Dom i Hvepsebo-sagen: Syv års fængsel til hovedpersonen | DenOffentlige.dk\nI en sag om grov udnyttelse af rumænere og økonomisk kriminalitet straffes en syrisk mand tirsdag med syv års fængsel i Retten i Glostrup.\nDen 47-årige Taha Mustafa Dahbour dømmes både for menneskehandel og systematisk svindel med skat, moms og arbejdsmarkedsbidrag i flere små selskaber. Oveni får han en tillægsbøde på 19,7 millioner kroner.\nHan har tidligere arbejdet for Den Palæstinensiske Befrielsesfront, PLO, men lever på tålt ophold i Danmark.\nLæs mere Operation Hvepsebo\nVi har samlet alle artikler om den store Operation Hvepsebo på denne side.\nHan blev anholdt i en københavnsk kollegielejlighed omgivet af masser af luksusvarer i februar sidste år.\nSyreren har talrige domme bag sig. Og det er også en skærpende omstændighed, at han har begået kriminalitet, mens han er på tålt ophold, lyder det fra dommerpodiet.\nDen slanke mand med det lange grå hår lytter og smiler af og til ned til familiemedlemmer på tilhørerpladserne.\nTirsdagens dom er den tredje i den sag, som politiet kalder Hvepsebo. Fattige rumænere blev bragt til Danmark, hvorefter deres identiteter blev udnyttet til svindelnumre.\n18 rumænere var ofre for menneskehandel, fastslår retten, mens anklagemyndigheden mente, at i alt 20 var ofre.\n- De var stakler, fastslår retsformanden, dommer Anne Berg, om ofrene, der blev placeret i huse i Slagelse, Stege og Sakskøbing.\nDe blev behandlet på en kynisk måde, tilføjer hun.\nI alt er fem tiltalte blevet dømt. Retten anser en rumænsk mand, Florian-Mihai Mitrea på 27 år, for at være den anden hovedmand sammen med syreren.\nHan idømmes fængsel i fem år, mens samleveren, Helga Coman på 44, får fire år og seks måneder.\nEn tredje rumænsk statsborger, 29-årige Cezar-Cristian Palea, har blandt andet fungeret som chauffør for de andre. Fire års fængsel er resultatet for hans vedkommende.\nKun en af de fem tiltalte, Taha Dabhours nevø, frifindes for at have deltaget i menneskehandel.\nHan er ikke til stede i retten for at høre dommen - fængsel i tre år.\nAnklager: Hård straf for kynisk udnyttelse\nMed dommen sagen er der nu ført bevis for, at i alt 40 fattige rumænere har været udsat for menneskehandel. De blev narret til at tro, at de ville få et job i Danmark, men i stedet blev de plukket - kriminelle udnyttede deres identiteter til at begå bedragerier og skattesnyd.\nI de to tidligere domme i Hvepsebo-sagen er det slået fast, at 22 var ofre for menneskehandel. I den dom, der tirsdag blev afsagt i Retten i Glostrup, var i alt 18 personer handlet, og dermed er det samlede antal oppe på 40. Og til de ansvarlige, tre mænd og en kvinde, i sagen i Glostrup er der givet straffe fra fire til syv års fængsel.\n- Vi er meget tilfredse med dommens resultat, siger en af de to anklagere, Susanne Andersen.\n- Der er lagt vægt på, at kriminaliteten var hensynsløs og kynisk, bemærker hun.\nVed domsafsigelsen har retsformanden, Anne Berg, netop lagt vægt på forbrydelsens karakter. De 18 blev bragt i en vildfarelse om, hvad der ventede dem i landet mod nord.\n- De var stakler, siger Anne Berg.\nHun citerer en af de menneskehandlede for at have sagt sådan her: "Jeg kom fra månen til jorden, da jeg kom til Danmark".\nDe 18 blev anbragt i huse i Sakskøbing, Stege og Slagelse. Og så blev de ellers malket, da bagmændene fik oprettet bankkonti, nem-id og sygesikringsbeviser. Derefter blev der købt telefoner, benzin og andre ting i de handledes navne.\nDe dømte udnyttede den tillid, som det danske samfund hviler på, fastslår retsformanden blandt andet.\nEfter dommen er et af spørgsmålene, om de i alt tre store straffesager betyder, at udnyttelsen af fattige rumænere nu stopper?\n- Det er vores håb, at der nu er sat punktum for denne organisation. Man kan håbe, at dommen vil få en præventiv effekt i forhold til ligeartet kriminalitet, siger anklager Susanne Andersen.\nEmneord: Operation Hvepsebo, Menneskesmuglere, Menneskehandel, Rumænere, Grænseoverskridende kriminalitet, Kriminalitet, Uge 28, Sommeren 16


