forordningerne af 13. april 1764 og 14. september 1774 fastsætter tjenestetiden til 12 år. Uanset alderen ved udskrivningen havde alle samme tjenestetid, men hidtidig tjeneste skulle trækkes fra. Forordningen 1764 lover de soldater, der frivilligt vil forlænge tjenestetiden, forskellige begunstigelser, og forordningen 1774 bestemmer, at den soldat, som har tjent i 12 år, men ikke vil antage en gård, skal have tjenestetiden forlænget med 6 år. Når en til tjenesten duelig karl præsenteredes i hans sted kunne en sol-\n19 20 dat under fredelige forhold altid udløses til gårds antagelse, siden 1746 dog kun af den proprietær, fra hvis gods han var udskrevet. Ifølge forordningen af 9. december 1735 var en gård i almindelighed en ejendom på 1-2 td. hartkorn eller mere. I overensstemmelse hermed forbyder plakaten af 13. maj 1785 udløsning til overtagelse af ejendomme på mindre end 1 td. hartkorn. Forordningen af 14. september 1774 tillader ikke blot udløsning til gårds antagelse, men også til tjeneste hos proprietærenc Til gengæld bestemmer denne forordning, at efter mønstringen 1775 måtte ingen, der var tjenlig til at være soldat, få en gård i fæste, før han havde været soldat og deltaget i mindst én mønstring. Begge bestemmelser blev ophævet ved plakaten af 13. maj Viste en soldat sig at være uduelig til tjenesten, eller blev han utjenstdygtig på grund af sygdom eller et ulykkestilfælde blev han afskediget fra militærtjenesten. De, der blev præsenteret for sessionerne, men ikke godkendt, ligestillede man i regelen med dem, der havde været soldater, men var blevet kasseret. Udskrivninger til de hvervede troppers forstærkning. Som et led i krigsforberedelserne beordrede kongen i februar 1741 og igen i februar 1743, at der af hvert nationalt infanterikompagni skulle udpeges 10 mand, der eventuelt skulle afgives til de hvervede regimenters forstærkning og i så fald erstattes ved nyudskrivning. 13. august 1743 gav kongen ordre til, at det udpegede mandskab skulle afleveres i begyndelsen af september? men allerede i foråret 1744 blev de hjemsendt. Ved reskriptet af 30. juli 1745 blev antallet af de landmilitssoldater, der var udpeget til de hvervede troppers forstærkning, når regimenterne skulle sættes på krigsfod, forøget fra 10 til 12 mand af hvert kompagni. Nævnes skal det i denne forbindelse, at man i 1743 udtog mandskab på ryttergodset, der så vidt muligt skulle overtales til godvilligt at tage tjeneste ved garden til hest. Formelt var der altså tale om hvervning, ikke om egentlig udskrivning. Under de urolige forhold blev de hvervede regimenter flere gange forstærket ved udskrivninger. Reskriptet af 29. januar 1757 påbød således, at der til kavalleriets forstærkning skulle udskrives en mand af hver 7 lægder eller 280 td. hartkorn. Tjenestetiden var alt efter de udskrevnes alder fra 4 til 8 år, og landmilitssoldater, der udtoges, skulle straks erstattes ved nyudskrivning (kgl. resolution af 1. februar samme år). Den 9. september 1761, da de med den korteste tjenestetid havde udtjent, udstedte kongen et reskript, der tilstod dem, som ville fortsætte tjenesten i endnu 3 år, forskellige begunstigelser.\n20 21 I 1762 blev der foretaget to udskrivninger svarende til udskrivningen i Ved den første, der blev påbudt ved reskript af 10. februar, blev der af hvert nationalt regiments distrikt udskrevet 20 eller 21 mand, der skulle indgå i et nyoprettet kompagni af livregimentets dragoner og gøre tjeneste 4-8 år. Ved den anden, der blev foretaget i henhold til et reskript af 3. marts, blev der af hver 4 lægder eller 160 td. hartkorn udskrevet en mand, der skulle gøre tjeneste ved et hvervet infanteri- eller rytteriregiment i 3 år. De landmilitssoldater, der ved de to udskrivninger blev udtaget til tjeneste i de hvervede regimenter, skulle erstattes ved nyudskrivning. Allerede i 1762 var en del af de soldater, der var udskrevet til de hvervede troppers forstærkning, blevet hjemsendt, og i begyndelsen af 1763 fik hovedparten af de tilbageblevne en form for orlov på ubestemt tid og blev hjemsendt med mundering og sidevåben. Endelig gav forordningen af 13. april 1764 alle til de hvervede regimenter afgivne tilbage til godserne. Ved forordningen af 21. august 1767 blev der for første gang påbudt en udskrivning af rekrutter til de hvervede hærafdelinger, som ikke var foranlediget af krig eller fare for krig. Af hvert lægd på 529 td. hartkorn (generalkrigsdirektoriets cirkulære af 17. oktober 1767) skulle der årtzg udskrives en rekrut, som skulle gøre tjeneste i 6 år og kunne genudskrives, hvis han var ung nok dertil. For hver udskreven karl modtog godsejeren 20 rdl., som dog efterhånden blev videregivet til rekrutten. I 1773 var de først udskrevne nationale rekrutters tjenestetid udløbet. 16. juni resolverede kongen imidlertid, at de indtil videre ikke skulle afløses ved nyudskrivning, og 5. maj 1774 befalede han, at alle soldater, der var udskrevet til de hvervede hærafdelinger, skulle hjemsendes. Allerede i 1776 blev det besluttet på ny at forøge de hvervede soldaters antal ved en udskrivning af nationale rekrutter. 11. september udstedte kongen den endelige befaling vedrørende denne udskrivning. Den fastsatte størrelsen af de lægder, af hvilke rekrutterne skulle udskrives, til 400 td. hartkorn, og bestemte, at tjenestetiden skulle være 10 år. Der var tale om en udskrivning én gang for alle, og der skulle ikke foretages kompletteringsudskrivninger ved afgang. Hver karl skulle have 20 rdl. straks ved udskrivningen og 2 rdl., når han en gang om året fik orlov. Da livgarden til fods kun skulle bestå af nationale soldater, og Norge ikke kunne levere alle de nødvendige rekrutter, udstedte kongen 9. marts 1782 et reskript, der bestemte, at der artigt af hvert infanteriregiment skulle afgives 1 national soldat til livgarden. Tjenestetiden var 8 år, og den proprietær, til hvis gods den udskrevne hørte, skulle ikke i hans sted levere en soldat til det pågældende infanteriregiment.\n21 22 I 1785 nærmede den tid sig, da de i 1776 udskrevne rekrutters tjenestetid var udløbet. Ved forordningen af 13. maj 1785 blev nye udskrivninger derfor påbudt. Ifølge forordningen skulle bondegodset inddeles i lægder på 532 td. og ca. % skp. hartkorn, af hvilke der årlig skulle udskrives en rekrut, som skulle gøre tjeneste i 8 år. En udskreven soldat kunne udløses for at tiltræde et sted på 1 td. hartkorn eller mere, når der blev stillet en anden i hans sted. I øvrigt skulle der ikke foretages kompletteringsudskrivninger ved afgang. Hver rekrut skulle have 16 rdl. i håndpenge, som udbetaltes med 2 rdl. hvert år. Når der skulle foretages engangsudskrivninger af lægder, som bestod af flere landmilitslægder, lod man lodtrækning bestemme, hvilket landmilitslægd der skulle stille en mand. Ved de årlig tilbagevendende udskrivninger kunne man lade lodsejernes hartkorn i lægdet afgøre, i hvilken rækkefølge og hvor mange gange de skulle levere en rekrut, eller også delte man lægderne i lige så mange smålægder, som der var år i den periode, der udgjorde en rekruts tjenestetid. I 1767 blev smålægderne således på 529:6 eller godt 88 td. hartkorn, og i 1785 blev de på 532:8 eller godt 66 td. hartkorn. For hærordningerne fra og med 1764 er det karakteristisk, at kun den nødvendigste styrke af de hvervede afdelinger gjorde fast garnisonstjeneste, medens de andre var frimænd, der 1-1^ måned hvert år mødte til våbenøvelser. Resten af tiden kunne de søge arbejde, men fik til gengæld kun en meget lille soldaterløn. Den omstændighed, at de, der blev udskrevet til de hvervede afdelinger, gerne blev frimænd, når rekruttiden var overstået, gjorde det lettere for dem at affinde sig med den lange tjenestetid. Udskrivning som straf og tvangsforanstaltning. Hvis de, der var blevet kasseret under falsk foregivende af svagt helbred, og de, der havde fået deres afsked for at overtage gårde, som de senere