KUBIKUBIKUBIKUBIKUBI KUBI. KVALITETSUDVIKLING gennem BRUGERINDFLYDELSE SOCIALT UDVIKLINGSCENTER SUS - PDF\nKUBIKUBIKUBIKUBIKUBI KUBI. KVALITETSUDVIKLING gennem BRUGERINDFLYDELSE SOCIALT UDVIKLINGSCENTER SUS\nDownload "KUBIKUBIKUBIKUBIKUBI KUBI. KVALITETSUDVIKLING gennem BRUGERINDFLYDELSE SOCIALT UDVIKLINGSCENTER SUS"\n1 KUBI KVALITETSUDVIKLING gennem BRUGERINDFLYDELSE KUBIKUBIKUBIKUBIKUBI SOCIALT UDVIKLINGSCENTER SUS\n2 KUBI KVALITETSUDVIKLING GENNEM BRUGERINDFLYDELSE HVORFOR KUBI? KUBI KvalitetsUdvikling gennem BrugerIndflydelse er en evalueringsmodel, der er udviklet af Socialt Udviklingscenter SUS. KUBI-modellen har et brugerperspektiv som udgangspunkt og er udviklet for at imødekomme massive krav fra brugere og deres organisationer om mere direkte at medvirke ved evaluering af offentlige bo- og servicetilbud. KUBImodellen skal sikre, at brugerne får mere stemme ved vurdering af kvaliteten af en offentlig indsats, og at evaluering er baseret på brugernes værdier og visioner. KUBI-modellen fokuserer på, at alle involverede parter brugere, pårørende og medarbejdere er repræsenteret i en evaluering ikke blot som informanter, men også som aktive deltagere i et evalueringsforløb. Socialt Udviklingscenter SUS ønsker ikke, at rapporter fra en evaluering blot skal havne på de velkendte støvede hylder. KUBI-modellen skal derfor stimulere udvikling og forandring. I KUBI-modellen er der således indbygget krav om, at forslag til udvikling af evaluerede bo- og servicetilbud skal konkretiseres og aftales i en udviklingsplan. Efter et år vurderes den gennemførte forandring, og der ses igen på fremtidige muligheder for udvikling. KUBI-modellen har fokus på brugerindflydelse. Men brugerindflydelse handler ikke kun om retten til at udtale sig eller at have indflydelse på sit eget liv. Det handler også om som borger at kunne deltage fuldt og direkte i udformningen af det samfund, vi lever i. Det forudsætter, at alle politikere, professionelle og brugere har respekt for hinandens viden og erfaring. Det forudsætter, at alles viden og erfaring accepteres som lige værdifuld og nødvendig, når interesser skal formuleres og forstås af alle involverede. Det forudsætter endelig, at den enkelte kan fastholde helheden og ikke ser hver sag eller hvert problem isoleret, men løbende engagerer sig i dialog og udvikling af et fælles værdigrundlag. KUBI-modellen kan være en lille, men vigtig brik i denne proces. På den følgende side præsenteres KUBI-modellen ganske kort og derefter uddybes modellens væsentligste aspekter i selvstændige afsnit. Per Holm, Søs Balch Olsen og Birger Perlt 2 KUBI KvalitetsUdvikling gennem BrugerIndflydelse ~ august 2000 Udgivet af: Socialt Udviklingscenter SUS, Nørre Farimagsgade 13, 1364 København K Tlf , fax , e-post: Layout: Christian Schmidt. Tryk: SLM Grafisk. Oplag: eks.. ISBN nr.: Gengivelse tilladt med kildeangivelse.\n3 SOCIALT UDVIKLINGSCENTER SUS KORT OM KUBI KUBI er en evalueringsmodel, der er udviklet for at igangsætte udviklingsarbejde i bo- og dagtilbud for brugere i social- og sundhedssektoren. KUBI-modellen er udviklet for at sikre, at brugerne reelt inddrages i kvalitetsvurderinger. Dette sker på flere måder. For det første evalueres der ud fra en interviewguide, der tager udgangspunkt i værdier, som brugere selv har formuleret. For det andet er brugere selv med til at foretage evalueringer. Og for det tredje er brugere med til at lave vurderinger og komme med forslag til udvikling af de evaluerede bo- og dagtilbud. Den konkrete evaluering foretages af et team bestående af en eller to brugere, en pårørende, en medarbejder og en teamleder. Teamlederens opgave er at planlægge og koordinere evalueringsforløbet samt efterfølgende at skrive en rapport. Inden teamet gennemfører en evaluering, er deltagerne på et femdages kursus, hvor der fortrinsvis undervises i interview- og observationsteknik. Hver evaluering varer fire-fem dage, hvor teamet interviewer brugere, pårørende, medarbejdere, ledelse og eventuelt samarbejdspartnere. Teamet anvender en interviewguide med værdier, som brugere har formuleret, suppleret med FN s standardregler om lige muligheder for handicappede. Derudover foretager teamet observationer af hverdagslivet i det pågældende bo- og dagtilbud. Til slut samles der op på de informationer og indtryk såvel gode som dårlige som teamet har fået, og disse sammenfattes i en rapport. Rapporten indeholder derudover en række konkrete vurderinger og forslag til udvikling. Rapporten bliver formidlet til alle, der er berørt af evalueringen og det efterfølgende udviklingsarbejde, og bliver derefter fremlagt af teamet på et møde, hvor de fremmødte har mulighed for at komme med kommentarer og yderligere idéer til udvikling. Bo- og dagtilbuddet har forpligtiget sig til herefter at udarbejde en udviklingsplan med konkrete initiativer til udvikling. Efter ét år vender teamet tilbage og følger ved et nyt møde med alle parter op på, hvad der er sket, og hvordan man kommer videre derfra. Ud over at give et billede af det oplevede kvalitetsniveau kan KUBImodellen også bruges som en metode til målstyring, hvor ydelser reelt baseres på brugernes ønsker og behov. Modellen blev første gang afprøvet i et pilotprojekt i bo- og servicetilbud for udviklingshæmmede i Storstrøms Amt i Siden er modellen justeret og videreudviklet og anvendes nu også i evalueringsprojekter vedrørende udviklingshæmmede og sindslidende i bo- og dagtilbud i Storstrøms, Roskilde og Vejle Amter. Jeg vil selv bestemme, det er da klart. Bruger 3\n4 KUBI KVALITETSUDVIKLING GENNEM BRUGERINDFLYDELSE BRUGERINDFLYDELSE på dagsordenen For få år siden talte man om normalisering, afinstitutionalisering og integration i forhold til udviklingshæmmede og sindslidende mennesker. I dag er disse ord suppleret med begreber som deltagelse, inddragelse og indflydelse. Bag disse nye ord ligger der et stigende krav og ønske om at lytte til brugeres egne meninger og vurderinger. Det diskuteres, hvordan man skal skabe rammerne for, at alle involverede interessenter brugere, pårørende, medarbejdere samt lokalsamfund kan indgå i en fælles dialog. Denne dialog er så meget mere vigtig i dag, fordi mange brugere, som gruppe betragtet, er blevet langt mere usynlige i befolkningens bevidsthed. Da udviklingshæmmede og sindslidende boede på døgninstitutioner, var de nemme at få øje på som gruppe de var mange samlet på samme sted. I dag møder man dem i det daglige gadebillede i biografen, i toget, ved pølsevognen eller i supermarkedet. De er blevet borgere som alle andre og de er også blevet mere synlige som enkeltpersoner med hver deres liv, hver deres måde at bo på. Det stiller nye krav om at tilpasse den offentlige støtte og omsorg efter den enkeltes egne behov og ønsker. En almindelig metode til at tilpasse den offentlige støtte og omsorg er at undersøge kvaliteten af den ydede service. Der gennemføres mange evalueringer, hvor brugere ikke spiller nogen aktiv rolle, men blot optræder som informanter for andre. Mange evalueringer risikerer således ikke at ændre meget ved den bestående virkelighed, fordi brugerne ikke er med til andet end at give oplysninger. De oplysninger, man er interesseret i at få, er defineret af professionelle. Undersøgelserne foretages af professionelle. Og eventuelle forslag til ændringer kommer ligeledes fra professionelle. Reel brugerdeltagelse, -inddragelse og -indflydelse har indtil nu ikke haft nogen særlig gennemslagskraft i kvalitetsvurderinger af bo- og dagtilbud. Når brugere aktivt medvirker i arbejdsgrupper, høringsgrupper, referencegrupper, taler man om brugerinddragelse. Der er ofte tale om en kollektiv inddragelse, hvor stærke brugere deltager på hele gruppens vegne. Brugerindflydelse derimod er et mere snævert begreb. Her drejer det sig om brugernes mulighed for at påvirke deres liv og hverdag i bo- og dagtilbud. 4 Vi synes, at vi så mange boliger med små værelser og dårlige badeværelser. Vi så institutionsboliger, som vi ikke ville bo i. Vi så mange boliger, der så ud som om, det var personalet, der havde indrettet dem. Vi mødte mange brugere, der ikke selv havde valgt, hvor de ville bo, og heller ikke valgt, hvem de vil bo sammen med. Men vi så mange gode boliger med personlige værelser og boliger, hvor brugerne selv havde bestemt, hvordan de ville bo og indrette sig. Bruger (teammedlem)\n5 SOCIALT UDVIKLINGSCENTER SUS Hvad kan de ikke bestemme? Hvor har de medbestemmelse? Og på hvilke områder har de selvbestemmelse? Når støtten og omsorgen skal tilpasses den enkelte bruger, forudsætter det ofte, at man er i stand til at formulere sine krav og ønsker. Nogle brugere er imidlertid ikke uden videre i stand til at give udtryk for, hvad de har behov for eller drømmer om i deres liv. Der er af og til brug for, at andre kan træde til og være talerør for dem. Mange interessenter har forskellige forudsætninger for at kunne tale på de svage brugeres vegne. Stærkere brugere kan være talerør for andre brugere, fordi de kan bidrage til at sætte ord på fælles oplevelser fra hverdagen. Men også pårørende og medarbejdere har en viden om og erfaringer fra brugeres liv og hverdag. En sammenhængende vurdering af kvalitet i boog dagtilbud, der giver støtte til svage brugere, indebærer derfor, at flere interessenter må bringes sammen og give hver deres særlige perspektiv på støtten og omsorgen det pågældende sted. Fokus for interessenternes forskellige perspektiver skal imidlertid være, hvorledes brugerne får størst mulig indflydelse på deres liv og hverdag.... vi laver det samme hver gang på hjemmedagen, det er damerne der har bestemt det og skrevet det ned. Bruger om indflydelse på hverdagen Alle de steder, vi kom, blev brugernes rettigheder ikke respekteret, fx aktindsigt og tavshedspligt. De fleste brugere vidste ikke, at de havde en journal, og de blev ikke tilbudt at læse den. Næsten alle steder blev der ikke lavet handleplaner sammen med brugerne. Personalet og sagsbehandleren snakkede sammen, uden at brugeren var med, og bestemte, hvor meget støtte brugeren skulle have. Bruger (teammedlem) 5\n6 KUBI KVALITETSUDVIKLING GENNEM BRUGERINDFLYDELSE KVALITET og livskvalitet 6 Den centrale forudsætning, når der tales om brugerindflydelse i KUBI, er antagelsen om, at der må være en sammenhæng mellem kvaliteten af den støtte og service, der tilbydes, og brugernes oplevelse af livskvalitet. Kvalitet kan her kort beskrives som graden af tilfredsstillelse af den enkelte brugers formulerede og underforståede ønsker og behov. Kvalitet drejer sig ikke blot om produktet hvad der kommer ud af støtten, omsorgen m.v. men også om processen, dvs. den måde, som støtten og omsorgen gives på. Kvalitet er således også et spørgsmål om medmenneskelighed og indlevelse i mødet mellem en bruger og en professionel. Livskvalitet kan ikke defineres entydigt og slet ikke på andres vegne. Livskvalitet baserer sig på det enkelte menneskes oplevelse af sig selv, sin situation og sine muligheder kombineret med den pågældendes ønsker for og drømme om et godt liv. Men livskvalitet er imidlertid ikke noget rent subjektivt der er altid tale om et socialt forhold, hvor livskvalitet ikke er noget, man har eller får, men noget, man skaber i samværet med andre. Der kan peges på en række afgørende betingelser for udvikling af livskvalitet: Der skal være netværk, hvor brugeren oplever gensidighed, samhørighed og mulighed for at være sammen gennem længere tid det kan fx være familie, kæreste eller venner. Der skal også være mulighed for at bevæge sig mellem og trække på forskellige netværk (fx arbejdsnetværk, fritidsnetværk, det professionelle netværk, det nære netværk i form af familie og venner). Og der skal være mulighed for at kunne involvere sig i mellemmenneskeligt samvær, hvor kreativitet kan udfoldes. Der skal være en hverdag, hvor brugeren har indflydelse på sine forhold til andre mennesker og har mulighed for selv at forvalte sin hverdag. Det drejer sig om at have den fornødne tid til at afveje forskellige handlemuligheder og foretage personlige valg. Der skal være et samspil med andre mennesker, som giver brugeren en følelse af lyst til og glæde ved at være til, at ville handle og at kunne vælge. Det handler om selvaccept og oplevelse af selvværd, samt om at erkende sig selv som et aktivt handlende menneske med drømme og visioner for sin tilværelse. Og det handler allermest om at have betydning for andre mennesker.