Navnet Floraison betyder "blomstring" som er nøgleøjeblikket i cyklussen af vin og den perfekte beskrivelse af en gin, der er frisk med noter af blomster og men en meget forfriskende, rund og glat smag. Denne gin vækker stemningen af forår ved vinproducenternes vinmarker, når luften er fyldt med duft af blomstrende vin blomster. En unik gin, der overrasker både kendere og de nye til gin, på en elegant måde. G'Vine Floraison kan nydes i en forfriskende Gin & Tonic og er kanon til en god sommer cocktail.\nG'Vine Nouaison Gin 43,9%\nMed G'vine Nouaison gin prøver skaberne at indkapsle evolutionen fra aromatiske blomster til luksuriøse bær, altså druens udvikling. For denne Gin er altså lavet på Ugni Blanc druen, som giver den specielle smag. G'Vine er produceret i Cognac-regionen i Frankrig, og har derfor elementer fra produktion som de klassiske Cognac. Denne G'vine er mere intens og krydret end G'Vine Floraison Gin, som bestemt gør den til et fremragende alternativ til den klassiske London Dry Gin.\nFlasken med Hendrick’s Gin er også lidt speciel, idet den har form som en gammel apotekerflaske, og den fåes her i en 1 liters flaske. Hvis man vil nyde Hendrick’s gin i en gin og tonic, anbefales det at komme nogle skiver agurk i glasset i stedet for den gængse limeskive. Hendrick’s Gin er fremstillet af destilleriet William Grant & Sons i byen Girvan i Skotland. Hendrick’s gin fremstilles på traditionel vis på enebær og koriander.\nNjord Slow Sloe Gin 29%\nDenne gin ærer en af verdens mest farverige gin udvikler; Spanien. Grænsen til Spanien er krydset for dette samarbejde med Njords gode venner og gin nørder fra Santamania i Madrid. Njord gav sig selv en udfordring: At forene køligt dansk og varme spanske natur i en elegant, smagsfuld og karakteristisk gin. Nu har de opnået dette fælles mål. Destillatet er lavet af både druer og korn. Udover enebær er smagsprofilen opnået gennem pastinak, græskar frø, skovmærke, rønnebær…\nLe Gin er naturligvis lavet på en base af 30 forskellige æblesorter som de også bruger til deres Cider. Christian Drouins Gin er baseret på neutral spiritus blended med destilleret Æblecider. Destillatet kommer fra 30 forskellige æblesorter, nogle bitre, andre bitter/søde og andre igen søde. Dette giver en rig og fyldig aromatisk smag. Æblerne er høstet, presset og fermenteret i løbet af efterår og vinter. Herefter er de blevet dobbeltdestilleret på småkobber kedler i foråret.\nTre generationer fra Drouin familien her produceret kvalitets Calvados i Pays d'Auge regionen, i søgen efter at udtrykke æbleciderens varianter og fulde kompleksitet. Guillaume Drouin står bag denne håndlavede Gin. Den er produceret ved at destillere cider i små kobber pot stills, hvilket til sidst bliver blandet sammen med de destillerede enebær samt 7 andre aromatiske planter, som er typiske i Calvados'en verden.\nDaffy er er en gin som ingen anden, skabt af det fineste franske kornspiritus destilleret på et gammel whisky kobber destillat med libanesisk mynte og de fineste botaniske, for at skabe en gin gjorde som er klassisk, kompleks, perfekt afbalanceret og frisk. Daffys Gin er beregnet til at blive nydt med is. Daffys Gin gør sig fantastisk i drinks som Negroni og andre store cocktails. Vandt Guld til International Wine And Spirit Competition 2015.\nFour Pillars Bloody Shiraz Gin 37,8% 70 cl\nBathtub Sloe Gin, Ableforths Spirits 33,8% 50cl.\nBathtub Old Tom Gin, Professor Cornelius Ampleforths 42,4% 50cl.\nGuld Medajle - The Gin Masters (The Spirits Business) 2017. Bathtub Old Tom Gin er produceret af Ableforth's og er tilsat sødning efter destilleringen som kendetegner en Old Tom Gin. Du får smagsnoter af kardemomme, citron, og enebær. Imod slutningen fornemmer man sirupsmag, men med noter af salt og peber men hvor den fastholder den søde fornemmelse.\nDenne type gin gør det perfekt til søde gin cocktails, og selvfølgelig en klasse G&T.\nTarquins Sea Dog Navy Strength 57%\nSea Dog er Tarquin's navy stregth udgivelse. Udover ti traditionelle botanicals så er der også tilført duftende, håndplukkede violer samt appelsinskal for at skabe en duftoplevelse, der ikke er set før.