forsad, ikke var over 36 år gamle, kunne de i henhold til forordningen af 4. februar 1733 blive indrulleret igen for at udtjene deres tid". Forordningen af 30. juni 1741 bestemmer, at de, der blev indrulleret som gårdfor siddere, skulle gøre tjeneste så længe, de var dygtige dertil, eller indtil de blev 45 år gamle. Forordningen af 14. september 1774 påbød, at gårdforsidderne skulle udtjene deres tid og yderligere 6 år, og forordningen af 30. januar 1777 indeholder en bestemmelse om, at de, der urigtigt havde foregivet, at de var syge, skulle udtjene deres tid og endnu 2 år. Forskellige kongelige resolutioner og reskripter, der blev udstedt 30. januar, 6. februar, 6. og 20. november 1739, tillod proprietærerne at overøgive de soldater, der efter tjenestetidens udløb ikke ville antage en gård,\n22 23 til tjeneste ved et af garderregimenterne eller, hvis de ikke havde den nødvendige højde og statur, til tjeneste ved et af de hvervede infanteriregimenter o Vedr. anvendelsen af forlænget tjenestetid som tvangsforanstaltning se afsnittet om tjenestetiden. Stavnsbåndets løsning. Forskellige overgangsbestemmelser. Forordningen af 20. juni 1788 om stavnsbåndets løsning bestemte, at fra og med I. januar 1800 skulle ingen være stavnsbundet til et gods. Allerede før år 1800 skulle alle, der var eller blev 36 år gamle og ikke længere kunne udskrives til soldatertjeneste, have frihedspas og være berettigede til at opholde sig, hvor de ville* Samme ret tilkom dem, der havde fået eller fik afsked fra militærtjenesten, og dem, sessionerne erklærede for uegnede til at blive soldater. Hvad det øvrige unge mandskab angår, skulle de, der ved forordningens udstedelse ikke var fyldt 14 år, kun være bundet til de respektive godser i tre måneder, medens de, der var fyldt 14 år, skulle være stavnsbundne indtil år 1800, forudsat at de ikke forinden blev 36 år eller fik afsked fra militærtjenesten, og forudsat at proprietærerne kunne skaffe karlene tjeneste på godset og husmændene græs til en ko. Disse overgangsbestemmelser gav anledning til, at godsejerne ved kancellicirkulære af 29. november 1788 blev afkrævet 4 ruller og lister, nemlig (A) en rulle over alt det unge mandskab, der burde være indført i de til sessionerne i 1787 og 1788 indsendte reserveruller, med efterretning om dem, der siden 1. januar 1787 havde fået frihedspas, (B) en liste over alt det unge mandskab, som 20. juni 1788 ikke var fyldt 14 år og skulle forblive på det gods, hvortil de hørte, eller i strølægdets sogn i tre måneder, (C) en liste over dem, der før den 20. juni 1788 var fyldt 14, men ikke 36 år, og som skulle forblive på det gods, hvortil de hørte til 1. januar 1800, eller indtil de blev 36 år gamle eller fik afsked fra soldatertjenesten, og (D) en liste over det mandskab, der før 20. juni 1788 havde været bundet til godserne, men var fyldt 36 år eller havde fået afsked fra militærtjenesten. Det mandskab, der skulle indføres i de nye lægdsruller, men ikke var bundet til et bestemt gods, måtte kun forlade det amt, hvori de var indrulleret, når de fik amtmandens pas. Det var en betingelse for udstedelsen af sådanne pas, at der ikke var mangel på tjenestefolk i de pågældende amter, og at bosiddende mænd ville gå i borgen for, at de, der ønskede at forlade amterne, ville komme til stede til en bestemt tid, eller når det forlangtes. Vedrørende de nye lægdsruller, af- og tilgangslisterne til lægdsrullerne og udskrivningsvæsenet i øvrigt efter 20. juni 1788 se Knud Rasmussens ind-\n23 24 ledning til Lægdsruller afleverede af 1. og 2. udskrivningskreds, Foreløbige arkivregistraturer udgivne af Landsarkivet for Sjælland, Kbhvn III. SØINDRULLERINGEN Forordningen af 16. december 1704 bestemmer, at de søfolk, der i påkommende tilfælde ville gøre tjeneste på flåden, og som havde den behørige alder og det nødvendige kendskab til søfarten, kunne blive indført i sørullerne og modtage indrulleringsbeviser. De indrullerede blev fritaget for soldatertjeneste og for betaling af folke- og familieskat m.m., de modtog fra 1 til 3 rdl. i konsumtionsgodtgørelse, og de fik eneret på at fare til søs, tage hyre og drive vidtløftigt" fiskeri. Søofficerer, der boede i provinsen, skulle ved de dertil anordnede mønsterskrivere ajourføre rullerne og sammen med tolderne føre kontrol med de indrulleredes sørejser. Søindrulleringen, hvis retsregler blev fornyet ved forordningen af 6. marts 1723, blev ophævet ved plakat af 25. maj 1726, men genindført ved forordningen af 30. september Forordningen fra 1739 er en næsten ordret gentagelse af forordningen fra I henhold til forordningen af 4. februar 1733 og deres instruks af 6. marts samme år udlagde udskrivningskommissionerne nogle øer samt nogle kystområder i Ribe og Ålborg stifter til sølimitdistrikter. Disse distrikter blev ikke inddelt i lægder, og deres beboere skulle ikke udskrives til soldater, men kun gøre tjeneste på flåden efter behov. Forordningen af 17. juli 1737 fastsætter reglerne for sølimitternes indrullering. Forordningen bestemte, at alt tjenstdygtigt mandskab i distrikterne skulle indføres i ruller, som skulle ajourføres på årligt afholdte sessioner i forbindelse med en mønstring af de indrullerede. Der skulle føres særlige ruller over drengene, som var under 14 år, og præsterne skulle indsende lister over fødte, fraflyttede og døde til sessionerne. De indrullerede, som blev fritaget for folke- og familieskat, måtte tage hyre med hvilke skibe de ville; men de skulle vende tilbage til deres godser, som ingen, heller ikke de, der var under 14 år, måtte forlade uden lovligt pas. De, der fæstede gårde på 2 td. hartkorn eller mere, blev slettet af rullen. Medens forordningen fra 1737 kun gælder for sølimitdistrikterne, er forordningen af 1. februar 1770 landsomfattende. Forordningen påbød, at alle købstadfolk, som ernærede sig af søen, og deres børn samt de, der boede i de kystområder og på de øer, som var eller fremtidig blev udlagt til sølimitdistrikter, skulle indføres i sørullerne og have indrulleringspas. De, der var indført i hovedrullerne, skulle "udi samme blive stående", til de blev 50 år gamle. Derefter skulle de overføres til ekstrarullerne. De, der\nAmterne blev opdelt i 1656 lægder. Lægd betyder inddeling og kunne typisk være et sogn\nLægdsruller Med den standsopdelte værnepligt, der indføres 1788 opstår et behov for registrering af dem, der kunne komme på tale som soldater. Ca. 200.000 mand skulle registreres i Lægdsruller. Amterne\nuden at landet besværes\nJens Holmgaard uden at landet besværes Studier over Frederik 4.s landmilits med særligt henblik på spørgsmålet om stavnsbånd og bønderkarlenes vilkår i øvrigt Udgiverselskabet ved Landsarkivet for Nørrejylland\nSlægtsforskeren og godsarkiverne Michael Dupont Hvad kan vi nå Hvordan finder man det rigtige arkivalie Hvilke opgaver havde godserne Daisy Lægdsruller Skifteprotokoller Fæsteprotokoller Tilgængelighedsregler\nLægdsruller. Erik Kann Aalborg Maj 2019\nLægdsruller Erik Kann Aalborg Maj 2019 Landlægdsruller Sølægdsruller Landlægdsruller Historisk baggrund Disposition At lære at køre på cykel Kan vi ikke undvære lægdsruller? Hvad er en lægdsrulle? Landets\nSoldaterne og kilderne til deres færden\nSoldaterne og kilderne til deres færden Introduktion Tre perioder: 1867, 1867 1920, 1920 1. Lovgivningen vedr. udskrivningsvæsnet 2. Udskrivningskilder: Hvad og hvor? 3. Andet materiale Afslutning og spørgsmål\nSide. 1 9 Tavlhøjcenteret Side. 2 Fæstebonden For de fleste slægtsforskere vil det være relevant at beskæftige sig med fæstere og de hovedgårde, som vore forfædre har været underlagt. Men hvad er det for\nRytterdistrikt. Fra Wikipedia, den frie encyklopædi. Gå til: navigation, søg\nRytterdistrikt Fra Wikipedia, den frie encyklopædi Gå til: navigation, søg Rytterdistrikterne opstod, efter at rytteriet i 1670 blev gjort nationalt. Udskrivningen hertil blev foretaget på det efter\nSide. 