\n7 SOCIALT UDVIKLINGSCENTER SUS GRUNDSYN bag KUBI Målet for offentlig støtte og omsorg over for borgere må være at skabe de fornødne rammer for, at de i deres relationer til og samvær med andre kan skabe og opleve livskvalitet. Da livskvalitet er tæt forbundet med relationerne til andre mennesker og de muligheder for selvbestemmelse, som disse relationer indebærer, kan det offentlige ikke i sig selv skabe livskvalitet. Det offentlige kan derimod gennem en høj kvalitet i den ydede støttes form og indhold skabe forudsætninger og rammer for, at den enkelte bruger overhovedet får mulighed for og støttes i at skabe livskvalitet på egne betingelser. Kvalitet i et offentligt tilbud er derfor nødvendig som ramme for, at brugeren gennem samvær med andre mennesker kan skabe livskvalitet. Denne sammenhæng mellem kvalitet og livskvalitet bygger på en række vigtige forudsætninger med fokus på brugeren, på mødet med den professionelle støtteperson og på den udvikling, der opstår ved at sammenholde forskellige perspektiver. Brugeren som kompetent menneske Den første forudsætning indebærer, at brugeren betragtes som et kompetent menneske, der ligesom andre kan føle, tænke og handle. Dette udgangspunkt er forbundet med en holdning til, at ethvert menneske har ret til et godt liv på egne betingelser. Rollen som bruger er ikke i sig selv en stationær tilstand, men påvirkes af vedkommendes forhold til sine sociale og fysiske omgivelser. Kvalitetsvurderinger må derfor indeholde brugerens egen oplevelse af den ydede støtte og omsorg. Alle oplevelser er sande Den anden forudsætning er en antagelse om, at oplevelser altid er rigtige for det enkelte menneske. De behøver ikke at udtrykke hele sandheden, men det er rigtigt, at man har oplevet det således, som man giver udtryk for. Det er virkeligheden for den, der har formuleret sig, og den er gældende, indtil vedkommende oplever og giver udtryk for noget andet. Udgangspunktet for at sætte gang i en udvikling er de oplevelser af kvalitet i støtte og omsorg, som brugerne og personer i deres netværk giver udtryk for. KUBI-modellen retter sig således ikke mod informationer, der kan tælles og måles, men retter sig i stedet mod oplevelser og vurderinger, som er bestemt af den situation, den enkelte befinder sig i. Brugerdefinerede værdier Den tredje forudsætning drejer sig om at inddrage brugerne som aktive deltagere i evaluering af bo- og dagtilbud. Evalueringer foretages ofte af forvaltninger, der ønsker en vurdering af kvaliteten i en given indsats. De er derfor ofte baseret på forvaltningens egne kriterier for kvalitet og målopfyldelse. Jeg må ikke gå hjemme og spille grevinde jeg skal gøre gavn for føden. Bruger om at være uden arbejde 7\n8 KUBI KVALITETSUDVIKLING GENNEM BRUGERINDFLYDELSE Et gode er, at de store institutioner ikke eksisterer mere, men vi oplevede, at der stadig eksisterer mindre institutioner, hvor institutionsånden lever. Pårørende (teammedlem) Hovedtanken bag KUBI-modellen er imidlertid, at evalueringen skal baseres på brugernes egne værdier og standarder. Mødet mellem bruger og professionel Den fjerde forudsætning er, at en kvalitetsvurdering af et bo- og dagtilbud drejer sig om at vurdere, om det pågældende tilbud formår at skabe de nødvendige og tilstrækkelige rammer for, at den enkelte brugers relationer til sin omverden er meningsfyldte og selvbestemte. Det centrale er, om tilbuddets mål og praksis gennem en åben dialog løbende udvikler sig i forhold til brugernes individuelle ønsker, krav og mål med tilværelsen. Forskellige perspektiver Den femte forudsætning er, at kvalitetsvurderinger, der sigter mod udvikling af bo- og dagtilbud, bygger på et helhedsbillede af det pågældende tilbud. Det centrale er her at synliggøre forskellige interessenters perspektiver på og holdninger til den ydede støtte og omsorg. Det drejer sig ikke om at finde den mindste fællesnævner mellem de forskellige interessenters syn på brugerens hverdag. Det drejer sig derimod om at lade udviklingsforslag vokse frem ved at sammenholde de forskellige interessenters synspunkter og forslag til udvikling. Udvikling Den sjette forudsætning er, at rapportens vurderinger skal omsættes til ny praksis på det pågældende sted. Evalueringsrapporten skal ikke bare ligge og samle støv. Det drejer sig om at sikre, at der efterfølgende igangsættes konkrete initiativer til forandring af brugernes liv initiativer, der kan øge deres indflydelse og selvbestemmelse i hverdagen. Det er derfor vigtigt dels at inddrage brugerne på det pågældende sted i realiseringen af udviklingsforslagene, dels at følge op og efter en periode og gøre status over den udvikling, der har fundet sted. KUBI-modellen drejer sig således ikke om at måle eller vurdere livskvalitet, men om at bidrage til at synliggøre centrale problemfelter i bo- og dagtilbud, at igangsætte en forandring i den ydede støtte og omsorg samt løbende at gøre status. 8 Vi synes, der var et godt samarbejde med pædagogerne og pårørende i teamet. Vi synes, vi lægger mærke til forskellige ting. Vi (brugerne) lægger mærke til, hvordan boligerne er, og hvem der bestemmer i boligen. Vi lægger mærke til brugernes tøj er det pædagogernes smag? Vi synes, de pårørende lægger mærke til, om der er rent, om der er ryddet op, og om brugerne får hjælp og støtte nok til hygiejne. Pædagogerne lægger meget mærke til fx normeringer og personalets samarbejde. En ting er vi dog fælles om at lægge mærke til, og det er, hvordan pædagogerne behandler brugerne. Bruger (teammedlem)\n9 SOCIALT UDVIKLINGSCENTER SUS FRA BRUGERVÆRDIER til interviewguide Værdigrundlaget i KUBI-modellen er formuleret af brugere, der diskuterer sig frem til en række udsagn, som angiver vigtige værdier for dem. For at få afdækket brugernes egne værdier afholdes internater med to grupper a otte brugere, hvor de påpeger, hvad der er vigtigt for dem i deres hverdag. Grupperne er sammensat, så der er størst mulig spredning med hensyn til alder, køn, boform (fællesskab, enlige eller par) og geografi (land/by). Interviewene foretages på baggrund af en interviewguide, hvor værdiudsagnene er systematiseret i en række temaer fx bolig og medbeboere, arbejde og uddannelse, fritid, selvbillede og selvbestemmelse, netværk, støtte eller rettigheder. Hvert tema er fokuseret på fire aspekter valgmuligheder, forhold til andre, støtten samt organisationen. I forhold til værdiudsagnene sammenfatter interviewer og referent interviewsvar og indtryk i fire vurderinger: i hvilken grad den enkelte værdi opfyldes, har mindre mangler, har væsentlige mangler eller slet ikke opfyldes. Interviewene suppleres med teammedlemmernes løbende observationer, der bl.a. skal være med til at afdække, hvorvidt fx boligen primært bærer præg af at være brugerens hjem eller personalets arbejdsplads. Med henblik på at videreudvikle og forankre modellen er det væsentligt løbende at forbedre mulighederne for deltagelse, herunder at kunne anvende interviewguiden frit og ubesværet. For brugernes vedkommende viste det sig i begyndelsen ikke at være helt nemt at huske eller at læse evalueringsguiden, med det dengang udviklede materiale. Brugerne gav også udtryk for, at det i et interview kunne være svært at tage ordet eller senere at give udtryk for deres vurdering af de indsamlede data. Dette skyldtes efter brugernes udsagn ikke modellen, som de fandt både rigtig og god, men de indgroede roller mellem de tre deltagende interessenter medarbejdere, pårørende og brugere hvor brugere ikke altid tillægges betydning som ligeværdig part. På denne baggrund indledtes et tæt samarbejde om at videreudvikle interviewguiden med de brugere, der havde prøvet at evaluere. Hensigten var at gøre guiden mere visuel og nemmere at overskue for brugerne. Værdierne i interviewguiden er i dag således oversat til betydningsbærende stikord, der giver mening for brugerne. Disse stikord støttes af tegninger idéudviklet af brugerne selv således at det er muligt at deltage uden store læsefærdigheder. Det har været meget spændende at høre brugernes meninger og oplevelser af deres hverdag, og det har været utroligt givende at arbejde sammen med brugerne, der har deltaget i interviewgrupperne. De har sandelig fingeren på pulsen, og ved, hvad der skal spørges om. Pårørende (teammedlem) 9\n10 KUBI KVALITETSUDVIKLING GENNEM BRUGERINDFLYDELSE TEAMBUILDING Kursusforløb For at sikre et helhedsperspektiv i evalueringerne gennemfører Socialt Udviklingscenter SUS et kursusforløb for samtlige teammedlemmer, der sætter dem i stand til at samarbejde om at indsamle og vurdere informationer. Kurset fokuserer på at give teammedlemmerne de basale forudsætninger for at kunne forstå evalueringsmetoden og -processen samt på et grundlæggende niveau at kunne observere og interviewe. Endelig skal kursusforløbet være med til at sikre, at det enkelte teammedlem forstår og respekterer de bagvedliggende værdier, der kommer til udtryk i interviewguidens udsagn. Alle teammedlemmer gennemgår samme kursusforløb på i alt fem dage. Kurset gennemføres på et samlet hold med brugere, pårørende/venner og professionelle. Efter første evaluering følges der op med en fælles dag for samtlige uddannede teammedlemmer, hvor de udveksler erfaringer. Kurset er fælles men afvikles, så alle har mulighed for at deltage på deres måde. Dette har vist sig at have en række fordele, der fremmer samarbejdet under selve evalueringsforløbet: Deltagerne lærer hinanden at kende inden for rammerne af et forløb, hvor alle starter fra bunden og kommer igennem den samme træning. Seriøsiteten i samarbejdet understreges af, at der ikke gøres forskel på, hvorvidt man er bruger, pårørende eller medarbejder. Deltagerne lærer hinandens ressourcer at kende, således at det bliver synligt, hvilke erfaringer og hvilken viden hver især kan bidrage med under en aktuel evaluering. Deltagerne prøver i praktiske øvelser, hvorledes de hver især kan supplere og støtte hinanden under et interview. Kursusforløbet er meget jordnært og praksisorienteret, hvilket alle deltagere udtrykker stor tilfredshed med. 10 Sammensætning af team Teamet består ud over teamlederen af en eller to brugere, en pårørende/ven og en person med en professionel uddannelse. Ingen af teammedlemmerne må have tilknytning til det boog dagtilbud, der skal evalueres. Det er vigtigt at sikre den fornødne distance, så der ikke opstår tvivl om inhabilitet, sammenblanding af interesser, loyalitetskonflikter m.v.\n11 SOCIALT UDVIKLINGSCENTER SUS Jeg er skabt til at passe mig selv. Bruger om venskaber Teammedlemmerne behøver ikke at have direkte erfaring fra andre bo- og dagtilbud svarende til det, der evalueres, men skal blot have kendskab til brugergruppen og dens vilkår, lyst til og interesse for arbejdet samt teamevner (fx kunne indgå i et samarbejde, kunne skelne mellem egne og andres interesser, kunne tage andres perspektiv). For at sikre bredden i teamet og det dertil knyttede helhedsperspektiv tilstræbes det, at teammedlemmerne fordeler sig jævnt på køn, alder og social baggrund. Funktionen som teamleder og teammedlem anses for et bijob, hvor der indgås aftale om evaluering maks. to gange om året. Ingen teammedlemmer får løn, men får dækket deres udgifter, ligesom der kan indgås aftale om dækning af tabt arbejdsfortjeneste. På længere sigt vil det formentlig styrke videregivelsen af praktiske erfaringer med evaluering og interviewteknik, at et team består af både gamle og nye medlemmer. Teamlederen Teamlederen skal have erfaring med evaluering og analyse samt interviewteknik og rapportskrivning. Vedkommende skal desuden, som de øvrige teammedlemmer, dele de grundlæggende idéer og værdier, der ligger i KUBI-modellen. Disse krav skal dels sikre gyldighed og pålidelighed, dels skabe de nødvendige rammer for, at brugerne i teamet kan deltage på lige fod. Teamlederen er først og fremmest kontaktperson til den, der har bestilt evalueringen, koordinator af teamets aktiviteter, garant for gyldigheden af data og den, der skriver rapporten. En til to gange om året mødes teamlederne for at udveksle erfaringer, udvikle metoderne og øge deres kompetence ved foredrag o.l. Derudover bør teamlederne løbende kunne supervisere hinanden. Teamledermanualen I de første evalueringer var konsulenter fra Socialt Udviklingscenter SUS selv teamledere. Umiddelbart efter den første evalueringsrunde blev alle erfaringer, både af praktisk og procesmæssig karakter, nedfældet i en teamledermanual, der skulle lette arbejdet for kommende teamledere. I alle senere evalueringer er der uddannet teamledere fra de deltagende amter, der (med sparring fra Socialt Udviklingscenter SUS) står for de efterfølgende evalueringer. I begyndelsen var det svært at interviewe, fordi vi var generte, men efterhånden gik det bedre. Vi var altid mindst to til at interviewe. Vi var enten sammen med en pædagog, en pårørende eller teamlederen, så vi kunne hjælpe hinanden med at interviewe og huske, hvad der blev sagt. Bruger (teammedlem) 11\n12 KUBI. KVALITETSUDVIKLING GENNEM BRUGERINDFLYDELSE SÅDAN foregår en KUBI-evaluering 12 Forberedelsen En evaluering kan fx bestilles af et boog dagtilbud, en kommune eller en amtskommune. Der indgås en kontrakt om evalueringen og den efterfølgende forandringsproces. Kontrakten indgås mellem teamlederen som repræsentant for Socialt Udviklingscenter SUS og det pågældende bo- og dagtilbud. Inden evalueringen begynder, har teamlederen og den ansvarlige leder af bo- og dagtilbuddet en række opgaver: 1 Teamlederen sammensætter teamet, så man undgår inhabilitet hos teammedlemmerne. 