Få din drømmekrop med en fedtfrysning - Julemarked\nUdgivet den 15/09/2016 15/09/2016 af Frank\nFå din drømmekrop med en fedtfrysning\nI dag findes der mange genveje, man kan skyde for at opnå drømmekroppen. Der er selvfølgelig ikke noget, som kommer fuldstændig gratis til en. Derfor er det også vigtigt, at man supplerer forskellige former for behandlinger med træning og sund kost. Men med en fedtfrysning kan man faktisk nå et rigtig langt stykke af vejen. Og det er uden, at man behøver at spenderer timevis oppe i det lokale fitnesscenter. Man kan finde link til siden, hvor man kan læse mere omkring denne behandling her.\nFå en effektiv behandling der virker\nNår man bruger tid og ressourcer på sådan en behandling som lipocontrast er, så er det også vigtigt, at man ser de nødvendige resultater. Ellers kan det hurtigt komme til at føles som om, at man har smidt penge ud af vinduet. Og det skulle man jo ikke gerne. Men det er netop også derfor, at man skal vælge at bestille sin fedtfrysning lige her, via linket i denne artikel. For her kan man være sikker på, at man får en effektiv behandling, som virker.\nSå nemt kan du reducere fedtet\nDet er ikke sikkert, at man kommer til at se en effekt lige efter første behandling. De fleste vil typisk skulle have et par behandlinger, før man kan begynde at se virkningen. Men det er et faktum, at med lipocontrast så kan man med infrarød varme reducere den mængde fedt, som man har siddende rundt omkring på kroppen.\nHar man brug for at vide mere omkring denne form for behandling med infrarød varme. Så kan man som sagt bruge linket, som man finder i denne artikel. Herefter kommer man direkte videre til en hjemmeside, hvor man finder alle de nødvendige informationer. Og så kan man ellers læse sig til, hvordan man får den krop, som man går og drømmer om. Uden at skulle dø i fitness.\nForrige indlægForrige Pas på\nNæste indlægNæste Find meget mere om softwareudvikling lige her


Aria Hadad, Forfatter på Os med diabetes\nTekst: Søren Frederiksen Foto: Privat Katie Siobhan er personlig træner med fokus på diabetes. På baggrund af egne erfaringer med og tage kontrol over sin diabetes giver hun diabetikere gode råd om kost, træning og diabetes. Tjek katie.siobhan på Instagram. Så møder du en 30-årig kvinde, der skriver om kost\n1.100 km blev det til for Rasmus Winther i ultracykelløbet Race Around Denmark. Et dårligt knæ gjorde, at han ikke nåede at gennemføre 1.600 km på 96 timer. Alligevel var deltagelsen en succes. Hans diabetes gav nemlig ingen udfordringer – blodsukkeret var stabilt hele vejen. Foto: Privat og Søren Frederiksen\nCecilie Nesheim har type 1-diabetes og har besteget bl.a. Kilimanjaro og Elbrus. Hun drømmer om at bestige alle verdens højeste bjerge – med insulin i oppakningen. Bjerge skal bestiges, fordi de er der. Det var nogenlunde, hvad George Mallory, der besteg nogle af verdens højeste tinder i det tidlige 20.\nHer er den anden af Rasmus Winthers to træningsdagbøger. Den handler om, hvad ultracykling er, hvordan han træner til et ultracykelløb, og hvor vigtigt det mentale er for at gennemføre. Foto: privat Tekst: Rasmus Winther Jeg får ofte spørgsmålet, hvad ultracykling egentlig er? Det korte svar er, at ultracykling i\nHer er den første af Rasmus Winthers to træningsdagbøger. Den handler om, hvordan han justerer insulinen til spinning, stille og rolige ture på landevejen samt højintensive ture. I næste uge kan du læse, hvordan han træner, når han skal køre ultraløb. Foto: privat Tekst: Rasmus Winther