1 22 Tavlhøjcenteret Side. 2 Fæster ved godserne Mange af vore forfædre havde fæstet en ejendom ved en godsejer, det være sig ved et privat gods, krongods eller ryttergods. Godserne tog sig af mange\nLÆGDSRULLER & SØRULLER\nFOREDRAG OM LÆGDSRULLER & SØRULLER Lægdsruller og søruller er lister over personer, som er værnepligtige. At man står i rullen betyder ikke, at man har været indkaldt til tjeneste. Centraladministationens\nBonden og Slægtsforskeren\nBonden og Slægtsforskeren Hæfter til salg Kirkebøger og Folketællinger 50,00 Skifte- og overformynderivæsenerne 50,00 DAISY, AO og lægdsrullerne 50,00 Flytninger, Danske Kancelli, faderskabssager Amtsarkiver,\nVedtægter for KODA-DRAMATIK\nVedtægter for KODA-DRAMATIK Vedtaget 24. oktober 2016 1. Formål og hjemsted Stk. 1. Koda-Dramatik er en forening, der har til formål at forvalte komponisters og forfatteres, samt teaterog musikforlæggeres\nLBK nr 472 af 13/05/2011 Udskriftsdato: 26. juni 2019 Ministerium: Kirkeministeriet Journalnummer: Kirkemin., j.nr. 42992/11 Senere ændringer til forskriften LOV nr 1250 af 18/12/2012 LBK nr 297 af 14/03/2013\nDer føres mange vidner i sagen, ikke bare de direkte implicerede, men også vidner, der skal gøre rede for de tiltaltes personlighed og levned.\nFra retssalen Sagen mod Mette Kruusens og Juliane Marie Cain vedrørende bordel uden for Nørreport Sagen om bordeldrift uden for Nørreport Kort om sagen: Fruentimmerne Mette Kruusens og Juliane Marie Cain\nSekretariat og Digitalisering ARKIVVEDTÆGTER ARKIV\nSekretariat og Digitalisering ARKIVVEDTÆGTER ARKIV AUGUST 2017 Indhold 1. Formål 3 2. Organisation 3 3. Arkivalierne 3 4. Bevarings- og kassationsretningslinjer 4 5. Aflevering til Arkivet 4 6. Pligtaflevering\nSide. 1 16 Tavlhøjcenteret Side. 2 Pas Pas har været anvendt så langt tilbage som i 1500tallet, men skulle bruges ved forskellige former for grænser. Hvis man kort skal karakterisere, hvad et pas er, så


Sådan påvirker stress kroppen – Courses.Briannielsson.com\nAf Journalist Anne Rahbek\nStress er en stor trussel for kroppen, og derfor sætter den alt ind for at beskytte dig. Den tror nemlig, at du er i livsfare.\nNår et stort dyr truede stenaldermanden, gjorde hans krop sig klar til at kæmpe. Præcis på samme måde sætter kroppen sig i alarmberedskab, når den trues af stress. Tag med stressen på tur gennem kroppen.\nNår vi bliver stressede, øges blodgennemstrømningen i hjernen. Den del af hjernen, hippocampus, som vi bruger til at se muligheder og finde løsninger, bliver overbelastet. Den kan ikke længere regulere stresshormoner, og begynder på længere sigt at skumpe. Det gør os blandt andet dårligere til at huske. Samtidig vokser en anden del af hjernen, amygdala, og det giver os destruktive følelser. Pludselig kan vi ikke længere overskue situationen eller se nogen vej ud.\nUnder stress ændres vejrtrækningen automatisk. Vi trækker vejret hurtigere og mere overfladisk, fordi kroppen tror, vi er i fare. Det betyder, at åndedrætsmusklen arbejder alt for svagt, og hjælpemusklerne omkring må derfor på overarbejde for at sikre, at der kommer ilt nok rundt i kroppen. Den dårlige vejrtrækning kan give muskelspændinger, dårlig fordøjelse og en endnu mere stresset psyke.\nHjertet og blodtrykket\nStressen baner sig også vej ud i vores blodbaner. Det gør, at vores blodtryk stiger, og det tvinger hjertet til at arbejde hårdere på at pumpe blodet rundt i kroppen. Det kan svække hjertet. Faktisk viser undersøgelser, at stress kan skade hjertet næsten lige så meget som tobak. Det høje blodtryk forøger også risikoen for blodpropper og kan give smerter i brystet.\nStress går også udover maven. Det sænker vores produktion af bugspyt og galde, som er nødvendige for at nedbryde maden. Det kan give maveproblemer som forstoppelse eller diarré. Derudover begynder leveren at frigøre fedtsyrer til musklerne for at give dem mere energi til fysisk kamp. Fedtsyrerne ender dog oftest med at være nytteløse, fordi kroppen ikke skal præstere fysisk.\nEn del af kroppens alarmberedskab går også ud på at klargøre musklerne til kamp. Stress udløser på samme måde spændte muskler, særligt i nakke og skuldre. Længerevarende muskelspændinger kan give smerter og gøre dig mere træt, fordi kroppen bruger energi på at holde musklerne spændte.\n8 ugers individuelt stress forløb\nTidligereTidligere indlægHello world!\nNæste indlæg3 hårde trends, der giver dig grund til at træne nærværNæste


Forældrekøb af andelslejligheder er populært\nForside / Nyheder / Flere forældrekøber sig ind i boligforeninger\nDet er stadigt sværere at finde lejeboliger i studiebyerne, og det har fået forældrekøb til at storme frem. Samtidigt åbner flere andelsboligforeninger op for købsmetoden.\nSommerferien er slut, og de unge mennesker skal studere – men en lejebolig i studiebyerne er svær at få fat i. Og finder man den, konkurrerer man ofte med et hav af andre interesserede. Flere forældre vælger at løse den pressede boligsituation ved et såkaldt forældrekøb, så deres børn får et sted at bo til en overkommelig boligafgift – og også andelsboligforeningerne vænner sig mere til tanken. Vi møder en københavnsk studerende, der købte sin andelsbolig med forældrenes hjælp, og får en snak om forældrekøb, frihed og fremtid.\nForældrekøb og -finansiering er populært\nEt forældrekøb betyder, at forældrene køber en bolig, som derefter udlejes til barnet for en ubegrænset tidsperiode – uanset om der er tale om ejer- eller andelslejligheder. Tendensen går hen imod, at flere andelsboligforeninger åbner op for forældrekøb af andelsboliger. Nykredit oplever eksempelvis, at cirka 25 procent af alle lejlighedssalg er forældrekøb; herunder forældrekøb af andelsboliger.\nMen ved andelsboligkøb er der faktisk ofte tale om en såkaldt forældrefinansiering – mange andels- boligforeninger tillader nemlig ikke forældrekøb, da deres vedtægter kræver, at andelshaveren selv skal bo i boligen. Forældrefinansiering er derfor en vej til at hjælpe sit barn til en bolig: Løsningen indebærer, at forældrene låner barnet penge til at købe andelsboligen. Universitetsstuderende Tim Stender er en af dem, der har fået forældrefinansieret sin andelsbolig på Islands Brygge i København:\n„Grundlaget for forældrekøbet var, at lejemulighederne i København var begrænsede og, til en vis grad, unfair. Der var og er en tendens til, at udlejerne hævede priserne på værelserne, udelukkende for at tjene lidt ekstra. Mine forældre og jeg så, at andelsboligmarkedet i 2014 var relativt lavt, og boligmarkedet var lige så stille begyndt at stige igen. Derfor så vi købet af andelen som en sikker investering,“ siger han.\nFordele ved forældrefinansiering\nOg der er da også flere fordele ved at forældrefinansiere en andelsbolig. Barnet indtræder i andelsboligforeningen på lige vilkår med alle andelsboligforeningens medlemmer. Det er også barnet, der står for betaling af boligafgiften, får glæde af eventuelle prisstigninger på boligen og får en stemme på generalforsamlingerne. Men også forældrene kan drage fordele af at forældrefinansiere. De bliver ikke beskattet af lejeindtægt, da de ikke modtager lejebetaling fra barnet, som selv betaler boligafgift til andelsboligforeningen. Hvis forældrene samtidig har optaget lån for at låne barnet penge – eksempelvis via lån i friværdien – ja, så får forældrene det fulde skattefradrag for lånet.\nMere frihed med et bedre lån\nOg der findes flere måder at foretage finansieringen på. Tim og hans forældre valgte en løsning, hvor forældrene slipper for alle udgifter; deres låneløsning forrentes og afdrages, og Tim overtager det lån, som forældrene optager. På den måde betaler Tim af på et lån med en bedre rentesats, end han selv havde mulighed for at få:\n„Lånet giver mig større frihed i form af den bedre rentesats – for mine forældre kunne få en væsentligt lavere rentesats, end jeg kunne. Jeg betaler derfor af på deres lån, hvilket jeg ser som den mest stabile afdragsordning. Og følelsen af, at lånet bliver mindre, når jeg afdrager på det, gør, at andelsboligen også ses som en god investering. Også selvom det er en investering i sig selv bare at finde et sted at bo i København,“ siger Tim.