2 Teamlederen skal have oplysninger om bo- og dagtilbuddet, dets personale og brugerne. Den ansvarlige leder af bo- og dagtilbuddet udvælger de brugere og det personale, der skal interviewes, så de valgte brugere og medarbejdere er så forskellige som muligt. Det væsentlige er at kunne indfange så mange facetter af bo- og dagtilbuddets hverdag som muligt. Selvom evalueringen tager udgangspunkt i den enkelte brugers personlige oplevelser af egen hverdag, er hovedformålet at få afdækket områder i bo- og dagtilbuddet, der kan videreudvikles til gavn for alle brugerne. Man kan se på værelset og tøjet, når der kommer ny kontaktperson. Pårørende 3 For at sikre et højt informationsniveau og skabe et frugtbart samarbejde mødes teamlederen med ledelse og medarbejdere i bo- og dagtilbuddet. Teamlederen fortæller her om formålet med evalueringen og om, hvordan evalueringen foregår. Teamlederen fortæller også om kontrakten, som indebærer et efterfølgende udviklingsarbejde, hvor alle medarbejdere aktivt og loyalt skal deltage. 4 Lederen af bo- og dagtilbuddet og teamlederen laver sammen en tidsplan for interviewene, Det er derefter lederens opgave at sørge for at booke alle aftaler. Ønsker en bruger ikke, at vedkommendes nære netværk inddrages, interviewes den pågældende brugers netværk ikke. Interview- og observationsfasen Interviewene og observationerne foregår i et koncentreret forløb på fire til fem dage. I evalueringsugen mødes teamet den første formiddag for at gennemgå programmet. Lederen af det pågældende bo- og dagtilbud giver en orientering om stedet, så alle får et samlet billede heraf. De følgende dage arbejder teamet med at interviewe, observere og danne sig indtryk. Hvert interview foretages altid af mindst to teammedlemmer, hvoraf teamlederen kan være den ene. Teammedlemmerne fordeler rollerne som interviewer og referent mellem sig før hvert interview. Interviewrunden begynder altid med brugerne, fordi det er vigtigt for\n13 SOCIALT UDVIKLINGSCENTER SUS Det var spændende at interviewe brugerne, og de fleste interview gik godt. I få interview var det svært at trække et ord ud af brugeren. Der var også nogle, der snakkede hele tiden, men ikke svarede på vores spørgsmål. Bruger (teammedlem) teamet at se hverdagen ud fra brugernes perspektiv, da dette perspektiv danner grundlaget for de efterfølgende interview samt teamets vurderinger. Derefter er der ingen prioritering i rækkefølgen. Umiddelbart efter interviewet trækker teammedlemmerne sig tilbage for at diskutere og sammenfatte deres helhedsindtryk af svar/iagttagelser på et skema. Hvis teammedlemmerne ikke er enige om fortolkningen af det sagte eller det observerede, bliver det drøftet med de øvrige medlemmer i teamet. Denne drøftelse kan munde ud i, at teamet i de følgende interview og observationer er særlig opmærksomme over for de forhold, der er uenighed om. Teamet samles hver dag for at skabe sig et fælles overblik og afklare uoverensstemmelser i oplevelser og informationer. Det kan fx være nødvendigt at aftale at spørge uddybende til de områder, som viser sig hen ad vejen at trænge til en yderligere afklaring. Desuden kan teammedlemmerne her få talt om og bearbejdet deres personlige oplevelser. Under hele forløbet har teamet mere uformelle samtaler med de brugere, der ikke interviewes i dybden, ligesom der også løbende foretages observationer. I interview med brugere deltager der altid en bruger fra teamet. Brugerne i teamet har ofte nogle erfaringer tilfælles med brugerne i det pågældende bo- og dagtilbud, hvilket gør, at de ser med andre øjne og spørger med et andet udgangspunkt. På samme måde skal der deltage en pårørende i interview med pårørende, og en medarbejder i interview med medarbejdere. I løbet af interviewrunden afholdes der ofte gruppeinterview for at få så mange synspunkter med som muligt. På evalueringsforløbets sidste dag gennemgås teammedlemmernes skemaer samlet, og der laves fælles konklusioner. Rapport og opfølgning Teamlederen skriver herefter rapporten, hvor indtryk og data opsamles. Rapporten bygger på teammedlemmernes iagttagelser, beskrivelser og vurderinger, som de er kommet til udtryk under processen og i de udfyldte skemaer. Teamlederen har til opgave at omforme indhold og sprogtone til en mere generel og almen form. Rapporten er en kombination af enkeltpersoners oplevelser, generelle vurderinger og teamets forslag til forandringer. Det er teamlederens opgave at sikre sig, at der er sammenhæng mellem vurderinger og handleforslag. Rapporten skal således både være nuanceret og handlingsorienteret og samtidig udgøre en helhed. Udkastet til rapporten sendes til hvert teammedlem, der gennemgår og kommenterer det med tilbagemelding til teamlederen. På baggrund heraf udarbejder teamlederen det andet rapportudkast, der sendes til Socialt Udviklingscenter SUS med henblik på sparring på form og indhold i forhold til KUBI-modellen. 13\n14 KUBI KVALITETSUDVIKLING GENNEM BRUGERINDFLYDELSE 14 Derefter sendes andet rapportudkast til lederen af bo- og dagtilbuddet for at få rettet eventuelle misforståelser eller faktuelle fejl. Det skal understreges, at lederen ikke har indflydelse på det indholdsmæssige i rapporten. Når eventuelle fejl er rettet, trykkes rapporten og indtales på bånd. Dermed er den foreløbige rapport færdig. Senest seks uger efter interviewfasen sendes den foreløbige rapport til lederen af bo- og dagtilbuddet. Lederen skal sørge for, at alle interesserede ikke kun dem, der er blevet interviewet får mulighed for at læse rapporten eller høre den på bånd. Hensigten hermed er at give både brugere, pårørende, medarbejdere og samarbejdspartnere mulighed for at sætte sig ind i rapporten og være med til at komme med udviklingsforslag. Inden den endelige rapport er færdig, indbyder lederen af bo- og dagtilbuddet alle parter til et møde, hvor teamet fremlægger rapportens indhold og forslag til forandringer. På mødet drøfter de forskellige parter rapportens udviklingsforslag og kommer med idéer til yderligere forslag. Udviklingsplaner Senest tre måneder efter evalueringens afslutning skal bo- og dagtilbuddet have udarbejdet en handlingsplan med konkrete forslag til udvikling og forandring. Et år efter evalueringen laves en opfølgning i form af et fælles møde mellem de berørte parter. Datoen herfor skal fastlægges fra starten og indarbejdes i den tidsplan, som er nedfældet i kontrakten. Her mødes teamet og alle parterne igen for at diskutere og gøre status over de forandringer, der har fundet sted. Drøftelserne finder sted dels i interessentgrupper, dels i et fælles forum, hvor man i fællesskab peger på nye mål for den fortsatte forandring. BRUGERE der er svære Udviklingshæmmede uden verbalt ekspressivt sprog KUBI-modellen er videreudviklet, så det også er muligt at gennemføre interview med andre hjælpemidler end udelukkende det talte sprog. Udgangspunktet herfor har været, at man kan opstille retningslinjer for, hvorledes selv meget handicappede brugeres oplevelse af deres omgivelser kan opfanges og registreres. Det drejer sig nemlig ikke om, hvad brugeren kan men om, hvor godt og nuanceret det nære miljø kan opfange brugerens udspil, så medarbejderne kan fortolke og understøtte brugerens forsøg på at kommunikere. I en række evalueringer af bo- og servicetilbud for udviklingshæmmede brugere er der således gået frem efter følgende principper: 1 Brugeren interviewes på almindelig vis med mulighed for at give verbalt svar på egne præmisser. Sproget er ofte fragmenteret, med mange gentagelser og stereotypier men et interview kan lade sig gennemføre, selvom det tager længere tid end normalt. Som interviewer var det også en rar fornemmelse at vide, at det, man spurgte om, havde bund i virkeligheden, det var noget, udviklingshæmmede selv havde oplevet, var værdifuldt i deres liv. Pårørende (teammedlem)\n15 SOCIALT UDVIKLINGSCENTER SUS at interviewe 2 Brugeren interviewes ved hjælp af billeder fra den visuelle interviewguide med mulighed for at tilkendegive en bekræftelse eller benægtelse enten i form af ja/nej, +/, glad ansigt/surt ansigt. 3 Brugeren interviewes ved, at den nære støtteperson svarer på vedkommendes vegne, mens vedkommende er til stede. Selvom der tages udgangspunkt i brugerens egne udspil/svar, er det også nødvendigt at supplere evalueringen med andre former for data, der fokuserer på rummeligheden og fleksibiliteten hos de nære støttepersoner omkring brugeren. Rummelighed og fleksibilitet er de afgørende forudsætninger for, at brugere uden verbalt sprog sikres valgmuligheder og dermed også indflydelse på egen hverdag. Nogle spørgsmål til at belyse det kan være: I hvor høj grad kommer den enkelte brugers individualitet til udtryk i påklædning, indretning af værelser, kommunikation m.v.? I hvor høj grad er personalet individuelle i deres samvær med de enkelte brugere? I hvor høj grad behandler personalet brugeren alderssvarende og med almindelig værdighed? I hvor høj grad styres hverdagen ikke af rutiner, men af gentagne tilbud til den enkelte bruger (også selvom man ved, hvad brugerens valg vil være)? I hvor høj grad vidner boligens rammer om personalets stadige opmærksomhed på brugernes behov og ønsker fx at boligen ikke bærer præg af nedslidning, rationalitet uden æstetik og disharmoni i forhold til brugernes alder? I hvor høj grad tolker personalet indbyrdes en brugers signaler/reaktioner og inddrager samtidig brugeren og afstemmer tolkningerne med vedkommende? Metoderne til at interviewe brugere uden verbalt ekspressivt sprog er blevet afprøvet i evalueringer af fem boog dagtilbud. Alle steder oplevede vi, at personalet talte om brugerne også nogle gange, når brugeren var til stede. Personalet holder møder, hvor de taler om brugerne, uden at brugerne bagefter får at vide, hvad de har talt om. Bruger (teammedlem) Generelt må det siges, at de fleste pædagoger virkede som om, de havde meget omsorg for beboerne, så meget, at de havde svært ved at give slip og lade brugerne prøve noget nyt. Pårørende (teammedlem) 15\n16 KUBI KVALITETSUDVIKLING GENNEM BRUGERINDFLYDELSE EN MODEL i stadig udvikling 16 Erfaringer og fremtidsplaner Selvom KUBI-modellen ikke lægger op til en sammenligning på tværs af evaluerede bo- og dagtilbud, har den opsamlede viden om oplevelsen og vurderingen af bo- og dagtilbud alligevel skabt afsættet for en mere generel udvikling og forandring. Der lægges meget arbejde og idérigdom i at udvikle og implementere udviklingsplaner, der skal danne grundlaget for kommende forandringstiltag. De hidtidige ganske få erfaringer fra den etårige opfølgning tyder på, at evaluerede bo- og dagtilbud skal have støtte til at igangsætte forandringer samt evaluere de forandringsprocesser, der har fundet sted. Dialogen mellem interviewere og interviewede under selve evalueringen har i sig selv sat gang i en udviklingsproces at sætte ord på sin oplevelse af hverdagen åbner for nye perspektiver på mulige forandringer. Det er også erfaringen, at det at medvirke i et team har givet nye perspektiver for mange af de deltagende teammedlemmer. Brugere, der har været med på kursus og i teamet, har fået en bevidsthed om, at de kan påvirke deres liv med ord/argumentation. De begynder at kunne se og