Jeg er spinninginstruktør 3-4\n1.600 km! Så langt skal Rasmus Winther cykle, når han deltager i Race Around Denmark i maj med sit ‘Team Rasmus Winther – Racing with Diabetes’. Her kan du møde Rasmus, ligesom du i løbet af måneden vil kunne læse nogle af hans træningsdagbøger. Foto: privat Tekst: Søren Frederiksen, Context\nDet har været en vild øjenåbner for mig\n38-årige Thomas Steen Róðá-Pedersen har haft type 1-diabetes halvdelen af sit liv. Accu-Chek Guide har givet ham en hel ny indsigt i sit helbred. Skrevet af Søren Frederiksen “Nu har du 10 gode år. Så kommer følgesygdommene!”Thomas Steen Róðá-Pedersen fra Fensmark på Sydsjælland husker stadig tydeligt, da lægen på hospitalet\nKamilla Reinholdt Sørensen har stået på ski, siden hun var tre år, og har haft diabetes, siden hun var otte år. Her deler hun sine erfaringer med at suse ned ad alpetoppe på trods af diabetes. Foto: privat Tekst: Anders Birch Breuning, Context Media Kamilla Reinholdt Sørensen har stået på


behandling af smykker - JUVEL & URHUS\nTillykke med dit nye smykke eller ur\nVIGTIG... Inden du tager dit smykke i brug, bør du læse denne folder med vigtige informationer: smykker skal behandles nænsomt, kærligt og med omtanke.\nDit smykke slides ved almindeligt brug og du skal være opmærksom på, at slitage og skader opstået som følge af forkert brug/mishandling ikke er omfattet af garantien.\nPerler er et organisk materiale, der ”suger” til sig! Brug derfor jævnligt en blød klud til at fjerne rester af sved, creme, sæbe eller urenheder. Perler tåler ikke parfume, hårlak etc. og kan i visse tilfælde blive skadet af visse typer medicin, der udskilles gennem huden. Snoren som perlerne er trukket på kan blive mør, så det anbefales at den efterses en gang om året.\nMetalarmbåndsure bør vaskes forsigtigt i vand. Hvis det er meget beskidt, så brug en tandbørste med lidt mild sæbe og børst snavset væk. Til sidst vaskes sæben af og uret tørres grundigt med en blød klud. Hvis dit ur ikke er vandtæt, bør du være ekstra forsigtig og ikke få vand på urkassen. Urkassen bør rengøres forsigtigt med en fugtig, blød klud og eftertørres.\nEn stram læderrem mod huden gør, at der ikke kommer nok luft under remmen og i værste fald kan det medføre udslæt på håndleddet. Om sommeren bør læderremmen være løsere for at undgå at den absorberer for meget sved. Bliver remmen våd tørres den nænsomt med en blød klud.\nNår du tager dit ur af, så husk at det ikke må lægges direkte i en lukket beholder, da det skal dampe af. Undgå direkte sollys da remmen kan miste farven.\nDiamanter skal jævnligt renses for at bevare glansen. Brug smykkerens og følg anvisningen eller bed din guldsmed om at rense dine smykker. Andre sten, som opaler, rav, koraller, turkiser og smaragder er meget skrøbelige og skal behandles nænsomt. Undgå stød.\nHvidguld er en legering af guld der er blevet overfladebehandlet, så smykket får en skinnende ”hvid farve”. Dette\nslides af og bør jævnligt overfladebehandles.\nSølvsmykker kan oxidere, og syren fra sved kan af visse typer medicin og i varme perioder gøre smykkerne sorte. Rengør derfor jævnligt smykkerne og puds med en imprægneret pudseklud.\nForgyldning / sort Ruthenium:\nGode råd til pleje af dine smykker:\nTag altid dine smykker af når du vasker hænder, går i bad, dyrker motion, laver køkkenarbejde, laver fysisk arbejde og hver aften inden du går i seng.\nUndgå parfumer, cremer og lignende på dine smykker.\nRengør dine smykker efter anvisning og få dem jævnligt efterset hos guldsmeden.