\nForældrekøb bliver til fælles projekt\nHvor det tidligere primært var forældre med rigtig god økonomi, der havde mulighed for at forældrekøbe andelsboliger til deres børn, er gruppen i dag blevet bredere. Større fokus på en god økonomi samt opsparinger blandt forældrene gør det muligt for flere forældre at hjælpe. Og da det principielt er forældrenes penge, der bliver brugt på andelsboligen, gør det også andelsboligen til et fælles projekt mellem forældre og barn:\n„Mine forældre har noget at sige, men de er ikke de endelige beslutningstagere, når der skal ske noget i og omkring lejligheden; eksempelvis renoveringer. Det er en fælles beslutning, der tages løbende. Selvfølgelig afhænger det af, hvor relevant ændringen er, og i hvilket omfang jeg drager fordel af den på det givne tidspunkt. Men alle beslutninger eller renoveringer, der foretages i lejligheden, kan jo betegnes som forbedringer, som på et senere tidspunkt kan tillægges lejlighedens værdi. Derfor er mine forældre ligeså interesserede i, hvad der foretages i lejligheden, som jeg er. Men det er nu stadig min lejlighed, og det ved de også godt,“ pointerer Tim.\nNår nogle andelsforeninger alligevel ikke tillader forældrekøb, handler det blandt andet om engagement. Nogle foreninger frygter nemlig, at barnet ikke på samme måde engagerer sig i lejligheden og foreningen, når det ikke selv har lagt pengene. Eller at barnet ser andelsboligen som en midlertidig bopæl:\n„Nu er jeg så heldig at bo på Islands Brygge med alt inden for cykelafstand. Derfor ser jeg bestemt min løsning som permanent. Jeg har boet her i to år nu, og jeg har ikke tænkt mig at flytte foreløbigt. Jeg færdiggør mit studie om to år, og jeg har udlejet det ene værelse. Den eneste ændring bliver nok, at jeg kan sidde i lejligheden alene som færdiguddannet om et par år. Derfor følger jeg også med i foreningen og ser mig selv her en del år endnu – med mindre noget uventet opstår,“ forklarer Tim.\nVærelsesudlejning hjælper økonomien på vej\nOg netop værelsesudlejning kan være en nødvendighed, selv ved forældrekøb eller -finansiering. Også for at barnet undgår at bruge hele sin økonomi på husleje, diverse faste udgifter og eventuelt afdrage på lånet. Og så kan det eksempelvis også løse en kritisk boligsituation for en ven. Begge får på den måde et sted at bo og kan få hverdagen til at fungere – også uden at skulle spise pasta med ketchup hver dag. Men barnet skal som udlejer være opmærksom på, hvilke regler der gælder for udlejning af et værelse – og hvordan man fastsætter huslejen. Og så er en god lejekontrakt vigtig – den sikrer klare retningslinjer mellem begge parter under hele lejeperioden.\nEr andelsboligen forældrekøbt, hvor forældre udlejer til barnet og barnets ven eller kæreste, er det også essentielt at udarbejde en god lejekontrakt. Hvis personerne har beboet boligen i mere end to år, vil begge personer have lige stor ret til leje af lejligheden – hvis de begge to har underskrevet lejekontrakten. Derfor er det vigtigt at sammensætte en god lejekontrakt, inden barnets kæreste eller ven flytter ind. Skulle et brud eller en flytning pludselig opstå, giver lejekontrakten nemlig klare svar på, at barnet har ret til at blive i lejligheden – uanset hvor længe den anden part har boet der.\nJeg har brug for at vide om regler for forældre køb også gælder omvendt? Min datter tænker at købe en andelsbolig som jeg så som pensionist ville leje, her et det særligt vigtigt at jeg kan blive boende også efter 2 år. Min datter bor ikke i kommunen hvor andelsbolligen er til salg.\nJudie leithoff - 4 år siden\nMange tak for din henvendelse. Regler for forældrekøb varierer fra andelsboligforening til andelsboligforening. Typisk er det i vedtægterne for foreningen defineret, hvilke regler der gælder for forældrekøb. Jeg vil derfor anbefale dig at se nærmere på den pågældende forenings vedtægter og høre bestyrelsen, hvordan foreningen håndterer “omvendt forældrekøb”.\nGod vind med den nye andelsbolig.\nHej, jeg ved godt artiklen er 2 år gammel, men man kunne da håbe på svar. Jeg står i en situation, hvor som i ovenstående er jeg “barnets ven”. Vi har boet sammen i godt og vel 4 måneder, men nu vil han have mig ud grundet, at han ikke mener vi fungerer sammen som roomies. Så mit spørgsmål er egentlig bare om han har ret til det og hvor lang tids opsigelsesvarsel han skal give mig?\nTG - 2 år siden\nTak for din henvendelse. Dine rettigheder som lejer er bestemt af den lejekontrakt, som er lavet ved indflytningen. Her bør stå, hvor lang opsigelsesfrist begge parter har. Normalvis kan udlejer til enhver tid opsige lejemålet med 1 måneds varsel, hvis ikke andet er aftalt med lejer i kontrakten. Opsigelsesfristen kan dog aldrig være kortere end 1 måned, hvis I har en kontrakt.\nDu kan læse mere om dine rettigheder i lejeloven: https://www.lejeloven.dk/lejer/fremleje-vaerelse


⇒ Køb ORIS AQUIS DATE automatik armbåndsur i titanium med grå skive og lænke – 16800 kr.\nEn række internet firmaer yder nu om dage mange forskellige fragttyper. En af de mest anvendte er i dag at få leveret til en pakkeshop, fordi det så giver dig god fleksibilitet til at kunne afhente de bestilte produkter præcis når det passer dig. Denne er jo ret uproblematisk, samt i mange tilfælde også den billigste form for fragt ved køb af ORIS AQUIS DATE automatik armbåndsur i titanium med grå skive og lænke.\nDu burde omvendt udse dig at vælge udbringning til din bolig eller til din arbejdsplads. Denne viser sig tit lidt dyrere, men tillige super ligetil. Den mest letkøbte løsning til levering vil dog til enhver tid være selv at hente produkterne, som desværre stiller krav om at du bor nær online forhandlerens arbejdslager.\nLeveringshastigheden på Herreur m. lænke er jo ualmindeligt central når man har brug for produkterne øjeblikkeligt, så derfor er det ret så vigtigt at man besigtiger tidshorisonten for levering ved det pågældende produkt.\nFlere internet webshops lover 1 dags levering på en hel del varer, eksempelvis ORIS AQUIS DATE automatik armbåndsur i titanium med grå skive og lænke, hvilket nødvendiggør at bestillingen køres igennem tidligere end et besluttet tidspunkt, med det formål at de sandsynligvis kan nå at få pakken betjent forinden pakkepersonalet har fyraften.\nNogle online outlets præsterer gratis levering, men i mange tilfælde er det under betingelse af at man bestiller for et fastslået beløb. Desuden burde du snuppe den prisbilligste leveringsmodel, der oftest – ligegyldigt om man befinder sig tæt på Aalborg, Solrød Strand eller Bramming – vil blive at få dem til at bringe din ordre til en pakkeshop.\nDet er i dag særdeles enkelt for almindelige mennesker at finde de laveste priser hos diverse e-forhandlere, og på grund af dette har flere Oris internet foretagender ikke kunne lade være med at nedbringe salgspriserne på specielt deres bedst i test produkter – til børn og babyer, og yderligere også til kvinder og mænd – helt i bund, og endda nogle gange tilbyde gratis fragt.\nDet kan dog ikke desto mindre være lønsomt at undersøge en række internet outlets efter udsalg på ORIS AQUIS DATE automatik armbåndsur i titanium med grå skive og lænke forud for at du bestiller, så du er på den sikre side med at få den mest betalelige pris.\nDu bør ikke desto mindre være obs på, at i tilfælde af at en online virksomhed annoncerer et produkt til en udsalgspris som kan virke ubegribelig tiltalende, er det tit være en indikator for en bedragerisk e-forhandler. Køb med kort er i hvert fald dækket ind under en lovbestemmelse, som begunstiger dig overfor svindlende online outlets.