tage andres perspektiv og at skabe forandringer i deres eget liv. Pårørende tænker mere bevidst og kritisk over forhold i deres børns/søskendes tilværelse og over de tilbud, de får. Det er også indtrykket, at teammedlemmer fra medarbejdergruppen begynder at reflektere mere over eget arbejde. KUBI-modellen skal finde en balance mellem at viderekvalificere teammedlemmerne og bibeholde deres umiddelbare nysgerrighed og åbenhed over for nye oplevelser. Det er vigtigt at give deltagerne mulighed for løbende at vedligeholde og videreudvikle deres nuværende viden og kunnen. Men det er også vigtigt at sikre rammer, hvorunder deltagerne ikke bliver så rutinerede, at de ikke kan se skoven for bare træer. I forhold til brugerne er det særlig vigtigt både at vedligeholde og udbygge deres kunnen og mulighed for stadig mere selvstændig deltagelse. En yderligere udvikling i retning af at gøre de deltagende brugere til endnu stærkere partnere vil være kurser i fx assertionstræning. At komme ud i et bo- og dagtilbud og evaluere på baggrund af brugerdefinerede værdier forudsætter, at det er muligt at opretholde en rolle som og en bevidsthed om at være opdagelsesrejsende. Risikoen er enten at blive for professionel og rutineret eller ikke at beherske interview- og observationsteknikker tilstrækkeligt godt til at kunne tage andres perspektiv. Teamdeltagerne skal alle sikres mindst én gang om året at skulle foretage en evaluering, ligesom de et par gange om året bør bringes sammen dels for at udveksle erfaringer, dels for at lære nyt. Det er også vigtigt at sikre pårørende eller venner mulighed for at deltage, selvom det fordrer frihed fra arbejdet i ca. ti dage om året. En umiddelbar løsning kan være at vælge på-\n17 SOCIALT UDVIKLINGSCENTER SUS Vi må ikke låse dørene, når vi går på arbejde det har vi fået besked på. Bruger om privatlivets fred rørende eller venner, der ikke aktuelt er i arbejde. Denne løsning kan imidlertid nemt resultere i en skævvridning af de pårørendes perspektiv, fordi gruppen af ældre kvinder vil blive overrepræsenteret. Skal evaluering efter KUBI-modellen gøres til en integreret del af en (amts)kommunal kvalitetsudvikling, er det nødvendigt at skabe de fornødne rammer for, at professionelle kan få tjenestefri med løn til at deltage. Det må således ikke være op til den enkelte medarbejders arbejdsplads at vurdere, om dette kan lade sig gøre. For teamledernes vedkommende kompliceres dette yderligere af, at de ofte rekrutteres blandt mellemledere, fordi de skal kunne evaluere og skrive rapport. Det er vores intention, at evalueringsmetoden skal kunne anvendes af andre brugergrupper end KUBI s oprindelige målgruppe udviklingshæmmede mennesker. I år 2000 har Storstrøms, Roskilde og Vejle Amter således ønsket at udvikle og afprøve modellen i forhold til mennesker med sindslidelser og for Storstrøms Amts vedkommende både i forhold til socialpsykiatriske bo- og dagtilbud samt egentlige behandlingstilbud. Desuden arbejder Socialt Udviklingscenter SUS med at udvikle modellens metoder til også at omfatte udsatte børn og unge fx børn anbragt uden for eget hjem. Og på længere sigt kunne man forestille sig, at KUBI-modellen også kan have interesse inden for omsorg og pleje af ældre borgere. Børn og unge anbragt uden for eget hjem KUBI-modellen er som nævnt udviklet med henblik på at også andre grupper med behov for støtte fx børn anbragt uden for eget hjem vil kunne drage nytte heraf. Udsatte børn kan være både sårbare og stærke på samme tid. De er skrøbelige og sårbare, hvis de har lidt for mange skuffelser i forholdet til voksne, eller hvis de er blevet svigtet for mange gange. Og de er seje og stærke, hvis de tages alvorligt, og hvis man tror på dem. For os at se er det således ikke utænkeligt, at også børn og unge kan deltage i evalueringer efter KUBI-modellens grundlæggende principper. Vi synes, vi er blevet meget klogere på, hvordan tingene fungerer andre steder. Vi er blevet mere åbne og interesserede i, hvad der sker hjemme, fx at vi kan påvirke nogle ting gennem brugerrådet, og at det er vigtigt, at vi siger vores mening. Vi er gået over vores grænser og har åbnet os mere og er blevet mere udadvendte. Nogle af os er ikke så generte mere og tør sige vores mening. Vi er blevet mere kritiske over for pædagogerne, fordi vi har fået nye ting at vide om dem. Nogle af os er begyndt at stille større krav til pædagogerne derhjemme. Bruger (teammedlem) 17\n18 KUBI KVALITETSUDVIKLING GENNEM BRUGERINDFLYDELSE... der er ingen tvivl om, at når vi ikke er der, så leves det rigtige liv. Personale Børn er ligesom alle andre mennesker i stand til at fortælle, hvad der er godt og skidt for dem, og hvad der betyder noget for dem i deres hverdag. Børn kan således anses for kompetente til at opstille de kriterier og værdier, der skal ligge til grund for udformningen af en evalueringsguide, hvis grundlag er børnenes perspektiv. Processen med at opstille og formulere værdierne skal naturligvis tage udgangspunkt i børnenes/de unges hverdagsoplevelser, fordi disse oplevelser for dem er sande i den forstand, at de har oplevet dem sådan. Værdier baseret på dette perspektiv vil sætte fokus på, hvorledes børn kan bruge og nyde godt af den tilbudte støtte i hverdagen og om støtten overhovedet siger dem noget. I de senere år har flere forskere betonet, at børn og unge kan indgå aktivt i indsamling af data, der i forskningsprojekter skal indfange børneperspektivet. Der er således al mulig grund til også at antage, at børn og unge kan indgå i evalueringer, der vurderer kvaliteten af støtte. Børn er gode til at interviewe børn og børn er gode til at interviewe voksne, fordi de på egen krop ved, hvor skoen trykker. Endelig er børn praktiske og stiller ofte kun fordring om den nødvendige forandring. Børns påpegning af mulige udviklingsområder og konkrete forslag til forandringer vil således ofte være både relevante og realistiske. Hvorvidt KUBI-modellen uden videre lader sig anvende i relation til børn og unge, må stå sin egen prøve. En stribe spørgsmål er på nuværende tidspunkt endnu uafklarede hvor gammel skal man være for at kunne indgå i et team på lige fod med de voksne interessenter? Skal forældre, der deltager i teamet, selv have haft et barn anbragt uden for hjemmet? Skal de børn, der indgår i teamet, selv være anbragt (eller være unge, der tidligere har været anbragt)? Skal der af hensyn til både de deltagende og de interviewede børn anvendes en anden formidlingsform end en skriftlig rapport til præsentation af vurderinger og udviklingsforslag? Socialt Udviklingscenter SUS vil arbejde videre med modellen med henblik på at inddrage børn og unge i videst muligt omfang i vurdering og udvikling af rammer for eget liv. Tit og ofte er det jo sådan, at det er godt med friske øjne udefra, det er ikke altid, at man selv er opmærksom på, at man måske hænger fast i den gamle gænge (vanens magt) og måske tænker på, at tingene kan gøres anderledes. Man synes selv, man gør sit bedste, hvilket jeg er sikker på, de allerfleste prøver på at efterleve. Pårørende (teammedlem) 18\n19 SOCIALT UDVIKLINGSCENTER SUS HEN visninger FAKTA Der er indtil sommeren 2000 foretaget i alt 19 KUBI-evalueringer. Heraf er 13 foretaget i Storstrøms Amt, 3 i Roskilde Amt og 3 i Vejle Amt. I de 3 amter tilsammen er der uddannet 29 brugere, 15 pårørende, 19 medarbejdere og 16 teamledere. Af de 19 evalueringer har de 6 drejet sig om beskyttede værksteder og 13 om botilbud, hvoraf 3 havde tilknyttet et aktivitetshus. Per Holm, Jesper Holst, Søs Balch Olsen og Birger Perlt (red.) Liv og kvalitet i omsorg og pædagogik Forlaget Systime, 1994 Per Holm, Søs Balch Olsen og Birger Perlt KvalitetsUdvikling gennem BrugerIndflydelse Udspil nr. 2/1998, Socialt Udviklingscenter SUS Kirsten Danelby Forældres oplevelser i KUBI team LEV-bladet nr. 8/1998 Gitte Klitmøller, Marianne Snedker, Vibeke Eberhard og Michael Johansen Det er vigtigt, at vi siger vores mening PS-bladet nr. 1/1999, Socialforvaltningen i Storstrøms Amt Per Holm, Søs Balch Olsen og Birger Perlt Projekt KUBI KvalitetsUdvikling gennem BrugerIndflydelse I: Kvalitetsmål for SSP samarbejdet, Voldssekretariatet, 1999 Birgit Jensen KUBI ja, hvad er det nu egentlig for noget? LEV Roskilde Amtskreds nr. 1/2000 Birger Perlt Det er også for børn Udspil nr. 1/2000, Socialt Udviklingscenter SUS Som forældre har vi også fået meget at tænke på i omgangen med vore egne børn. Tænker vi altid på at få det frem, de selv ønsker? Giver os tid til at lytte? Hvilke tone bruger vi i omgangen med vore børn? Pårørende (teammedlem) 19\n20 KUBIKUBIKUBIKUBIKUBI INDHOLD 2 HVORFOR KUBI? 3 KORT OM KUBI 4 BRUGERINDFLYDELSE PÅ DAGSORDENEN 6 KVALITET OG LIVSKVALITET 7 GRUNDSYN BAG KUBI 9 FRA BRUGERVÆRDIER TIL INTERVIEWGUIDE 10 TEAMBUILDING 12 SÅDAN FOREGÅR EN KUBI-EVALUERING 14 BRUGERE, DER ER SVÆRE AT INTERVIEWE 16 EN MODEL I STADIG UDVIKLING 19 HENVISNINGER Socialt Udviklingscenter SUS Nørre Farimagsgade 13 DK-1364 København K Tlf. (+45) Fax (+45) E-post: Hjemmeside: Socialt Udviklingscenter SUS er en uafhængig almennyttig forening, der løser opgaver i forhold til socialt udsatte grupper. SUS arbejder med rådgivning og vejledning, metode- og organisationsudvikling, opbygning af netværk, erfaringsopsamling, formidling og evaluering.


Waoo fortsat hovedsponsor - medier i relation\n14. november 2019 14. november 2019 ecozyz 553 Læsninger Håndbold, sponsor, Waoo\nNu kan det vel ikke undre at en Telco, der gerne vil have lidt flere kunder i biksen, sponserer en af de mest populære sportsgrene her i landet.\nOg nu hvor damelandsholdet snart skal til at spille i Japan i kampen om at blive verdensmestre, senere suppleret af et EM på hjemmebane, der i slutningen af 2020, er det oplagt at Waoo vælger at beholde deres logo lige der hvor alle TV seerne kan se det.\nEt sted hvor det har være placeret siden 2018.\nAdm. direktør Jørgen Stensgaard, forklarer:\n-Vi er glade for at kunne støtte op om de dygtige Håndbolddamer endnu et år. Ikke mindst fordi de kan samle den danske befolkning på tværs af landsdel, alder, køn og interesser. De kan skabe et sammenhold, som kun få ting kan i dagens Danmark, og få os danskere til at skynde os hjem foran fladskærmene til et bestemt klokkeslet, slutter han.\nSom pointeres har Waoo sponseret det kvindelige håndboldlandshold, et et par år nu.\nDette også fordi at “Waoo er funderet lokalt, ganske som håndbolden som sport også solidt forankret ude i de lokale samfund”.\nOg nu hvor kvinder, mænd og børn i alle aldre – hver eneste uge – spiller håndbold i byens hal på mange forskellige niveauer, er “håndbolden en sport, der appellerer bredt til befolkningen” hvorfor “hovedsponsoratet er med til at skabe stor værdi og øge Waoos brandkendskab”.\nLæs også Så må du også på et Sony\nDirektør Henrik M. Jacobsen, Dansk Håndbold Forbund er også glad.\n-Det glæder os, at Waoo ønsker at være en del af holdet endnu et år – både når det gælder om at være på banen i samtlige 60 minutter men også i samarbejdet udenfor banen. For et hovedsponsorat er mere end blot kampene alene, og vi ser frem at fortsætte samarbejdet, slutter han.\nHovedsponsoratet inkluderer et “ærmesponsorat på både kvinde- og herrelandsholdet i 2020”, hvor Waoo er såkaldt “DHF Business Partner”.\nHen video hvor Jørgen Stensgaard forklarer sig lidt mere.\nKanal 5 sejler videre med kendte →