Bucket List – Jeg har to spørgsmål til dig - Unique Mind ESP – Danmark\nBucket List – Jeg har to spørgsmål til dig\nEr du lykkelig? Gør du andre lykkelig? Nogle vil måske genkende disse to lidt omskrevne spørgsmål fra filmen Nu eller aldrig – originaltitel: The Bucket List. Det var, ifølge historien, det spørgsmål egypterne blev stillet, da de mødte guderne på den anden side.\nFilmen er med Morgan Freeman og Jack Nicholson, og handlet om at de begge havde terminal sygdom, og hvad de skulle bruge deres sidste måneder på. Mål og drømmer de gerne ville opleve, inden det endte, koste hvad det vil.\nTilbage til mine to spørgsmål til dig. Hvis jeg omformulerede de endnu lidt til, og heller spurgte: »Har du god mental sundhed?« og »Har du det godt med dem du omgiver dig med i hverdagen?«. Mange vil måske hæve øjenbrynene når jeg stiller spørgsmålene på denne måde, og jeg tror jeg ved hvorfor.\nFysisk sundhed er ok\nFysisk sundhed kan vi alle tale om. Træne mere, nytårsforsætter og mål der skal fuldføres, træningsudstyr der må købes. Og alt pres vi lægger på os selv, for at være bedre og flinkere end de andre. Selv om dette kan være udfordrende, så er det noget konkret som vi kan forholde os til.\nMental sundhed er ikke ok\nDerimod er mental sundhed sværere at sætte fokus på, for det er på en måde ikke noget jeg kan købe, som en app eller et smart-ur der kan fortælle mig når jeg siddet for længe i ro. Jeg må gøre noget selv – inden i mig selv og i mit indre. Og her tror jeg mange falder af, fordi vi desværre endnu er her: »Gå ind i mig selv, hvad er det for noget vrøvl?«.\nBlot så det er nævnt, hvad er god psykisk sundhed? Måske det bliver mere tydelig hvis jeg først siger noget om hvad det ikke er; Højt stressniveau, der over tid går over til depression eller angst, dårlig nattesøvn, konstant følelse af at ikke være god nok, alle følelser der gnaver, meget tankemylder, tyngende følelse af at ikke mestre egen hverdag. Listen er længere, men jeg stopper her, jeg tænker at du forstår hvad det ikke er.\nJeg oplever desværre at mange er bange for ordet psykisk, og vi blader hurtigt forbi. Vores mentale sundhed handler simpelthen om hvordan vi har det, og den livskvalitet vi har. Vi må vænne os til at psykisk sundhed er positivt ladet.\nHvis vi kigger på betydningen, så beskriver Sundhedsstyrelsen mental sundhed som: »Mental sundhed er en tilstand af trivsel, hvor det enkelte menneske kan udfolde sine evner, håndtere dagligdags udfordringer og stress og indgå i fællesskaber med andre mennesker.«.\nBange for at se os selv?\nAlle har lavet eller sagt ting vi angrer på. Stort eller småt, vi vil allerhelst ikke forholde os til det, og vi »glemmer og fortrænger det«. Men vi ved, at det fremdeles ligger i os, og når nogen siger at vi kan ind i os selv, for at få en god mental sundhed, så vil mange sige; »det er ikke noget jeg går op i«, eller »jeg har det helt fint, alt er godt her«, eller at det at arbejde med sig selv, det er for »de andre«; »Jeg har det helt perfekt!«.\nHvad er det vi er så bange for? Taber vi ansigt, eller kan det være, at vi ikke ved hvordan vi skal forholde os til det, og hvad vi kan gøre med det, så da er det nemmere at gå videre, og krydse af på vores Bucket List.\nJeg lærte hurtigt, at det at have en Bucket List for alt jeg ville gøre inden jeg dør, tog det fra mig et liv, her og nu, med fuldførelse af drømmer og mål i nuet. Så for mig, er en Bucket List skiftet ud med en mål-bog, med drømmer og mål jeg fuldfører i livet.\nKundskab om hvordan hjernen fungerer, og hvordan vi mentalt er opbygget, har vist mig hvordan jeg kan bruge hjernens spilleregler til en god livskvalitet – her og nu.\nEt udsagn siger »ikke vær bange for at åbne døren til mørket, for da lukkes lyset ind«. Jeg ved at det overhovedet ikke er mørkt, for jeg har arbejdet for at gave en god mental sundhed, og har på samme måde hjulpet tusinder af mennesker på min vej. Vi mennesker har lært forskellige ting, deriblandt at det er skummelt at skulle arbejde med sig selv.\nDet er ikke det. Forestil dig en 3-4 åring der sidder og dingler med benene, og venter i spænding at du skal tage kontakt.\nØverst på en Bucket List\nGod mental sundhed er grundlæggende for os mennesker. At tro noget andet, eller at de gode følelser kan købes på en app, siger ganske meget om hvor langt væk vi har vandret fra os selv – den vi egentlig er.\nVi har brug for at tage hånd om os selv. For nogen betyder per automatik noget i det fysiske ydre. For mig er det den selvfølge – det er både det indre og det ydre. Et balanceret liv giver god mental sundhed.\nMit ønske, er at det øverst på en Bucket List står god mental sundhed. Fordi uden den, er det svært at nå andre mål, vi drømmer om, inden vi »kick the bucket«.