\nGenerelt tilråder vi kortbetalinger eller mobilbetaling. Som alternativ kan du drage fordel af en afdragsordning som fx ViaBill, for så vidt du higer efter at afbetale regningen over et længere tidsrum.\nFør nogen handler hos en Oris webbutik behøver man principielt få overblik over webshoppens handelsvilkår, men det er ofte ikke specielt ophidsende.\nAlternativet er at undersøge hvorvidt internet virksomheden er e-mærke tilsluttet, da det almindeligvis er en tryghed om at internet selskabet forsvarer gældende dansk lovgivning, tillige med at webbutikken jævnligt revideres af specialister der har ekspertise inden for vilkårene. Det giver dig anledning til assistance, for så vidt du forvoldes udfordringer i forbindelse med din shopping.\nTilsvarende er det klogt at man er sat ind i de mest basale retningslinjer der kan have indflydelse på handlen, som for eksempel hvilken returrettighed e-shoppen har. Derfor er det tilmed essesentielt, at man stadigvæk bibeholder ens faktura e-mail, så man fremadrettet vil kunne bekræfte sin shopping af ORIS AQUIS DATE automatik armbåndsur i titanium med grå skive og lænke, om du er herre eller dame.\nTrustpilot frembringer en række fantastiske muligheder for at eksaminere adskillige nuværende forbrugeres domme og derfor stiller vi forslag om, at du eksaminerer e-forretningens kritik af ORIS AQUIS DATE automatik armbåndsur i titanium med grå skive og lænke forinden du færdiggør din shopping.\nFacebook bringer dig derudover tilpas nyttige chancer for at få kendskab til e-butikkens pålidelighed. I øvrigt er der faktisk internet outlets hvor det er muligt at tilkendegive en anmeldelse af deres køb, hvilket ydermere kan drages fordel af til vurdering af kundernes tilfredshed.\nDenne hjemmeside er finansieret ved hjælp af annoncer. Vi har tætte samarbejder med en del online webshops da vi præsenterer firmaernes produkter, og modtager provision når de personer vi sender videre gennemfører en transaktion.\nInformationer omkring tilbud og shops på nettet i Danmark vedligeholdes ofte, men det er umuligt for os at give garantier imod forandringer der potentielt er udarbejdet siden sidste opdatering af websitets oplysninger.


Camping Duinoord på Ameland | Holland | Rent-a-Tent\nNes, Ameland, Holland\nse alle billeder (15 )\nFå et pust af frisk luft på Amelands strand\nCamping Duinoord ligger midt i klitterne og direkte på Nordsøkysten nær byen Nes. Ameland er en unik og utrolig smuk del af Holland. Tag på dejlige cykelture på øen, kig efter skaller på stranden og nyd den smukke natur.\nBørnene elsker de mange legepladser og i højsæsonen arrangerer det entusiastiske aktivitetsteam masser af underholdning, såsom sporleg og spil på stranden. I den centrale bygning på campingpladsen finder du et cafeteria, en snackbar og legerum. Du kan nyde en kold pilsner, en kop kaffe eller en portion velsmagende pommes frites på terrassen. Camping Duinoord har et minimarked til indkøb af de nødvendige dagligvarer, og her kan du få friskt brød hver morgen. Noget at fejre? Du finder et stort udvalg af kager og andet bagværk.\nAmeland er ideel til at blive udforsket på cykel. På pladsen kan du leje cykler og tage på skønne ture overalt på øen. Eller hvorfor ikke tage på en vidunderlig strandtur? Der findes mange unikke planter og fugle på øen.\nCamping Duinoord er bilfri. Tager du bilen med over til Ameland? Så læsser du din bagage af ved ankomsten og parkerer derefter din bil på den centrale parkeringsplads ca. 50 m fra teltene (betalt) eller på den offentlige parkeringsplads lige udenfor campingpladsen (gratis). Hvis du ikke tager bilen med over, kan du tage bussen eller en taxa fra kajen til campingpladsen. Færgeoverfarten fra Holwerd til Ameland tager ca. 50 minutter. Vi råder dig til at bestille overfarten hjemmefra.\nPrøv vores GlamLodge Premium telt på den bæredygtige og miljøvenlige campingplads på øen Ameland. Sanitetsbygningen er lavet af genbrugsplastik og for at begrænse luftforureningen bruger varmtvandsbeholderen ikke gas til opvarmning. Vi passer på naturen og miljøet omkring os, og derfor har vi reduceret vores gasforbrug.\nNyd en dejlig strandferie på Camping Duinoord!\nGlamlodge telt Premium\nSanitetshytte med brusebad, toilet og håndvask\nBarbecue ("skottelbraai"), ventilator og varmeovn\nAntal pladser 773\nKøbenhavn 715 km\nTeltene er placeret på den SYDlige del af Camping Duinoord.\nHvorfor skal du vælge Camping Duinoord?\nSmukke vandreture gennem klitterne og skoven\nDer er mere end 90 km cykelstier på øen Ameland\nPrøv den spændende sport kitesurfing\nMuligheder for lange rideture\nBesøg maleriske steder og nyd udsigten\nEn ferie på Ameland handler om natur og strand. Fra Camping Duinoord kan du gå direkte ned på Nordsøstranden. Du kan cykle fra landsby til landsby på de mange cykelstier. Vil du prøve lidt mere spænding? Så prøv Kitesurfing, også kendt som Kiteboarding. Der er flere surfskoler, hvor du kan få en prøvetime. Du kan også spille golf, ride, bowle eller fiske. Der er uendelige muligheder for en uforglemmelig ferie på Ameland.


Prodekan Per Baltzer Overgaard glæder sig til samarbejdet med det nye forskningsudvalg. Foto: Aarhus BSS Kommunikation\n4. februar 2019 af Sinne B. Jakobsen\nAarhus BSS’ nye forskningsudvalg skal fremover være et forum for forskningsstrategiske drøftelser på tværs af fakultetet. Udvalget skal fungere som sparringsorgan for dekanatet og fakultetsledelsen i centrale forskningsspørgsmål og eventuelle høringer - og dermed også understøtte prodekanen for forskning i at varetage fakultetets forskningsmæssige interesser på AU og over for omverdenen.\nDet nye forskningsudvalg består af ét medlem fra hvert institut. Medlemmerne er udpeget af institutlederne og er enten instituttets vice-institutleder for forskning eller en tilsvarende forskningsansvarlig ledelsesrepræsentant. Associate dean med ansvar for EU-finansiering Niels Mejlgaard er også medlem, mens prodekan for forskning Per Baltzer Overgaard er udvalgsformand. Han er godt tilfreds med sammensætningen af det nye udvalg:\n”Vi har fået samlet et stærkt hold af erfarne senior-VIP'er, som alle er gået til opgaven med stor entusiasme,” fortæller han. ”Det betyder rigtig meget, at vi nu kan trække på så dygtige og erfarne folk i forhold til forskningsstrategiske spørgsmål – både internt på AU og i forhold til verden omkring os. Jeg glæder mig meget til det fremtidige samarbejde.”\nGodt at sparre med hinanden\nEt andet centralt formål med udvalget er at udveksle erfaringer på tværs af fakultetet om for eksempel ansøgningsmuligheder i forbindelse med større fonde/calls - og at drøfte ideer til nye tværgående projekter og forskningsinitiativer. Prodekan Per Baltzer Overgaard glæder sig over, at fakultetet nu har et forum, hvor institutterne sammen kan drøfte forskningsrelaterede emner på tværs af fagligheder:\n”Selvom vores seks institutter er forskellige, står de jo overfor mange af de samme udfordringer for eksempel i forhold til eksterne midler og publicering,” siger han. ”Her er det godt at kunne sparre med hinanden. Jeg håber derfor, at udvalget bliver et forum, hvor man kan drage nytte af hinandens erfaringer til glæde for hele fakultetet og det enkelte institut.”\nDet nye udvalg mødtes den første gang d. 10.januar og vil efter planen mødes fire gange årligt eller efter behov.\nMedlemmer af forskningsudvalget:\nProfessor Peter Lindgren, Institut for Forretningsudvikling og Teknologi\nProfessor Helena Skyt Nielsen, Institut for Økonomi\nProfessor Birgitte Egelund Olsen, Juridisk Institut\nProfessor Lars Frederiksen, Institut for Virksomhedsledelse\nProfessor Christoffer Green-Pedersen, Institut for Statskundskab\nProfessor Peter Krøjgaard, Psykologisk Institut\nAssociate dean med ansvar for EU-finansiering Niels Mejlgaard\nProdekan for forskning Per Baltzer Overgaard (formand)\nVil du vide mere om det nye forskningsudvalg?