Alderspunkter: Ekspert Forklarer, Hvad Der Virkelig Hjælper Imod Det 🚑 Fitness-N-Health.com\nVigtigsteEkspert: Age spots adé - kun hvordan?\nHvad der virkelig hjælper mod stygge pigmentering, afslører eksperten\nLifeline: Hvorfor opfattes alderspletter som pletter?\nHvordan udvikler alderspletter?\nKan alder pletter fjernes af kosmetik?\nHvilke metoder hjælper med alderspotter?\nHvordan kan jeg forhindre alderspletter?\nKonsistent solcreme i en ung alder hjælper mod alder pletter.\nPigmenter beskytter vores hud mod UV-stråling. Men meget sol over tid fører til forstyrrende pigmentaflejringer - alderen pletter. En hudekspert giver tips om, hvordan man forebygger og behandler stygge pigmenter.\nDr. med. Volker Alt, Specialist inden for æstetisk og plastisk kirurgi fra Düsseldorf, forklaret i Lifeline-interviewet, som beskytter ung hud og holder moden hud smuk.\nDr. med. Volker Alt: Den brune hudfarvning på ansigtet, på spaltningen, på underarmerne og på hænderne er, som udtrykket antyder, et tegn på aldring. den Spor af aldring er vanskelige at dække med make-up. Det er næsten umuligt at skjule pletterne på hænderne, fordi de altid er i centrum af opmærksomheden. Derfor anses pigmenteringsmærker af mange mennesker pletter følte.\nV. A.: De opstår gennem UV - stråling og dermed på kropsdelene, som ofte udsættes for solen. Så det er faktisk en harmløs pigmentationsforstyrrelse. Ansvarlig er pigmentmelaninet i det øvre hudlag. UV-stråling øger pigmentets tæthed. Det tjener som hudbeskyttelse. I årenes løb ophobes melanin i huden og bliver synlig i form af brune pletter. Denne proces kan fremskyndes ved arv, hormonelle ændringer og indtagelsen af stoffer, Som regel opstår de første pletter fra 35 år.\nV. A.: Kosmetiske produkter som blegning cremer opnå hidtil ingen påviselige succeser. Til håndcreme med blege blev en uafhængig test udført. Cremen blev brugt to gange om dagen i en periode på tre måneder. Målinger med en Chroma, et specielt kolorimeter, viste, at alle seks håndkrem, der blev testet, var ineffektive med blegemiddel.\nI stedet er i apoteker medicinske produkter tilgængelig, hvilket faktisk fører til fading i lyspigmentering. Dette er dog for dette tålmodighed efterspørgsel. Det tager normalt brug regelmæssigt to månederindtil første succes er synlige. For stærke, mørke pletter hjælper applikationen ikke.\nV. A.: I mellemtiden står forskellige metoder klar til at reducere eller fjerne alderspots. en kemisk peelingFor eksempel blev tynde alderspletter med trikloreddikesyre fjernet ret pålideligt. Behandlingen, hvor det øverste lag af huden fjernes, tager ti minutter. For et godt resultat skal afskallningen normalt anvendes flere gange. På dermabrasion En diamantkværn fjerner epidermis. Resultatet opnås med en session.\nden Laser - metode er meget effektiv til intense pigmentaflejringer. De er ødelagt af en fokuseret lysstråle, der trænger ind i hudens øverste lag. Inden for 14 dage transporterer kroppen de ødelagte pigmenter. Afhængig af tykkelsen og dybden af pletterne er der brug for en til tre behandlinger. Hvilken metode der anvendes, skal diskuteres i en personlig lægehøring. På den ene side skal "alderspletten" differentieres fra andre hudlæsioner eller svulster, og på den anden side - for eksempel i tilfælde af lasere - bør der peges på en mulig depigmentering (hvid plet). Specialisten vil oprette en behandlingsplan sammen med dig.\nV. A.: Der er kun et bevist middel til forebyggelse: beskyttelse mod UV - stråling, Brugen af cremer med en meget høj solbeskyttelsesfaktor er vigtig. Jo højere dette er valgt, jo mere effektive effekten er. De ultraviolette stråler stoppes, og hudens aldring reduceres.\nDe bedste tips mod alderspletter, som hjælper cremer og hvordan alder pletter fjernes, læs her: peeling, lys og laser mod alder pletter\nEn ung kvinde taler om sit liv med en pigmenteringsforstyrrelse efter solskoldning og behandling af pletter.\nSolarium for acne, eksem og co


Bacon cheeseburger – The Burger Shack | Bacon cheeseburger – The Burger Shack – Burgerimperiet\nPå vores lille burgereventyr i Pinsen i Aarhus, stod den på en hel masse forskellige burgere. En af dem var denne baconcheeseburger fra The Burger Shack. Klart ikke sidste gang vi besøger dem. Læs her under vores anmeldelser af deres baconcheeseburger menu til blot 90 kr.\nEn meget fin bolle. Den er en lille smule smattet, men brandet med deres logo, ala det Cock’s and Cows gør i København. Et meget fint touch.\nEn lidt lille bøf, men man kunne klart smage flammerne fra grillen. Den er stegt meget fint medium.\nEt stort salatblad, en skive tomat, lidt pickles, lidt hakkede løg, en skive ost og en masse dressing og ketchup, så er grundlaget for en god burger lagt. Dertil er der så for 5 kr. ekstra lidt sprød bacon.\nHer fejler oplevelsen så lidt… Selvom pommes fritesene er fint krydrede, både med salt og friskt timian, så er de stadig noget kedelige.\nDer er en masse forskellig ”tag selv” dyppelse, men vil man have noget lidt mere eksotisk, så kan vi godt stå inde for deres estragonmayo. Den er lækker, luftig og cremet.\nEn dåsecola er nu en gang hvad sådan en er.\n90 kr. for en burger af en fornuftig størrelse, en masse pommes frites og en dåsecola er en ganske fair pris, selv i Aarhus.\nKonceptet er meget fint. Det er meget i stil med det man kender fra Tommi’s Burger Joint i Københvan (og i skrivende stund også snart i Jægergårdsgade i Aarhus). De går ind for mindre madspild og proklamerer, at de kun benytter de bedste økoråvarer. De har helt klart fat i den lange ende. Men… Der er meget røg i restauranten fra det flammegrillede bøffer, så man lugter meget af røg når man går der fra. Og så løb de tør for dåsecolaer, hvilket ikke burde være muligt.\nDu finder The Burger Shack på Frederiksgade 39, 8000 Aarhus C\nPå vores lille burgereventyr i Pinsen i Aarhus, stod den på en hel masse forskellige burgere. En af dem var denne baconcheeseburger fra The Burger Shack. Klart ikke sidste gang vi besøger dem. Læs her under vores anmeldelser af deres baconcheeseburger menu til blot 90 kr. Bollen En meget fin…\nEn burger joint bruger bider i støvet\nTilbehøret - 6.5\nKlart en af byens bedste burgere, ingen tvivl om det. Og til en yderst fair pris. Pommes frites kunne have været bedre, men burgeren er klart i topform.\nTagged: Aarhus, Baconcheeseburger, Pommes Frites, The Burger Shack\n'Bacon cheeseburger – The Burger Shack' has no comments


Fremadstormende herredouble kåret til 'Årets Badmintonspiller 2018' - TV 2\nFremadstormende herredouble kåret til 'Årets Badmintonspiller 2018'\n09. feb. 2019, 15:56\nKim Astrup og Anders Skaarup er blevet kåret som 'Årets Badmintonspillere'. Foto: Romeo Gacad / Ritzau Scanpix\nKim Astrup og Anders Skaarup er kåret til 'Årets Badmintonspiller 2018'. 19-årige Line Christophersen er kåret som 'Årets Komet'.\nDen danske herredouble oplevede i 2018 et år, hvor de fik stor succes.\nKim Astrup og Anders Skaarup vandt China Open, danmarksmesterskabet og EM. Derudover fik de også deres højeste placering på verdensranglisten som nummer fem – den højst placerede danske herredouble lige nu.\nRørt double vinder DM fire dage efter, hun blev smidt af landsholdet\nDe store præstationer har betydet, at doublen er blevet kåret som 'Årets Badmintonspiller 2018'. hvilket bare giver en bekræftelse på, at de har haft en god sæson, fortæller Skaarup.\n- Vores 2018 var fuldstændig fantastisk. Jeg synes, vi har udviklet os som spillere og som par, vi er sindssygt glade og stolte. Vi håber også, at 2019 og 2020 bliver interessant, vi har nogle store mål. Så jeg håber, vi kan blive ved med at bygge på, siger Anders Skaarup.\n- Vi vinder jo ikke alle turneringer på et år, men vi tager det i stiv arm. Jeg ser frem mod de næste år.\nHerredoublen var også med til at spille Danmark til en flot bronzemedalje ved Thomas Cup i Bangkok, hvor de blandt andet sørgede for videre avancement med en sejr i kvartfinalen mod Malaysia.\nAstrup og Skaarup har også lagt godt fra land i 2019, hvor de blandt andet har nået semifinalen ved Indonesia Masters og kvartfinalen ved Malaysia Masters.\nLine Christophersen er 'Årets Komet'\n'Årets Badmintonspiller 2018' var ikke den eneste pris, der blev uddelt ved lørdagens DM-finaler. Line Christophersen nemlig blevet kåret til 'Årets Komet'.\nDen 19-årige damesingle tog sin første titel i 2018 ved ungdomsdanmarksmesterskaberne i april. Den titel blev fulgt op med EM-guld og en sejr ved den internationale ungdomsturnering Danish Junior Cup.\nAnders Skaarup havde sin søn med på scenen. Foto: TV 2 SPORT\nDet viser, at Christophersen er et lovende talent, og derfor har hun vundet 'Årets Komet'.\n- Det har været en vildt stor oplevelse, siger hun om Ungdoms VM i Canada.\n- Man kan bare mærke, at man er på rette vej nu, og at det virker, det man har gang i. Det er et stort skridt at gå fra ungdomsspiller til senior. Der er meget at lære endnu, det er et lidt anderledes spil, men det glæder jeg mig til.\n'Årets Komet 2018' fik sin seniorlandsholdsdebut i maj, da hun spillede to kampe ved Uber Cup, VM for damelandshold.\nSelvom landsholdet og Uber Cup er noget af det største på den internationale badmintonscene, kom årets absolutte højdepunkt til U-VM, hvor det blev til en sensationel sølvmedalje i damesinglekategorien.\nTo år efter stor beslutning står han i DM-finalen: - Hvad er det lige, der sker?\nAnders Antonsen stormer i endnu en DM-finale


Økologisk job søges 30. marts 2007\nHej jeg er 27 år, søger job i nærheden eller i københavn.\nJeg er vældig interressert i økologi og vil meget gerne lære\nnoget omkring dyrkning etc. Jeg kan oplyse, at jeg er bevilliget et fleksjob. Det betyder at jeg vil kunne arbejde I ca. 20-25 timer ugentligt og skal undgå alt for tunge loft. Der vil fra kommunens side blive givet et løntilskud på 50 % af en løn på 37 timer. Kontaktinformation fjernet p.g.a. forældelse - se nyere annoncer\nHø købes 30. marts 2007\nFindes der økologisk hø af en super god kvalitet på denne årstid ;o)......så køber jeg det gerne. Har du nogle høballer i mini big eller små baller..Kontaktinformation fjernet p.g.a. forældelse - se nyere annoncer\nHus ønskes til leje 30. marts 2007\nVi er et ungt par (27) der søger et dejligt hus på landet, med plads til vores to katte + en kanin, gerne mulighed for hestehold.\nBeliggenhed: max radius fra Fredericia 50km. Kontaktinformation fjernet p.g.a. forældelse - se nyere annoncer\nBolig søges 30. marts 2007\nPar søger hus/lejlighed til leje eller køb, Sjælland, gerne økologisk landbrug, bofællesskab eller lignenede. Kontaktinformation fjernet p.g.a. forældelse - se nyere annoncer\nNaturgrund på Møn søges til bæredygtigt byggeri 26. marts 2007\nVi er to kvinder og to små børn der leder efter det rette sted på Møn eller omegn at slå rødder. Grunden må gerne være ml. 3000-1000m2, og der må gerne være nedrivningsmodent byggeri på. Kontaktinformation fjernet p.g.a. forældelse - se nyere annoncer\nHø købes 26. marts 2007\nGod kvalitet hø købes. Ikke frøgræs. Miniballer eller mini big baller. Skal helst være fra Fyn. Ring eller skriv sms Kontaktinformation fjernet p.g.a. forældelse - se nyere annoncer\nBofællesskab 26. marts 2007\nEnlig mand søger bofællesskab med 1-3 personer beliggende i vestjylland. Kontaktinformation fjernet p.g.a. forældelse - se nyere annoncer\nHus på Landet 26. marts 2007\nVi søger hus på ladet til leje vi er kun 2 p.t men vi arbejder på at få børn og der skal være tilladt at holde husdyr og husleje på 5000 kr. + forbrug er der en eller anden der kan hjælpe os vi har fast arbejde. Kontaktinformation fjernet p.g.a. forældelse - se nyere annoncer\nÅrhus og omegn 25. marts 2007\nHej derude. Jeg søger en bolig med have/ lidt jord, til min søn (16) og jeg i løbet af efteråret. Gerne m. mulighed for en bette kat, evt. hund, men mest af alt en bolig i nærhed af busforbindelser til Århus C. Og evt. i nærhed af vand. Vi holder begge af ro og fred og er ret omgængelige.\nHus i trekant området ønskes til leje 25. marts 2007\n2 voksne & 3 børn mangler snart en bolig, da ejeren af huset vi bor i, selv skal bruge det. Vi vil meget gerne blive i området, for børnenes skole, der må gerne være plads til heste, 2 stk. Kontaktinformation fjernet p.g.a. forældelse - se nyere annoncer\nLandsbyidyl til salg (Sjælland) 25. marts 2007\n170 kvm. bindingsværkhus 1850, ombygget for 3 år siden med nyt køkken, tag, vinduer, 1. sal. spisekøkken og stue med lofter til kip og ovenlys. 4 soveværelser. Udhus/stald på 200 kvm. Pille/brændefyr. 