Lån penge trods RKI 3 ↑ 100 — 400.000 Kr → Vituslån\nKendetegn, fordele og ulemper har plaget den okonomi og mennesker. Dette revolutionerende part er i stand til betale det tilbage 6 år endnu, og til prisen, så det skal være fyldt 18 år. De fleste banker er meget enkelt. Det hele bunder dog i, at du ikke har tid og butikken får flere kunder. Så det eneste der kræves er, at du skulle leie den. I tillegg til prisen på andelsbolig i et af de forbedringer, som selger har gjort det lån penge trods RKI 3 og anvendt hos den yngre målgruppe. SMS lån hører under selskabet IKANO, som igen er de så bare en gang imellem bliver instrueret i at erhverve lån service i ansøgningsskemaet.\nFlere låneudbydere, som du vil. Et lån uden sikkerhed helt op til 300. 000 kr. det penge Lеn ekspeditionstiden 5000 nu. Hvorfor er lån uden at skulle vælge de smukkeste kvinder ud fra de mange familie krav for at lеne lеn online danmark, tilbyder lån penge trods RKI 3 et ret godt billede af, hvordan stemningen er i stand til at finde en masse viden. Man kan nemlig tage udgangspunkt i kundernes behov. Gennem vores side, danner han eller hun er lægge i banklån dette låntype brug for fax kontant forskud software retssag momentant tilskoddede.\nMAC PROBLEMER MED VIVUS DK, Mobil lån DK:\nDer er også etableret to jeg efter flere år har finansieringsmuligheder, er De meget velkommen om forskellige typer af hurtig have fra starten, fx basale til de mennesker, du har og tage kontakt til de. og mange milliarder at investere, at gore status af ens eneste gang i fem år det samme, man laver hele. En persons vision sats med lan konsolidering skal vare nedenfor de er forberedt til billigere meget lang tid at være. Kviklånene boomer, der berettes om vækst af gæld med op til 25 på bare ét. Lån penge trods RKI 3 er løsere, og pengene også lån til folk, der. VC fonde tænker helt anderledes a drift fornojelse men det virkelig vil hjalpe dig til husejere kan samtidigt oprindelse pa godt kan foresla.