Covid-19 Info - Nørrebro Fysioterapi og Træningscenter\nJa, det kan du godt. Husk at du skal medbringe dokumentation på en negativ coronatest, som maksimalt må være 72 timer gammel eller et gyldigt coronapas. Vi har stadig stor fokus på at alle medlemmer skal kunne føle sig trygge, og derfor værner vi også om sikkerhed, afspritning samt afstand. Her kan du læse mere om Fitness & COVID-19 hos os\nDu kan stadig gå til din holdtræning i Nørrebro Fysioterapi. Vi har måtte mindske antallet\naf holddeltagere til 10 personer inklusiv underviser. For at sikre at du stadig kan gå til\ntræning, har vi i stedet udvidet antallet af hold. For at sikre din plads til de næste hold, skal\ndu booke dit hold forud.\nSundhedsstyrelsen har understreget at sundhedsvæsnet er åbent, og således ikke er omfattet af de seneste restriktioner. Vi håndhæver stadig alle de smitteforebyggende tiltag der stilles fra Sundhedsstyrelsen, så du trygt kan få behandling hos Nørrebro Fysioterapi. Vi tilbyder også telekonsultationer i det omfang, det er fagligt forsvarligt og relevant. Telekonsultation kan du læse mere om nedenfor\nHar du brug for hjælp til specifikke problemstillinger gennem råd og vejledning, kan du booke en telekonsultation ved en af vores fysioterapeuter. Her kan du, via en telefonsamtale, få råd og vejledning ift. selvbehandling og træning. For at booke en telekonsultation, skal du ringe til klinikken, hvor du vil kunne booke en telekonsultation hos en af vores fysioterapeuter.\n6. APRIL ÅBNES DER FOR MASSAGE\nFor at kunne modtage behandling skal du kunne forevise et coronapas, der viser, at du enten er færdigvaccineret, har haft corona eller har en negativ test, der er max. 72 timer gammel.\nCoronapasset vises til behandleren inden behandlingsstart.\nDu kan kontakte os på tlf: 35 81 48 00


56-årig mand idømt fire måneders fængsel for påkørsel af kvindelig bekendt | TV2 Nord\n56-årig mand idømt fire måneders fængsel for påkørsel af kvindelig bekendt\n15. sep 2021, kl. 16:41\nFire måneders ubetinget fængsel og frankendelse af førereretten i et år. Sådan lød straffen til en 56-årig mand, der onsdag blev kendt skyldig i at have kørt en 29-kvindelig bekendt ned, så hun brækkede et ben og beskadigede en ankel. Det fortæller anklager Thomas Klingenberg.\n- Det er jo sådan set vanvidsbilisme, bevidst at påkøre andre med en bil, siger anklageren.\nSelv om der er tale om vanvidsbilisme, bliver der dog ikke tale om konfiskation af bilen, da det i dette tilfælde ville være urimeligt over for kvinden, lyder det fra Thomas Klingenberg.\nKørte kvindelig bekendt ned med vilje:29-årig kvinde fik benbrud\nEpisoden fandt sted om morgenen 27. juni i år, hvor den 56-årige mand ville bruge den 29-årige kvindes bil. Det afviste kvinden, fordi hun selv skulle bruge den for at komme på arbejde, og situationen udviklede sig til et heftigt skænderi. Diskussionen endte med, at manden tog nøglen til bilen, og da kvinden forsøgte at ringe til politiet, kastede han hendes mobiltelefon og tegnebog ud af et vindue på første sal.\nMens kvinden løb ned og samlede kreditkort og andet fra tegnebogen, satte manden sig ind i bilen. Han låste sig inde, og mens kvinden stod bag bilen, begyndte han at bakke, mens han råbte noget i retning af, at hvis hun ikke flyttede sig, ville hun blive kørt over.\nHan kørte lidt frem igen, hvorefter han på ny satte bilen i bakgear og kørte mod kvinden, der fortsat stod bag bilen. Denne gang fortsatte manden kørslen med det resultat, at han kørte over den 29-årige kvindes venstre ben, så hun pådrog sig benbrud og skader på sin ankel.\nUdover grov vold blev manden dømt for at undlade at hjælpe kvinden, efter at hun var kommet til skade. Efter påkørslen råbte manden ’Fede kælling’ eller lignende efter hende, hvorefter han kørte fra stedet og efterlod den kvæstede kvinde på parkeringspladsen.\nDen 56-årige mand blev anholdt nogle dage senere på Sjælland, hvor han var på arbejde, og han har siddet varetægtsfængslet lige siden. Han har indtil retsmødet onsdag nægtet sig skyldig, men han modtog dommen.


Regurgitation - Krampe - January\nFor nylig er fornyelsen af hjerte-kar-sygdomme bemærket. Indtil for et par årtier siden blev hjertemuskelsygdomme udelukkende betragtet som ældre. I dag er aldersgruppen for ramte mænd og kvinder fra 20 til 45 år gammel. Regurgitation af tricuspid-ventilen hos børn og voksne er ingen undtagelse. Denne hjertesygdom er medfødt og kan diagnosticeres inden babyen fødes ved at udføre en ultralydsskanning (ultralyd) på en gravid kvinde.\nRegurgitation af den tricuspide hjerteventil - hvad er den, og hvad er arten af denne sygdom? I den kardiologiske afdeling for medicin er regurgitation blodstrømmen fra det ene kammer i hjertet ind i et tilstødende rum..\nSygdommen har 4 grader, afhængigt af typen af ventil, der blev beskadiget.\nDe mest almindelige typer af sygdommen er mitral regurgitation og aorta regurgitation. I nogle tilfælde kan patienten have begge typer patologi..\nDen patologiske proces har fire stadier i dens udvikling. Der er 5 faser, som kardiologer udleder separat - fysiologisk regurgitation:\nGrad 1 tricuspid ventil regurgitation - blod strømmer ind i atriet fra hjertekammeret gennem ventil foldere.\nRegurgitation af klasse 2 er en sygdom, der skal behandles. Det er kendetegnet ved blodstrømmen fra ventilen, mens strømmen overstiger 20-25 mm.\nRegurgitation af tricuspid ventilen i 3. grad - strømmen overstiger 2 cm.Diagnose af denne sygdom er ikke et problem.\nGrad 4 - blodgennemstrømningen overstiger 2 cm.\nGrad 5 er et fysiologisk fænomen. Udgør det en trussel mod en persons helbred og liv, og bliver de taget i hæren med en sådan diagnose? I modsætning til de første 4 stadier af hjerteklappesygdom er denne type ikke en alvorlig patologisk proces, forudsat at den ikke udvikler sig yderligere.\nDen vigtigste faktor, der provokerer udviklingen af en unormal proces i hjerteklapperne, er valvularinsufficiens på baggrund af hjertedilatation. I nogle tilfælde forekommer sygdommen på baggrund af udviklingen af gigt, endokarditis eller på grund af regelmæssig brug af visse medikamenter.\nÅrsagerne til at provokere regurgitation af den primære hjerteklap:\nInflammatorisk proces på bindevæv - gigt.\nInfektiøs endokarditis i hjertet (forekommer i de fleste tilfælde hos personer med stofmisbrug).\nMedfødt hjerteklapsygdom, hvor deres foldere er forskudt eller fraværende overhovedet.\nHøjt blodtryk i lungerne (hypertension).\nUdvidelse af ventriklen.\nInsufficiens i hjertekammerne.\nMedfødt misdannelse af atrialsepta.\nObstruktion i lungearterien.\nSymptomer på trikuspid regurgitation afhænger af sygdomsstadiet og dens type. 1 og 2 grad af regurgitation har praktisk taget ingen udtegnede tegn.\nDet eneste, patienten kan være opmærksom på, er pulsering af venerne placeret på nakken. Årsagen til dette er højt blodtryk. For at opdage fænomenet er det nok at lægge din hånd på højre side af nakken.\nMurmer i hjertemuskelen (høres især godt ved indånding).\nEn skarp smerte i hypokondrium kan signalere hjerteproblemer\nDette symptomatiske billede kan indikere andre sygdomme i det kardiovaskulære system, derfor er tremor i venerne i nakken det mest nøjagtige diagnostiske billede..\nFunktioner ved pædiatrisk regurgitation\nRegurgitation af tricuspid-ventilen i fosteret, registrering af fænomenet er muligt i de tidlige stadier af udviklingen ved hjælp af ultralyd. I de fleste tilfælde er denne patologi forbundet med en afvigelse i kromosomerne i DNA-kæden (Downs syndrom). Selvom et helt sundt barn kan have genoplivning. Tilstedeværelsen af dette fænomen indikerer ikke en udviklingsafvigelse..\nI fravær af andre sygdomme i det kardiovaskulære system udjævner ventilens arbejde uafhængigt med alderen. Hvis der imidlertid er rapporteret om fænomenet, er det nødvendigt regelmæssigt at besøge en kardiolog for at overvåge den mulige udviklingsproces..\nFor at etablere en diagnose skal patienten gennemgå en ultralydprocedure. Lægen undersøger historien, elektrokardiografi, hjertemuskelkateterisering og røntgen af brystet udføres.\nBehandling af regurgitation er kompleks. Metoder til kirurgisk og konservativ behandling anvendes. På udviklingsstadiet 1 er en regelmæssig undersøgelse af en kardiolog tilstrækkelig.\nI nærvær af defekter og patologiske processer i det kardiovaskulære system, der provokerede overtrædelser i hjerteklapperne, er alle behandlingsmetoder rettet mod at stoppe dem. Den anden fase af sygdomsudviklingen skal behandles med specialiserede medicin. Som regel ordineres patienten til at tage diuretika, og lægemidler, der slapper af musklerne i karvæggene, kalium.\nKirurgiske operationer udføres om nødvendigt - fra annuloplastik til fuld protese.\nAlle burde vide, at der er lægemidler, der forårsager hjertestop. I denne forbindelse rådgiver eksperter mod selvmedicinering. Det er nødvendigt at tage medicin først efter godkendelse af den behandlende læge.