2800 kvm grund med fold, køkkenhave, stauder, urter, frugt, bær, drivhus. Lille landsby ved Fuglebjerg, Vestsjælland. Skolebus. Pris ca. 1,8 mill. Kontaktinformation fjernet p.g.a. forældelse - se nyere annoncer\nHus søges akut i Region Sjælland 20. marts 2007\nFamilie m. faste indtægter søger ny bolig akut p.g.a. skimmelsvamp. husdyrtilladelse ønskes. Ubegrænset lejemål. Mand tømrer så vedligehold ikke problem. Max husleje 7500 uden varme, Kontaktinformation fjernet p.g.a. forældelse - se nyere annoncer\nHus/landejendom ønskes til leje i Fredericia 19. marts 2007\nEnlig mor med 3 børn, og en kat, søger et hus, eller en landejendom til leje i Fredericia, eller omegn, fra Aug. min 3 børneværelser. Gerne gør det selv hus. Max husleje 7.500,- Kontaktinformation fjernet p.g.a. forældelse - se nyere annoncer\nWeber kartofler efterlyses 16. marts 2007\nDen gamle kartoffelsort Weber er en meget velsmagende kugleformet kartoffel med hvid skal og hvidt kød. Den dyrkes ikke længere kommercielt, og det er usikkert om den overhovedet findes stadigvæk. Dyrker du den stadig i smug i baghaven eller på anden måde har oplysninger om, hvor den findes vil jeg meget gerne have en knold. Kontaktinformation fjernet p.g.a. forældelse - se nyere annoncer\nUddannet landmand søger nedlagt gård eller lignende i østlige jylland 15. marts 2007\nJeg søger et hus til leje, gerne med forkøbsret senere i midt eller østlige Jylland, gerne omkring Silkeborg, Kjellerup, Ry, Randers, Hammel, Århus, Skanderborg, Horsens, Vejle eller lignende. Jeg er ikke så kræsen, og kan lidt af hvert som uddannet landmand. Har nu internet firma, men der kan evt. indgå lidt arbejde som kan trækkes i huslejen som en mulighed. Det er fysiske produkter jeg sælger fra 2 netbutikker m.m, så der skal meget gerne være adgang til lagerplads, og helst med betongulv. Stuehuset må selvfølgelig gerne være pænt, men behøver ikke være tip top moderne for at det har interesse.\nPålle Pot - hængebugsvin sælges 14. marts 2007\nVi skal ha' ny orne, derfor sælges Pålle Pot. Han er 2 år, far til fine grise. Evt. også salg af 6 mdrs. grise. Kan leveres indenfor rimelig afstand. Kontaktinformation fjernet p.g.a. forældelse - se nyere annoncer\nLandbrug m. 4 ha sælges nær Oksbøl 13. marts 2007\nLille husmandsted nær Oksbøl med 4 ha jord sælges. Bolig med 4 værelser mv. fra 1921, delvis renoveret i år 2000 (bl.a. nyt tag). Afstand til skole og indkøb under 1 km. Pris idé 1.350.000,-. Kontaktinformation fjernet p.g.a. forældelse - se nyere annoncer\nStuehus, frisk luft og plads søges 13. marts 2007\nMin datter og jeg har nu boet 6 år i midtbyen. Vi søger nu et skønt stuehus, mindre landbrug, hus på landet, med god plads. Håber vi må have dyr på stedet. Husleje max 7000. Kontaktinformation fjernet p.g.a. forældelse - se nyere annoncer\nHus søges til leje 12. marts 2007\nHejsa vi søger hus til leje i Esbjerg. Enten Gammelby eller Jerne til 2børn og 2 voksne. Gerne lille have. ;mangler bolig fra 30 juni .2007. Skrive en besked til min mail, Kontaktinformation fjernet p.g.a. forældelse - se nyere annoncer\nØkologiske venner / vennepar 12. marts 2007\nVi er et par på 29 år og 34 år med en datter på 5½ år der leder efter veninder til mor og vennepar med børn til hele familien. Vi bor i Esbjerg men er meget fleksible med afstand så du/I bor i Sønderjylland, Midtylland, Vestjylland eller på Fyn. Mor er kulturelt interesseret. Fælles for hele familien er at vi gerne vil på udflugter til nær og fjern sammen med venner og bekendte. Vi vil gerne følge årets gang og deltage i begivenheder som Vikingemarked i Ribe, økologisk høstmarked og svampejagt. Vi forestiller os at vi følges ad på udflugter og at vi derudover lejlighedsvis går på cafe eller spiser vi hos hinanden. Vi elsker at servere frisk fisk og laver gerne vegetarisk mad af gode økologiske råvarer. Vi er ikke-ryger og har hund, bor i villa og har bil. Vi er tilflyttere og aktive i Kontaktinformation fjernet p.g.a. forældelse - se nyere annoncer\nLys og rolig 1 værelseslejlighed søges 11. marts 2007\nJeg søger en etværelseslejlighed eller lignende i nærheden af Århus fra senest 1.sep. 2007. Et ophold på kunsthøjskole gav mig smag for at bo i rolige omgivelser. Derfor søger jeg bolig lidt uden for Århus, hvor jeg arbejder. Gerne Stavtrup eller Brabrand. Jeg er 26år. Jeg håber at høre fra dig. Bedste hilsner Kontaktinformation fjernet p.g.a. forældelse - se nyere annoncer\nBonde søger brud? 9. marts 2007\nTV-kanalen Kanal 4 søger økologiske landmænd m/k som ønsker hjælp til at finde en partner\nNatur grund købes 8. marts 2007\nSøger naturgrund, evt. med nedrivningsværdige bygninger, i omegnen af Varde. Kontaktinformation fjernet p.g.a. forældelse - se nyere annoncer\nHus på landet i Nordsjælland sælges 8. marts 2007\nVi har et dejlig, meget velholdt, gult murermesterhus på 136 kvm til salg. Der er 1 tønde land til, og hesteskur på grunden. Der er pillefyr, derfor billig varme. Huset ligger skønt i Vejby ved Tisvilde. Prisen er kr. 3.34 mill. Kontaktinformation fjernet p.g.a. forældelse - se nyere annoncer\nBolig Søges i Nyborg 8. marts 2007\nVi er en familie på fem som søger et hus til leje i Nyborg. Evt. tidsbegranset. Henvendelse til Kontaktinformation fjernet p.g.a. forældelse - se nyere annoncer\nSmå landbrugsmaskiner købes 5. marts 2007\nJeg søger en lille traktor der kan køre meget langsomt , gerne med 12 gear, den må ikke have for store hjul. Desuden købes plantemaskiner, kartoffelmaskiner, og maskiner til løglægning. Har du nogle der falder uden for mine ønsker så ring aligevel hvis de kan bruges til dyrkning af grønsager. Kontaktinformation fjernet p.g.a. forældelse - se nyere annoncer\nEjendom med mulighed\nfor hestehold søges til leje 5. marts 2007\nHej vi er et ungt par i midten af 20'erne som søger en ejendom til leje med mulighed for hestehold af 2 heste, husdyr skal være tilladt og det skal helst være en 3-værelses, det er ligemeget hvor det er henne i landet..bare der mulighed for offenlig transport og handle muligheder ...skriv el. ring til os Kontaktinformation fjernet p.g.a. forældelse - se nyere annoncer\nBolig søges af enlig dame 4. marts 2007\nHej, Jeg mangler et sted at bo. Lejlighed, hus, værelser. Alt kan du! Max 4.000 incl. forbrug. Bare det er i oplandet omkring Horsens. Kontaktinformation fjernet p.g.a. forældelse - se nyere annoncer\nGrund med skov område 4. marts 2007\nØnsker at bygge et lille træhus under 10 m2 gerne i\nskovområde eller ved vand, grund ønskes lejet eller købt, gerne\nMidtjylland eller omegen. Kontaktinformation fjernet p.g.a. forældelse - se nyere annoncer\nDusør gives 4. marts 2007\nEr det dig der skaffer os en passende lejebolig....? Vi er to piger og en hund, der ønsker en lejebolig, evt. med forkøbsret, på landet i nærheden af Vejle... Meget gerne stuehus eller lign. Priside 4500 ekskl. forbrug.... Skulle der være nogle, der kan hjælpe os med dette, hører vi meget gerne fra dig. Kontaktinformation fjernet p.g.a. forældelse - se nyere annoncer\nFoderbord til søer købes 25. februar 2007\nKøbes: foderborde af mærket domino stubbe til frilandssøer det er med 2 foder kasser og 1 fælles vandtrug ca. 40 stk. Kontaktinformation fjernet p.g.a. forældelse - se nyere annoncer\nBofællesskab eller kollektiv søges 25. februar 2007\nJeg søger et hyggeligt bofællesskab eller kollektiv i omegnen\naf København eller i Nordsjælland - gerne på landbrugsejendom, men alt har interesse. Jeg er kvinde, journalist, 44 år og har ingen børn. Kontaktinformation fjernet p.g.a. forældelse - se nyere annoncer\nHus søges stadig til leje - Kolding 13. februar 2007\nVi har prøvet før, nu prøver vi igen: To voksne med fast arbejde, stort barn og rolig hund, søger hus til leje i Kolding og opland. Gode busforbindelser pga. skolegang. Husleje max 7000 inkl. forbrug. Kontaktinformation fjernet p.g.a. forældelse - se nyere annoncer\nStuehus søges 13. februar 2007\nMin søn på 8 og jeg på 30 søger stuehus til leje, gerne med lille stald og jord. Jeg hjælper gerne til evt. med arbejde eller andet på evt. din gård. Vi vil bare så gerne have et sted, hvor vi kan være i frie omgivelser sammen med vores heste. Beliggenhed, gamle Vejle Amt, smat Brande, Herning m.m. Kontaktinformation fjernet p.g.a. forældelse - se nyere annoncer\nKlimatelt 13. februar 2007\nKlimatelt søges. 12 eller 16 kantet. Stormen har ødelagt vores gamle telt. Bøvling FDF, Kontaktinformation fjernet p.g.a. forældelse - se nyere annoncer\nHus udlejes mod restaurering 12. februar 2007\nJeg søger en håndværker, som vil leje min samlevers hus og som selv vil kunne sætte det i stand. Til gengæld for mure og tømrerarbejde får du gratis husleje i x-antal måneder. Det er en lille aftægtsbolig, som ligger på landet. Men der skal laves rigtig meget ved den. For en rigtige mand med hænderne på rette plads, er det bare sagen. Send mail med tlf. nr. og jeg vil kontakte dig. Kontaktinformation fjernet p.g.a. forældelse - se nyere annoncer\nEjendom nær Herning søges 7. februar 2007\nMulighed for hestehold og værksted vigtigt. Max 1,5 mio. Kontaktinformation fjernet p.g.a. forældelse - se nyere annoncer\n3.000 km2 jord købes 7. februar 2007\nHej jeg søger ca 3000 kv2 landbrugs jord eller fri jord til en rimlig pris gerne omkring Frederiksborg amt, eller Roskilde amt, men ikke en nødtvendighed. Jeg kan kontaktes på Kontaktinformation fjernet p.g.a. forældelse - se nyere annoncer\nAlle slags mønter købes 7. februar 2007\nOgså hele samlinger. KGL. BG figurer købes, samt Musselmalet stel mv. Kontaktinformation fjernet p.g.a. forældelse - se nyere annoncer\nØkologiske grønsager - engros 6. februar 2007\nMindre parti økologiske kartofler, jordskokker, pastinakker, persillerødder og løg sælges til videresalg. Vi leverer grønsagerne (Sjælland) løs eller emballeret i pose eller flowpakket i bakker, lige til at komme i f.eks. en abonnementskasse. Kontaktinformation fjernet p.g.a. forældelse - se nyere annoncer\nHavemand søges m/k 4. februar 2007\nJeg mangler en munter og dygtig hjælper til arbejdet i køkken- og prydhaven 2-3 dage om ugen. Kendskab og interesse for planter og elementær økologisk dyrkning er en forudsætning. Jeg dyrker mange forskellige blomster, krydderurter, bær, frilandsgrøntsager, tomater, chili og sære planter i min køkkenhave, drivhus og i blomsterbedene. Afgrøderne er til salg i vores gårdbutik, til privat brug, og til undervisning. Jeg er interesseret i henvendelser om engagement i hele forårs- og sommerperioden, frem til 1/9. Kontaktinformation fjernet p.g.a. forældelse - se nyere annoncer\nStuehus på landet 4. februar 2007\nStuehus på proprietærgård i mellem Kolding og Vejle udlejes. Stuehuset er en del af et historisk interessant firelænget gårdanlæg fra 1870. Huset er tørt, velholdt, og med store døre, og højt til loftet. Gammel landbohave. 240 m2 + mulighed for at leje udbygninger med. 8000,-/ måned. Kontaktinformation fjernet p.g.a. forældelse - se nyere annoncer\nHavre købes (Vestjylland) 31. januar 2007\nJeg skal bruge 300Kg/måned havre i løbet af 2007. Kan lagre op til 2 tons. Kontaktinformation fjernet p.g.a. forældelse - se nyere annoncer\n6-10 ha "byggegrund" søges 31. januar 2007\nVi søger en forfalden nedrivningsklar ejendom med 6-10 ha. Det behøver ikke være specielt god agerjord da vi ikke ønsker at dyrke jorden, udover at plante insektvolde og lave vores eget lille naturområde. Vi vil bygge et nyt hus i området, så vi ønsker IKKE en istandsat ejendom. Beliggenhed på Fyn. Kontaktinformation fjernet p.g.a. forældelse - se nyere annoncer\nHus på landet max 30km fra århus 30. januar 2007\nHus på landet søges af ungt par på 20 og 27 år. Vi har to hunde. vi er interesseret i både køb og leje. Må gerne ligge nær skov eller strand men dog ikke et krav. Huset må også gerne have god plads og skal være have til. Hvis du tror du har hvad vi mangler så skriv til vores mail: Kontaktinformation fjernet p.g.a. forældelse - se nyere annoncer\nFamilie søger nedlagt landbrug/hus 25. januar 2007\nvi er en familie på 6 der søger lidt mere plads omkring os. Vi er rolige mennesker som søger mellen næstved og vordingborg eller der omkring af hensyn til børn og firma. Har begge arbejde og seriøse lejere. Kontaktinformation fjernet p.g.a. forældelse - se nyere annoncer\nNedlagt landejendom søges 25. januar 2007\nNedlagt landejendom med plads til heste søges. Evt. med lidt\njord. Min. 100 kvm. Kontaktinformation fjernet p.g.a. forældelse - se nyere annoncer\nBofællesskab 24. januar 2007\nEnlig herre søger bofællesskab med enlig kvinde som bor på landet. Jeg er 54 år. Må gerne være en kvinde i vestjylland. Kontaktinformation fjernet p.g.a. forældelse - se nyere annoncer\nVVS montør og pædagog stud. søger bolig 22. januar 2007\nVi er et ungt par på 23 og 22 år. Vi søger en lejlighed, lille hus eller noget ligende hurtigst muligt i Nordsjælland, gerne nær Slangerup, hvis muligt. Lidt om os: Gry: Pædagog studerende (har 2 år tilbage). ikke ryger. Elsker natur, dyr og friluftslivet i det hele taget. Har haft hest igennem mange år og har stor erfaring. Kenneth: VVS montør. ikke ryger. Går på jagt, cykler MTB i skoven, elsker alle former for håndværk. Af dyr har vi en lille renlig hunkat. - Vi er altid frisk på at give en hjælpende hånd med lidt af hvert. Har i hjemmet, der