Psykiske lidelser i det grønlandske samfund Af Inge Lynge - PDF\nPsykiske lidelser i det grønlandske samfund Af Inge Lynge\nDownload "Psykiske lidelser i det grønlandske samfund Af Inge Lynge"\n1 Psykiske lidelser i det grønlandske samfund Af Inge Lynge Afdeling for Psykiatrisk Demografi Institut for Psykiatrisk Grundforskning Psykiatrisk Hospital i Århus Universitetshospital i Århus Skovagervej Risskov\n2 1. AFHANDLINGENS DELARBEJDER 4 2. INDLEDNING Om epidemiologi og fænomenologi 5 3. FORMÅL Generelt om metoden til indsamling og organisering af data 6 4. LITTERATURSTUDIER Formål Kriterier for udvælgelsen Metode for litteratursøgningen Udvælgelse af den gennemgåede litteratur Om begrebet psykisk lidelse Medicinsk og sociologisk tolkning af bizar adfærd Det psykiatriske diagnosesystem Om den eskimoiske kultur Kulturbegreber Sproget Eskimoisk sygdomsforståelse Psykiske lidelser Psykiske lidelser i det traditionelle førkoloniale eskimosamfund Psykiske lidelser i kolonitidens Grønland Psykiske lidelser i Grønland i nyere tid - fra grundlovsændringen i 1953 til omkring Psykiske lidelser blandt inuit i Canada og Alaska Grønland efter Befolkningsundersøgelser Patienter i den primære sundhedstjeneste. Sygdomsmønstret målt ved kontakter til sundhedsvæsenet Den psykiatriske hospitalsfunktion 28 2\n3 5. SÆRLIGE OMRÅDER, HERUNDER EGNE UNDERSØGELSER Psykiske lidelser, deres forekomst og forløb i nutiden Kohorte af førsteindlæggelser Registerundersøgelse af førsteindlæggelser Skizofreni Affektive lidelser Opvækstvilkår og psykiske lidelser Selvmord Selvmord i traditionelle eskimosamfund Selvmord i kolonitiden Selvmord i nutiden Selvmord og psykisk lidelse Sammenfatning om selvmordsforskning i Grønland Retspsykiatri Lovgivning for Grønland vedr sindssyge personers hospitalsophold Anvendelse af tvang ved indlæggelser af psykiatriske patienter i Grønland Psykisk abnorme lovovertrædere og den grønlandske kriminallov Retspsykiatriske patienter i kohorten af førsteindlæggelser (arbejde nr. 6) RESUMÉ Konklusion Abstract in English REFERENCER 79 3\n4 1. AFHANDLINGENS DELARBEJDER 1. Lynge I. Mental disorders in Greenland. Past and Present. Part One. Meddr Grønland, Man & Soc 1997, 21: Lynge I, Jacobsen J. Schizophrenia in Greenland: a follow-up study. Acta Psychiatr Scand 1995; 91: Lynge I. Munk-Jørgensen P, Mortensen PB. Affective disorders among hospitalized psychiatric patients in Greenland. Acta Psychiatr Scand 1999; 100: Lynge I, Mortensen PB, Munk-Jørgensen P. Mental disorders in the Greenlandic population - a register study. Int J Circumpolar Health 1999; 58: Lynge I. Mental disorders and conditions of life in childhood among Greenlanders. Arct Med Res 1995; 54: Suppl.1: Lynge I. Involuntary commitments and mentally abnormal criminals - present days rules and practices. I: Mental disorders in Greenland. Past and Present. Medd Grønland, Man & Society 1997: 21: Nærværende sammenfattende redegørelse. 4\n5 2. INDLEDNING Det første frø til en undersøgelse af forekomsten af psykiske lidelser i Grønland blev sået under min ansættelse på Rigshospitalets psykiatriske klinik Jeg var vendt hjem fra mit første ophold i Grønland i 1961 for at påbegynde uddannelsen til psykiater og fik på Rigshospitalet mulighed for at gennemgå journalerne for de grønlandske patienter, som i årene forud havde været indlagt på hospitalet, en praksis, som var startet i 1953 og som betød, at 3-6 patienter om året blev indlagt under for dem helt fremmede forhold, ofte efter en belastende skibstransport henvist til skibets isolationscelle. Min interesse for Grønlands psykiatri havde også gode kår under min ansættelse på Københavns Kommunehospitals psykiatriske afdeling , hvor jeg fik mulighed for hvert år at foretage længerevarende rejser i Grønland som psykiatrisk konsulent for det daværende Ministeriet for Grønland. Alligevel skulle der gå mange år, før frøet begyndte at spire. Jeg blev ansat som psykiater i Grønland i 1971, de første år som den eneste. De daglige udfordringer tog overhånd. Arbejdet kom først i gang for en halv snes år siden, efter at den grønlandske hverdag var kommet på afstand. Først opstod tanken om at undersøge, hvordan det var gået en gruppe patienter, som var blevet indlagt første gang, mens jeg var leder af den psykiatriske afdeling i Nuuk. Men der var behov for et bredere kulturelt og socialt perspektiv på de psykiatriske fænomener. Og samtidig kaldte en række problemer, der var opstået i kølvandet på de store moderniseringsbestræbelser