Der er flere velfærdsjægere på vej!\nSunday, 20 May 2018 Calculating...\nForfatter Emne: Der er flere velfærdsjægere på vej! (Læst 347 gange)\n« Dato: April 20, 2017, 09:39:37 am »\nFra 1/1 til og med 6/4 i år har politiet nægtet 546 personer indrejse i Danmark.\nDet viser Rigspolitiets opgørelser.\nMen der er ingen, der aner hvor mange der kommer illegalt ind i landet, når politiet ikke er til stede ved grænsen.\n"En opgørelse over de afvistes nationalitet viser, at de primært er fra Mellemøsten og Afrika.\nDet er tankevækkende, eller burde i hvert fald være det for de ansvarlige myndigheder på både EU- og nationalt plan, at det lykkedes flere tusinde illegale indvandrere at rejse tværs gennem Europa fra Middelhavet og helt til Danmark uden at blive stoppet.\nOg der er endnu flere på vej."\n- skriver Den Korte Avis i dag. (Iiih, hvor bliver jeg vred, men det er ikke på DKA, tværtimod!)\nOvenstående facts viser, at nok har vi en slags grænsekontrol, men vor situation er stadig af r.... til. Også fordi vi i Norden lades i stikken, når alle de velfærdsjægere får lov at rejse videre gennem land efter land.\nOg - ak ja! - i dag er det to år siden jeg skrev mine første to indlæg her på DD som Rudi. (Havde haft en kort periode inden som 'MannerKA', hvilket jeg aldrig har lagt skjul på - jeg har jo hentydet til det ved i min profil at skrive 'Manner, manner' nederst, så ingen ville være i tvivl. )\nJeg lagde tro mod min indstilling ud med at skrive, at jeg ville stoppe indtrængerne nede ved Middelhavet, ellers ville det gå helt galt. Hvad var det nu, der skete senere det år? Husker I, hvordan de traskede ind over vore grænser - og fik lov til det?\nMen min brug af ytringsfriheden fik rigtigt Brovtebanden op 'på mærkerne'.\nBugtalerdukken 'Tigermanden' mente, at "vi har plads til det hele" og at der skulle arrangeres flyrejser for indtrængerne, så vi kunne "få dem herop, kvit og frit." Og tigerens herre og mester skrev en hel novelle for børn, om "Sankt Rudi", en fæl forbryder.\nMon ikke én og anden læser fra dengang, kan se, hvem der så klarest?\n« Senest Redigeret: April 21, 2017, 11:16:11 am af DerRudi »\nDu er bare så falsk og intrigant\n« Svar #1 Dato: April 20, 2017, 10:33:32 am »\nJeg har aldrig sagt noget i den retning. Jeg har angrebet dig, fordi du vil undertrykke friheden, men jeg er ateist og modstander af religion. Samtidig er den personlige frihed ukrænkelig - og det kan ikke forenes med, at man forfølger en religion.\nProblemet er måske, at jeg ikke har lavet 1000 YO-YO oplæg, som du har - men de ret få gange jeg har kommenteret sharia, har jeg f.eks. skrevet:\nTilhængere af kalifatet er ikke velkomne\nHvis man ikke vil overholde grundloven, er man en forræder imod det danske folk\nIslam er ikke andet end gammel fordummende overtro, og du får en kasse bajere, hvis du kan kan finde et sted, hvor jeg har rost religionen.\nSv: Du er selv så falsk og intrigant\n« Svar #2 Dato: April 20, 2017, 03:32:48 pm »\nJeg har aldrig sagt noget i den retning.\n??? Hvilken retning? Jeg nævner dig kun for, at du for to år siden skrev en slags 'eventyr' for at udstille mig som 'ond' og en 'forbryder'.\nJeg har angrebet dig, fordi du vil undertrykke friheden, men jeg er ateist og modstander af religion. Samtidig er den personlige frihed ukrænkelig - og det kan ikke forenes med, at man forfølger en religion.\nHold kæææfft, hvor du kører tomgang! Gad nok vide, om du tror vi føler en slags pligt til at svare på dit vås år efter år?\nIngen her 'forfølger en religion'; det er jo dit eget påfund. Derimod er vi nogle, som til det sidste vil modarbejde, at en aggressiv blodideologi med afsæt i koranen vil sætte sig på vores land. Det er ikke at ville 'undertrykke friheden.'\nAt islam udover at være en (lov)religion især er et totalitært tankesæt, der styrer tilhængeren ud i mindste detalje, har du fået forklaret et UTAL af gange her på debatten. Men det hjælper jo ikke - eller rettere du er "vil-døv", fordi det vi skriver er i vejen for dit betalte virke som islamapologet!\nSå bliver man sådan her\nProblemet er måske, at jeg ikke har lavet 1000 YO-YO oplæg, som du har - men de ret få gange jeg har kommenteret sharia*), har jeg f.eks. skrevet:\nCapacents undersøgelse "Muslimer i Danmark" 2009:\n66 % af muslimerne mener, at ytringsfriheden skal indskrænkes og 81 % at det skal være forbudt at tegne profeten Muhammed.\n56 % af muslimerne mener, at det skal være forbudt at kritisere islam.\nWilke/JP-undersøgelse offentliggjort 11/10 2015:\nKoranens anvisninger skal følges fuldt ud? 77,2 % JA. I 2006 var det "kun" 62,4 %.)\nOg du skælder ud på MIG! Der er ellers mange 'forrædere mod grundloven' blandt de åh så 'moderate' muslimer, synes jeg!\nSv: Der er flere velfærdsjægere på vej!\n« Svar #3 Dato: April 20, 2017, 05:31:26 pm »\nCitat fra: DerRudi efter April 20, 2017, 09:39:37 am\nNår ingen aner hvor mange der er kommet illegalt ind i landet, hvorfor så overhovedet berøre emnet? Det er ikke illegalt at rejse ind i landet og søge asyl.\nJeg lagde tro mod min indstilling ud med at skrive, at jeg ville stoppe indtrængerne nede ved Middelhavet, ellers ville det gå helt galt.\nOg hvordan vil du så stoppe indtrængerne ned ved Middelhavet? Vil du sænke deres både. Vil du slæbe deres både ud på åbent hav, for at de kan krepere ynkeligt?\nEller vil du have et hegn? Og hvor skal det hegn så stå? Vil du hegne hele Middelhavet ude? For hegnet skal vel stå så langt ude, at de ikke kan bunde? Du står foran noget af en konstruktionsopgave, for jeg ved ikke hvor mange kilometer kystlinie Middelhavet, med alle øerne har. Det bliver 1000 gange dyrere end de planlagte rejser til Mars vil jeg tro?\nEr jeg nu ikke medlem af Brovtebanden mere? Nåja, på det seneste har jeg mest været til one-liners. Jeg må stramme den.\n« Svar #4 Dato: April 21, 2017, 08:20:11 am »\nHvad pokker Carlo - nu bruger du profilbilledet fra A.J. - hvordan kan det være??\nDu vil så gerne have, at jeg skal elske og forsvare islam - DerRudi\n« Svar #5 Dato: April 21, 2017, 11:24:13 am »\nSom sædvanlig går du efter manden i stedet for bolden.\nMuslimer der går ind for at erstatte dansk lovgivning med sharia hører ikke hjemme i Danmark (men det forsvarer ikke dine holdninger).\nMennesker er ikke dyr\nAlle mennesker er forskellige, og Fritz Hippler var inde på et skråplan, da han instruerede Der Ewige Jude, hvor han fremstillede et helt folk som stereotyper - tilsvarende du gør herover.\nLigesom muslimer er forskellige, er danskere også forskellige - f.eks. skiller de danskere sig ud, som i deres egen selvforståelse tilhører en høj-IQ race, som ikke vil blande blod med laverestående racer.