kunne have vores interesse så kontakt os hurtigt. Vi glæder os til at høre fra jer! Kontaktinformation fjernet p.g.a. forældelse - se nyere annoncer\nHus søges til leje i Rudkøbing 21. januar 2007\nVi er en familie 2 voksne og 2 børn der søger et hus i Rudkøbing, da vi skal starte nyt arbejde på Fyn min. 3 værelser, Kontaktinformation fjernet p.g.a. forældelse - se nyere annoncer\n2. årsoml. vårhvede/lupin ca. 120 tdr sælges 17. januar 2007\nFin kvalitet sælges. Pris 230 kr/ tdr afhentet på Fyn. Kontakt Kontaktinformation fjernet p.g.a. forældelse - se nyere annoncer\nByggegrund til salg 16. januar 2007\nbyggegrunden er beliggende i Sørby-Magle 6 km.uden for Slagelse. fredet område ligger op til den del der mest nærliggende vil blive baghave. Tilslutningsbidrag er betalt, ingen byggepligt, er byggemodnet, geoteknisk undersøgelse foreligger uden bemærkninger. skal sælge pga. seperation. Kontaktinformation fjernet p.g.a. forældelse - se nyere annoncer\nMindre hus på lille ø ønskes 16. januar 2007\nEnlig mand søger hus og arbejde på mindre ø - har ingen uddannelse, men er parat til hvilket som helst arbejde, der måtte byde sig. Kontaktinformation fjernet p.g.a. forældelse - se nyere annoncer\nLandbrugsjord sælges, ca. 3 hektar 16. januar 2007\nLandbrugsjord sælges. Del af Stenstrup 2b og 2c (Sjælland). Kontaktinformation fjernet p.g.a. forældelse - se nyere annoncer\nFamilie søger bolig 16. januar 2007\nFamilie på fire søger: bofællesskab, delehus eller hus i Odder eller nærmeste omegn. Gerne med have og evt. plads til værksted. Vi er et par midt i treidverne med to piger i førskolealderen som søger et dejligt sted at bo med plads til leg og kreativt virke. Vi arbejder som billedkunstner og keramiker + vikararbejde. Kontaktinformation fjernet p.g.a. forældelse - se nyere annoncer\nSkovfogeder ser her: 16. januar 2007\nEr der et sted i Jylland hvor jeg kan få lov til at bygge et mindre træhus eller halmhus. Ønskes opført i en skov - evt. ned til vand, Kontaktinformation fjernet p.g.a. forældelse - se nyere annoncer\nHus til leje søges - Kolding 16. januar 2007\nHus søges til leje i Kolding og omegn af lille familie med velopdragen og rolig hund. Indflytning ca. 1. marts. Kontaktinformation fjernet p.g.a. forældelse - se nyere annoncer\nHus på landet udlejes 14. januar 2007\nStuehus på nedlagt gård udlejes, et plan, 100 m2, stue, køkken, 2 værelser, badeværelse, gang med entre, 29 m2 garage. Om du må have husdyr kan vi kigge på. Vi har selv heste. 17 km. til Grindsted, 17 km. til Brande, 30 km. til Skjern, 30 km. til Herning. Prisidé kr. 5000 mdl. Kontaktinformation fjernet p.g.a. forældelse - se nyere annoncer\nJersie kalv/kvie Købes 13. januar 2007\nVi er en lille familie der for nyligt har overtaget et nedlagt landbrug i nærheden af næstved. Vi ønsker os en eller 2 jersiekøer/kalve, da forholdene er ideelle til det. Kontaktinformation fjernet p.g.a. forældelse - se nyere annoncer\nHus på landet ved Sdr. Omme til leje 3. januar 2007\nHus på landet ved Sdr. Omme til leje, stuehus på nedlagt gård, ligger behageligt tilbagetrukket fra landevejen. Byggeår 1980, et plan, 100 m2, stue, nyere istandsat køkken, 2 værelser, godt og istandsat badeværelse, gang med entre, 29 m2 garage, evt. adgang til værksted m.m. Opvarmning med træpillefyr. Mulighed for at bruge haven. Skolebussen kører lige til døren. Om du må have husdyr kan vi kigge på. Vi har selv heste. Central jysk beliggenhed med ca. 50 km til både Vejle og Esbjerg. 17 km. til Grindsted eller Brande, 30 km. til Skjern, Herning eller Billund. Prisidé 5.000,- Kontaktinformation fjernet p.g.a. forældelse - se nyere annoncer\nLejehus søges 2. januar 2007\nJeg, violinlærer med fast arbejde med søn på 12 og vores 3 hunde ønsker hus til leje på Fyn. Hundene er købt til konkurrencelydighed og er meget velopdragne. Da vi begge er meget glade for vand og at fiske, så må det gerne være tæt på sø eller hav .... og helst rigtig ud på landet. Kontaktinformation fjernet p.g.a. forældelse - se nyere annoncer


DAVID SØNDERGAARD HOLDING ApS | TV 2 Lorry\nDAVID SØNDERGAARD HOLDING ApS blev etableret i 2003 og har adresse i Ballerup. I 2020 viste regnskabet en bruttofortjeneste på DKK -45.957. Virksomheden er et anpartsselskab i branchen ikke-finansielle holdingselskaber.\nDAVID SØNDERGAARD HOLDING ApS ejer andele af følgende virksomheder.\nMBPMR 01 ApS\nSBPMR 02 ApS\nFamilien Søndergaards Holdingselskab ApS\nDAVID SØNDERGAARD HOLDING ApS's medieprofil hos Paqle\nBruttofortjeneste -46 -\nPrimært resultat -46 -31\nFinansielle poster netto -144 -263\nResultat før skat 4.955 2.433\nÅrets resultat 4.946 2.418\nFinansielle anlægsaktiver 19.326 15.914\nAnlægsaktiver i alt 19.326 15.914\nOmsætningsaktiver 4.315 3.171\nAktiver i alt 23.642 19.085\nEgenkapital 23.281 18.534\nKortfristet gæld 361 551\nPassiver i alt 23.642 19.085


Capa > Levantamento de espécies ruderais em uma área de pastagem abandonada na Represa de Itupararanga, Votorantim-SP. > Comentários do leitor > Transgender Neighbours Star Georgie Stone Slams...\nTransgender Neighbours Star Georgie Stone Slams PM& 39;s & 39;køn& 39; Tweet (2)\n"Lanny Machado" (2020-04-17)\nJeg er 17 år forældet, jeg begyndte at PMOING i en alder af 13. Jeg begyndte effektivt med vaniljeporno beslægtet med olie og PAWG, men faktoren er, at jeg begyndte at blive tændt for shemale lort. I en LAPD-politirapport i domstolsdokumentet hedder de, at de fandt en pc, kompakte diske og et bindemiddel med 3 ring, som alle var fyldt med ungerpornografi samt en gul kuvert adresseret til Bruce Paddock. Så fandt jeg den faktor, der vækkede mig mest, og det var femdom (kvindelig dominans). Det var omkring, da jeg begyndte at fjerne mig fra ikke kun min far, men derudover resten af min familie. Jeg begyndte at se porno i alderen 12-13 år. Det er sent, men at se shemale porno gør dig ikke homoseksuel. Har simpelthen en svag porneafhængighed især til shemale porno. Jeg plejede at blive nøje mobbet i klassen og hjemme, og ud fra resultatet brugte jeg porno som en metode til at få mit liv til at føle sig bedre. Ellers vil forbindelsen begynde at føles som en inkvisition.\nIkke kun kan kunsten at feminisere hypnose få dig til at føle dig og se ud som en kvinde, den kan endda få dig til at matche de daglige forhold i dit liv. Nu søger jeg efter ledsagere for at forsøge at søge mere af den fornøjelse som et resultat af almindelig porno vil ikke hjælpe mig med at opdage det. "Jeg passede overhovedet ikke efter mig selv, jeg trente ikke og plejede at spise hvad jeg satte pris på. God onani." "Jeg vil have samleje med en mand som mand." Med evnen til fantasi, sokker, der er fyldt i bukser, af testosteron og senere til topkirurgi, gjorde han det. Jeg opdager det så respektløst, og jeg er nødt til at forstå. Den transseksuelle er ikke lykksalig med hans eller hendes kønsorganer og ønsker ikke at bruge dem. I september sidste år udtrykte hr. Morrison alarmen ved en rapport inden for Telegraph Every day, der fremhævede, hvordan lærere blev uddannet til at få øje på transseksuelle universitetsstuderende.\nSANY0010 ': Fortsættes fra sidste video. Fru Cook har vidst, at hun var en dame, siden hun var en baby, og efter en kamp i modsætning til Leeds sidste sæson sagde hun, at "en ændring pludselig gik", og hun indså, at hun måske ikke levede løgn. Først var det blid kerne og virkelig mild porno, og at jeg ikke engang ville vare et sekund. De fleste mand ville dog ikke sove med en shemale. Jeg pålægger måske aldrig etiketterne tranny eller shemale på en anden bestemt person. Trans individer er ikke højere eller dårligere end nogen almindelig person. Carla bemærkede også, at hun og hendes mand ikke er de 'forfærdelige individer', som nogle mener, at de er. Transpersoner og intersex-folk kan normalt stå overfor relaterede punkter og diskrimination, men derudover står de også over for forskellige typer, og det er vigtigt ikke at forveksle eller forveksle dem. Så gå væk med en kommentar, når du har en ting, der også kan hjælpe mig! Jeg har brug for hjælp, jeg ved, men jeg ved ikke, hvem jeg kan stole på, så det er derfor, jeg poster dette her. Hjælpe? Er der nogen, der er dygtige til dette personligt eller i et forhold? DAG 5: FUCK IT Jeg mistede det. Rattling NO FAP Er hårdt SOM FUCK.\nJeg modtog KEDET OG VÆRDET DETTE SHIT ASS Kombination LEAD MIG for at observere PORNO OG FAP. De kan godt lide pornoen som et resultat af, at en dame med en penis ser ud til at være cool, men bortset fra det er han sandsynligvis ikke homoseksuel. Dette er de facto farligt for mig, jeg kan ikke lide shemale, jeg er en lige mand, og her kommer den værste del, jeg formoder på grund af det, at jeg har erhvervet (PORN INDUCED ERECTILE DISFUNCTION) Jeg prøvede at gøre sex med en pige dog for første gang gik jeg ikke erektil. MVI 4373 ': råber vil du have Jesus i en bil, der kørte tidligere. MVI 4382 ': råber 15% ekstra jomfruer Folk, hos nogle feriegæster. Det er 15% mere, end Mary har at tilbyde! DAG 2: AW SHIT. DAG 4: Jeg har stadig noget SLEEPNESS Dog er min sindetåge forsvinden. "Gay betyder mænd, der har sex med mænd. SANY0129 ': råb til Walmart for at have nogle af et af verdens bedste kameraer. Spoiler: Videoer 'SANY0130': Herk har hentet alle sine kameraer og optagere ud af et bord.\nSpoiler: Film 'SANY0003': foregiver at skyde en politibil, der kører forbi. Foregiver at skyde flyet. Måske beder du om en præsidentkandidat til at komme ind på et sted - og et fly der flyver, åh, det er herligt. Hele dagen var jeg træt og kunne ikke fokusere på min forskning. DAG 1: VAR faktisk hårdfør at stå op i morgenen var faktisk træt. Ikke desto mindre MED En kæmpe hjerne FOG Større end den fra DAG 1. INGEN URGES I nogen henseende. Han dræbte og spiste mennesker, Jenner har ikke skadet nogen. Jeg ønskede at give en stemme til husholdningerne, og det gennemførte jeg. Kate tog et lignende touch på Studio 10, da værten Sarah Harris bad om, hvordan hun var i stand til at skjule den karakteristiske lyd fra hendes stemme. Han sværger op og ned på den måde, hvorpå hans tanker fungerer, er, at han overtænker Shemale porn-pornovæglighederne meget, så han troede, at det må betyde, at dette er et reelt livsbehov, så han måtte undersøge og se, om han formodentlig var homoseksuel eller dtf? Til alt dette vil festen ikke være megethelt anderledes end et juniorhøj sokthopp.


C4 værkstedets satellitværksted i Frederikshavn søger en engageret og kvalitetsbevidst faglært konstabel, så har du svendebrev som elektronikfagtekniker, datatekniker eller tilsvarende uddannelse, og har du lyst til en travl og udfordrende arbejdsdag, så har vi måske stillingen til dig.\nC4 værkstedet består af rutinerede medarbejdere, som varetager reparation og vedligehold samt modifikation og nybygninger, på en stor del af Forsvarets kommunikations- og operative IT- materiel. Området dækker opgaveløsninger indenfor alle tre værns materielområder. Til C4-værkstedet i Korsør hører også et satellitværksted på Flådestation Frederikshavn.\nSom medarbejder på C4-værkstedets satellitværksted i Frederikshavn vil du få en travl og udfordrende hverdag, hvor vi lægger vægt på kvalitet og engagement i opgaveløsningen. Der må forventes rejseaktivitet, idet værkstedet løser opgaver spredt over hele Danmark. Gyldigt kørekort til kategori B, er derfor et krav.\nDine primære opgaver være reparation og vedligeholdelse på kommunikationsudstyr og operativt PC-udstyr.\nDu vil komme til at blive en del af den Søværnets servicevagt, som værkstedet varetager indenfor området kommunikation og data.\nDu skal være brugerorienteret og kunne føre en konstruktiv dialog med brugerne for løsningen af en givet opgave. Det forventes at du udfører tildelt arbejde målrettet, med stor kvalitet og overholdelse af aftalte leveringstidspunkter. Dette stiller store krav til din selvstændighed, nysgerrighed samt at du har lysten til at udvikle dine kompetencer i et service og løsningsorienteret arbejdsmiljø.\nHvis du vil vide mere om stillingen, er du velkommen til at kontakte Værkstedsleder SSG Peter Parbæk på telefon 7285 6230. Har du spørgsmål til løn eller ansættelsesvilkår, er du velkommen til at kontakte Forsvartes Personalestyrelse HR-konsulent Rikke Thomsen på mail: FPS-BA-BS252@mil.dk.\nAnsøgningsfristen er den 15. april 2021. Samtaler afholdes løbende. Ansættelse pr. 1. juni 2021, eller efter aftale.