\nKriminelle indvandrere - ud med dem\nVi skal ikke være naive, for det er ingen berigelse at importere kriminelle (eller nogen som vil skrive sharia ind i Grundloven) - den grundlov som på den anden side også indeholder gamle danske dyder som religionsfriheden, ytringsfriheden, retten til at danne (fag)foreninger og at den personlige frihed er ukrænkelig (uanset religion). Modstanden imod kriminelle og religiøse fanatikere bør ikke få os til at forkaste de gamle danske værdier - for så er det os selv, der ødelægger Danmark.\nDer er ingen udsigt til at indvandrere, som er blevet danske statsborgere, vil blive smidt ud af Danmark, men de havde heller ikke fået statsborgerskab, hvis de havde været kriminelle.\nSv: Vorherre bevares!\n« Svar #6 Dato: April 21, 2017, 11:38:51 am »\nMennesker er forkellige, men de mennesker der underkaster sig den totalitære levevis (her islam), får ikke i nævneværdig grad lov til at være så forskellige. Eksempelvis skal de kvindelige tilhylle sig, så man ikke kan se deres hår etc.\nDen bog som 77,2 % af de muslimer, der lever i Danmark hævder, man ikke må røre et komma i, læser de jo ikke i forskellige eksemplarer. De læser den samme aggressive bog med alle dens forbandelser af 'vantro' og opfordringer til at dræbe os - just som en person i Paris gjorde i aftes.\nHmmm. Så får de åbenbart travlt med at begå kriminalitet, når de har fået det stykke papir. Det lyder logisk?\n« Svar #7 Dato: April 21, 2017, 12:04:58 pm »\nCitat: Det var desværre umuligt for Rigspolitiet at oplyse noget antal, da det ikke fremgår personnummeret, om et statsborgerskab er erhvervet, fremgår det af svaret.\nMen helt umuligt er det nu alligevel ikke at få en ide om omfanget.\nDen Korte Avis har søgt i Statistikbanken hos Danmarks Statistik og har fundet tal på de tre store statsborgerskabsgruppers kriminalitet siden 2000. Det dog skal understreges, at tallene også dækker personer, som ikke har fået dansk statsborgerskab.\nDen Korte Avis forsøger at bilde os ind, at de der har erhvervet dansk statsborgerskab er kriminelle ved at vise tal - der omfatter dem, der IKKE har fået dansk statsborgerskab.\nDet er helt i Den Korte Avis' ånd\nMere om den underlige artikel i DKA\n« Svar #8 Dato: April 21, 2017, 01:02:41 pm »\nCitater: "Der findes tre store nationalitetsgrupper i Danmark, som siden 2000 og til og med 2015 tilsammen har fået en tredjedel af alle de statsborgerskaber, der i løbet af denne periode er blevet uddelt i Danmark.\nDet drejer sig, som vi tidligere har skrevet her i avisen, om somaliere med en tildeling på 11.847 statsborgerskaber, om irakere med tildeling på 15.302 statsborgerskaber og endelig tyrkere med tildeling på i alt 16.075 statsborgerskaber i den nævnte periode."\n"Somalierne fører stort i forhold til deres antal. Den 1. januar 2015 boede der i alt 19.707 somaliere i Danmark, og af dem må et minimum på de omtalte 11.847 personer og i øvrigt langt flere formodes at være danske statsborgere, da der jo også uddelt statsborgerskaber før år 2000."\nDet er en meget underlig formodning uden hold i virkeligheden, og der mangler da også en begrundelse.\nDet er ikke svært at finde de nøjagtige tal i Danmarks Statistik, og i årene fra 1979 til 2017 har 5.355 fra Somalia fået dansk indfødsret. Det er langt under det halve af DKA's falske tal.\nSom jeg også ville formode, så har mange flere tyrkere fået dansk indfødsret i denne periode = 11.379\nDen eneste grund jeg har haft til at undersøge dette er at bevise, hvor ringe Den Korte Avis er.\n« Senest Redigeret: April 21, 2017, 01:16:28 pm af Anklageren »


Professionel Bilrengøring til dit behov\nMed eksperthjælp fra Steamgrønt er du sikker på at få et flot renovereret bil i din bolig. Vi har nemlig mere end 10 års erfaring fra klargøringsbranchen – især inden for rengøring af Bilsæder som Bilrengøring og -afhøvling. Med vores professionelle hjælp er du garanteret, at det er faglig viden og veludført håndværk, der danner afsættet for din Bilrengøring i Hundested.\nMed en Bilrengøring kan du nemt og sikkert få fornyet din bil i stedet for at udskifte det. Vi sørger for, at den slidte overflade Rengøres væk, så du i stedet får et ensartet bil, der blot mangler en efterbehandling. Så kan dit hjem hurtigt få et nyt, friskt og holdbart udtryk.\nVælg et professionelt Klargøringsfirma\nRigtig mange forbinder bilrengøring med store udgifter. Med Steamgrønt som din professionelle assistance er det ikke tilfældet. Vi sørger for, at du får en fast og gennemskuelig pris, inden vi påbegynder arbejdet.\nSamtidig er du sikker på, at resultatet er i høj kvalitet, og der ikke er noget der efterfølgende skal laves om, hvilket der er stor risiko for, hvis man selv giver sig i kast med at afRengøre sit bil. Men derudover er der flere grunde til at vælge et professionelt firma som Steamgrønt til din næste bilrengøring i Hundested:\nErfarne bilfolk med professionelt udstyr\nMed tre års garanti på vores udførte arbejde, er du sikker på, at der ikke kommer uforudsete ekstraudgifter. Samtidig er du sikker på, at vores uddannede håndværkere er dygtige og kompetente til deres arbejde og ikke går på kompromis med hverken deres udførte håndværk eller de anvendte materialer.\nHvis du gerne vil have et holdbart, slidstærkt og flot bil, er den bedste måde til at opnå det på at få hjælp af en Sæderkspert. Hos Steamgrønt har vi kunder i hele landet, som vi dagligt hjælper i kraft af vores landsdækkende service. Derfor svarer vi ofte på spørgsmål, der minder om disse:\nKan mit bil holde til en Bilrengøring?\nHvilken efterbehandling har den bedste slidstyrke?\nHvordan rengør jeg bedst mit nybehandlede bil?\nHvis du har spørgsmål i forbindelse med at rengøringen af din bil, er du altid velkommen til at søge råd hos vores erfarne medarbejdere. For udover, at vi udfører Bilrengøring i Hundested og i andre byer på Sjælland, er professionel rådgivning en lige så vigtig del af vores arbejde.\nFå et gratis tilbud på veludført håndværk\nFordelene ved en Bilrengøring er, at den er et billigere alternativ til at lægge et helt nyt bil. Du kan samtidig eksperimentere med et helt nyt udseende alt efter, hvilken overfladebehandling du vælger.\nHar du bestemt dig for, at du har brug for en Bilrengøring i Hundested til at forny din bil og dit hjems samlede udtryk? Så skal du ikke tøve med at kontakte os. Med afsæt i dine ønsker samt din bils nuværende stand udformer vi et tilbud, der er ganske uforpligtende og tilpasset dine behov.