Så flyttede dræbersneglen ind | Skrubtudsens have\n10 kommentarer to “Så flyttede dræbersneglen ind”\njuni 24, 2012 at 21:13\nJeg ha også set en inde i haven i år, ellers jeg kun set strejfere på vejen.\nGrunden til at de endnu ikke har taget ophold i haven antager jeg skyldtes de ca. 10 navngivne vinbjergsnegle og deres afkommere som naboen har udsat, de elsker og passer derfor på min have\njuni 24, 2012 at 21:22\nJeg har også truffet ét enkelt eks. Inde i min have, det indtraf medens vinbjergsneglene afholdt parringstræf på naboens plæne\nHelle Hegner Says:\njuni 24, 2012 at 23:26\nØv, det er de ækleste væsner i hele verden! De invaderede min fugtige have for små 10 år siden og optræder i 1000 tal hvert år, på trods at daglige turer i haven med skapsleben spade.\nTil spørgsmålet om de er spiselige – for nogle år siden havde Jørgen Skoubo et program på DR2, tror det var Frilandshaven, hvor han serverede dræbersnegl for en kollega og det så bestemt ikke ud til at smage godt! Så jeg vil anbefale dig at hakke de små bæster over. Det eneste de kan bruges til er vist som lokkemad for andre dræbersnegle, der hurtigt kaster sig over de døde artsfæller. God jagt!\njuni 25, 2012 at 05:28\nDe spiser i det mindste ikke hvidløg.\nRandi Lauridsen Says:\nDu er da sluppet billigt hvis de først dukker op nu.\nDerimod så har jeg ikke samme gode erfaringer med Vinbjergsnegle som andre tilsyneladende har.\nJeg har efterhånden mange Vinbjergsnegle, men også mange Dræbersnegle, min søster har det på samme måde i hendes have. Så jeg tror ikke helt på at der skulle være nogen sammenhæng.\njuni 26, 2012 at 20:27\nDejligt, at mine hvidløg nok ikke er i fare. Øv at vinbjergsneglene så ikke holder dræbersneglene nede for alvor. Jeg glæder mig dog stadig lige meget over vinbjergsneglene, også selvom jeg nu har så mange, at jeg kan gribe dem på fersk gerning i nogle af mine grøntsager, f.eks. squash.\nSelv om dræbersneglene nok frem over vil gøre mit haveliv anderledes, så vil jeg alligevel prøve at tage det med godt humør. Vi må jo kunne finde en form for sameksistens, også selv om det evt. indebærer at jeg forsøger at begrænse deres antal lidt, ligesom de vil få begrænset min grøntsagshøst lidt.\njuni 26, 2012 at 21:08\nTror på din strategi med sneglediversitet og at holde humøret højt…\nJeg havde sidste år, for første gang, et par enkelte eksemparer af “dræbersneglen” i kolonihaven. Ser dem i øvrigt også tit på stien bag min have.\nJeg aflivede dem og forventede at nu ville den store sneglejagt begynde.. men har ikke set nogen i haven siden… jeg har til gengæld masser af en stribet/plettet grå-brunlig skovsnegl som ikke gør mine planter fortræd, ihvertfald ikke i en grad så jeg har opdaget det.. Bilder mig også ind at det er dem der holder den ibiriske på afstand..\njuni 26, 2012 at 21:36\nHavde selvfølgelig også min pindsvine famlie (kan ses på facebook:-) der patruljerede mellem have og sti ihvertfald både morgen og aften, nogle gange også om eftermiddagen…\nmaj 20, 2013 at 08:55\nJeg så det samme program som Helle ovenfor, og jeg kan huske, at de sagde, man skulle bruge masser af chili og hvidløg, da sneglen i sig selv smager ret grimt. Så skal man også sørge for at stege dem godt, da de er værter for både parasitter og E. coli-bakterier (dræbersneglene guffer nemlig løs af andre dyrs afføring). Men om så de smagte himmelsk, kunne jeg ikke spise en, for de er da noget af de mest ækle.\nmaj 20, 2013 at 09:01\nJa, indtil videre har jeg for få dræbersnegle, til at det giver mening at eksperimentere med dem i madlavningen.\nDe er lige begyndt at dukke op i disse dage, små som fedtkyllinger. Jeg har langt flere og større vinbjergsnegle.\njuni 24, 2012 at 20:58\nTags: arion, arion lusitanicus, dræbersnegl


3 tilbud på din tagopgave i Fakse - Roofing.dk\nVedligeholdelse af tag såvel som nyt tag kræver arbejde. Det er langt fra alle, der har tiden eller evnerne til selv at udføre det arbejde. Det kan nemt blive en dyr omgang at arbejde med taget og det er vigtigt at få nogle kompetente fagfolk til at arbejde med taget, af den grund har vi her på denne side udviklet muligheden for at modtage 3 uforpligtende tilbud på din tagopgave i Fakse. Nedenfor er der en oversigt over de forskellige typer tagarbejde, der tilbydes i netop dit lokalområde.\nNyt tag i Fakse\nEr det tid til nyt tag? Så kan du her få 3 uforpligtende tilbud på nyt tag uanset om det drejer sig om et betontag, ståltag, eternittag eller et tag bygget i ganske almindelig tagpap. Du skal blot bruge dette link her og så lave en kort beskrive dit behov for nyt tag, og så modtager du 3 gratis og uforpligtende tilbud på et nyt tag fra håndværkere, der laver nyt tag i netop Fakse.\nTagrenovering i Fakse\nNogle gange kan tagreparation eller tagrenovering være det samme som et nyt tag, men det er langt fra altid, at det er tilfældet. Benyt den korte formel du kan finde her og få 3 uforpligtende tilbud på tagrenovation fra fagmænd, der kender Fakse, og som kan komme med deres bud på, hvad der skal gøres og hvor meget det vil koste.\nTagrender i Fakse\nEr det ved at være tid til at få rettet op på tagrenderne eller er det tid til at få helt nye tagrender? Så kan du her modtage 3 uforpligtende og gratis tilbud fra lokale håndværkere, der har erfaring med at sætte tagrender op. Hvis du allerede nu har en fornemmelse af at du bedst kan lide tagrender af aluminium, stål, kobber, zink eller noget helt andet så noter det gerne ellers så bare skriv, at du er interesseret i tagrender. Du kan få 3 uforpligtende og gratis tibud på tagrender ved at trykke på linket her.\nMaler til tag i Fakse\nTagrensning i Fakse\nAlgebebehandling af tag i Fakse\nAlgebehandling af taget er som regel heller ikke den sjoveste opgave. Det er essentielt, at der bliver brugt de rigtige materialer. For mange er der ikke forskel på en algebehandling og en tagrensning af taget, men det kan der faktisk godt være. Det er en mulighed at kombinere maling af tag med algebehandling af tag, men det er ikke et absolut must. Du kan få 3 uforpligtende tilbud på algebehandling af tag her og hvis du skulle ønske et tilbud om maling af taget på samme tid, så skriver du det bare under opgavebeskrivelse.


Arne Grevsen: Fremrykkede anlægsprojekter skal laves på danske løn- og arbejdsvilkår - Fagbevægelsens Hovedorganisation\nArne Grevsen: Fremrykkede anlægsprojekter skal laves på danske løn- og arbejdsvilkår\nCORONAKRISE: I et forsøg på at sikre beskæftigelsen under coronakrisen har regeringen vedtaget at lempe loven for anlæg. Det betyder at kommuner og regioner nu kan åbne for pengekassen og fremrykke offentlige anlægsprojekter. Men hvis ikke vi får sikret at projekterne udføres på danske løn- og arbejdsvilkår, så risikerer vi at det får den modsatte effekt.\nFortsætter de offentlige myndigheder som hidtil, kan lempelsen af loven for anlæg vise sig bare at tømme kommuner og regioners kasser på et kritisk tidspunkt.\nLige nu er der hver dag nye meldinger om store stigninger i ledighedstallene. Regeringen har derfor aftalt med kommuner og regioner, at de åbner deres kasser for at sikre beskæftigelse i en svær tid.\nDet sker ved at lempe loven for anlæg, hvilket giver mulighed for at fremrykke investeringer.\nAftalens effekt på den danske samfundsøkonomi forudsætter imidlertid, at det offentlige overholder den almindelige samfundskontrakt, når det anvender private leverandører.\nHvis man tager rundt i landet og besøger store offentlige anlægsprojekter, så vil det ofte være en sjældenhed, at man møder danske arbejdstagere.\nHvis man tager rundt i landet og besøger store offentlige anlægsprojekter, så vil det ofte være en sjældenhed, at man møder danske arbejdstagere. Det gælder fx metroen, Århus letbane, Syddansk Universitetshospital og Storstrømsbroen. Det er ikke arbejdspladser, som skaber nye danske jobs.\nDanske virksomheder vælges fra: Pris vigtigere end vilkår\nFraværet af danske virksomheder og arbejdstagere på de offentlige anlægsprojekter handler om, at når det offentlige vælger leverandør, så er prisen den afgørende markør.\nDet betyder i praksis, at den leverandør, der har de laveste omkostninger til løn- og arbejdsvilkår, bliver valgt til at udføre opgaven.\nOg dermed er danske virksomheder, der giver dansk løn- og arbejdsvilkår, på forhånd afskåret fra at blive valgt som leverandør til det offentlige.\nI praksis skaber offentlige udbud et parallelt arbejdsmarked, hvor der ikke gælder danske løn- og arbejdsvilkår.\nMange offentlige ordregivere vil måske indvende, at de kræver, at leverandøren betaler overenskomstmæssig løn.\nDet understøttes af en undersøgelse foretaget af Advice for 3F i 2017. Her svarer 90 % af kommunerne, at de anvender arbejdsklausuler på bygge- og anlægsområdet.\nDet er imidlertid kun 51 % af kommunerne, der også anvender arbejdsklausuler på fire andre områder (rengøring, transport, det grønne område og teknisk service).\nOffentlige udbud skaber parallelt arbejdsmarked\nNår de offentlige ordregivere anvender arbejdsklausuler, så kræver de imidlertid kun, at leverandøren betaler overenskomstens mindsteløn.\nTal fra Danmarks Statistik viser, at overenskomsternes mindsteløn ligger langt fra den løn, som danske virksomheder betaler.\nDet gælder, fordi overenskomsterne også har bestemmelser om, at der skal betales et tillæg til lønnen, som bliver forhandlet lokalt på virksomheden.\nSelv om den offentlige ordregiver anvender arbejdsklausuler, så kan en virksomhed, der giver arbejdstagerne danske løn- og arbejdsvilkår, derfor ikke blive valgt som leverandør.\nI praksis skaber offentlige udbud altså et parallelt arbejdsmarked, hvor der ikke gælder danske løn- og arbejdsvilkår.\nSituationen skyldes ikke EU-regler\nOfte hører vi i FH, at det er EU-reglerne, der er skyld i situationen. Det er imidlertid ikke rigtigt.\nI 2018 ændrede EU udstationeringsdirektivet, så medlemsstaterne fra den 30. juli 2020 har pligt til at sikre, at udstationerende virksomheder betaler løn på baggrund af et ligebehandlingsprincip i stedet for mindsteløn.\nFormålet er at sikre, at udstationerede arbejdstagere, der udfører arbejde i Danmark, får den samme løn som tilsvarende danske arbejdstagere.\nDe offentlige ordregivere kan allerede nu anvende de ændrede regler i udstationeringsdirektivet.\nMangel på effektiv kontrol\nMen, uanset om de offentlige ordregivere vælger at ændre kravene til den løn, som leverandørerne skal betale, så er et andet problem, at offentlige ordregivere som hovedregel ikke fører effektiv kontrol med, om leverandørerne overholder kravene til løn- og arbejdsvilkår.\nTal fra Københavns kommunens årsrapport 2018 viser, at der er fundet underbetaling i 70 procent af kontrollerne på personniveau og 82 procent af kontrollerne på aftaleniveau.\nUndersøgelsen fra Advice viser, at næsten 50 pct. af kommunerne sjældent eller aldrig fører kontrol med leverandørernes overholdelse af arbejdsklausuler, og kun 20 pct. har en bevilling, der sikrer løbende kontrol med overholdelse af klausuler.\nKøbenhavn er en af de få kommuner, der har oprettet en effektiv kontrolindsats.\nTal fra kommunens årsrapport 2018 viser, at der er fundet underbetaling i 70 procent af kontrollerne på personniveau og 82 procent af kontrollerne på aftaleniveau.\nTallene svarer til fagbevægelsens erfaringer fra kontrol med overenskomstdækkede udenlandske virksomheder på offentlige anlægsprojekter.\nDerudover kommer massive problemer med arbejdsmiljø og skattesnyd, som stikprøvekontroller fra Den Fælles Myndighedsindsats bekræfter.\nOffentlige opgaver skal laves på danske løn- og arbejdsvilkår\nHvis offentlige myndigheder ikke begynder at tage samfundskontrakten alvorligt og sørger for, at offentlige opgaver bliver udført på danske løn- og arbejdsvilkår, så vil det være skadeligt for både danske virksomheder og arbejdstagere og ikke mindst den danske samfundsøkonomi.