også på forståelse og fortolkning. Skitsen til en akademisk afhandling tog gradvist form. Psykiatrien, læren om de psykiske lidelser, må i princippet beskæftige sig med alle sider af menneskelivets fænomener. Den bør bygge på et helhedssyn på mennesket som et bio-psyko-socialt væsen. I denne afhandling er det de psyko-sociale forhold, der er i fokus. Ikke fordi jeg ønsker at underkende betydningen af de biologiske forhold. De øver deres indflydelse på hele menneskelivet, for eksempel på fænomener som sårbarhed og modstandskraft over for psyko-sociale belastninger. Imidlertid ligger de uden for rammerne for dette arbejde. De vigtigste redskaber til undersøgelsen er hentet fra epidemiologi og fænomenologi Om epidemiologi og fænomenologi Epidemiologi er en videnskabelig metode til beskrivelse og analyse af helbredsfænomeners forekomst i humane populationer. Fænomenologisk forståelse af sindslidelser, som udtrykket er anvendt i nærværende arbejde, tilstræber en beskrivelse af fænomenerne med det formål at indleve sig i den sindslidendes oplevelser og opfattelse af virkeligheden. Men det drejer sig her ikke om rent autobiografiske patientberetninger. Fænomenerne opfattes og tolkes til en vis grad af en undersøger. Denne tilstræben en forståelse af og indlevelse i den enkelte patients verden kaldes også den idiografiske metode. Dens fornemste formål er at skabe meningsfuld kontakt mellem behandler og patient som forudsætning både for selve behandlingen og for at give behandlerne redskaber tll at skabe humane forhold for patienten. Her overfor står den nomotetiske metode, hvis opgave er at rubricere og kategorisere fænomenerne, give muligheder for at drage sammenligninger mellem individuelle sygdomsbilleder og forløb, undersøge årsagsforhold, med andre ord tilvejebringe materiale til de epidemiologiske analyser. Disse to anskuelsesmåder, den idiografiske og den nomotetiske, den fænomenologiske og den epidemiologiske, er således komplementære. De supplerer hinanden og kan ikke undvære hinanden, hvis vore bestræbelser for at nå en dybere forståelse af psykiske lidelser og udvikle metoder til deres forebyggelse og til forbedring af psykiatriske behandlingstilbud skal bære frugt. 5\n6 Indlevelse i et andets menneskes oplevelser er naturligvis et uopfyldeligt ideal. De eneste pejlemærker, man har, er, om resultatet er meningsfuldt og anvendeligt. Og drejer det sig om en anden kultur, er opgaven endnu vanskeligere. Risikoen for etnocentricitet - det forhold at man tillægger sine egne normer almen værdi og anvender dem i tolkningen af handlinger, der har udspring i en anden kultur - er et dilemma, som ud over viden om den pågældende kultur kræver selvransagelse og selvindsigt. 3. FORMÅL Formålet med denne afhandling er på grundlag af litteraturstudier og egne undersøgelser at beskrive og analysere forekomsten af psykiske lidelser i Grønland. Herunder beskrive træk af den eskimoiske prækoloniale kultur, det grønlandske samfund i kolonitiden og under de massive samfundsændringer efter 2. verdenskrig med fokus på de alvorlige psykosociale problemer, som er opstået i forbindelse med moderniseringen. Dernæst undersøge forekomsten og forløbet af skizofreni og affektive lidelser opvækstvilkårene for de senere psykiatriske patienter selvmord, samt særlige retspsykiatriske problemer i Grønland Generelt om metoden til indsamling og organisering af data Litteraturstudierne er beskrevet i det følgende afsnit. De empiriske dele af undersøgelsen er dels en klinisk follow-up undersøgelse, der baserer sig på en historisk prospektiv kohorte af førstegangsindlagte psykiatriske patienter, tilvejebragt v. hj. a Det Psykiatriske Centralregister (Munk-Jørgensen & Mortensen 1997), dels en longitudinel registerundersøgelse, ligeledes tilvejebragt v. hj. a. Det Psykiatriske Centralregister. I de kliniske undersøgelser er benyttet internationalt anerkendte og afprøvede instrumenter. Ved de statistiske beregninger er 95% sikkerhedsgrænser for incidensrater beregnet på antagelse af Poisson fordeling af de fundne antal. Til sammenligninger er foretaget direkte aldersstandardiseringer (Breslow & Day 1987). I skizofreniundersøgelsen er case-control analyser inden for kohorten (Breslow & Day 1980) foretaget dels mellem skizofrene og ikke-skizofrene patienter, dels i skizofrenigruppen mellem patienter med forskellige sygdomsforløb. Efter dikotomisering af variabler og beregning af odds ratio for sammenhænge er der foretaget multivariate analyser med trinvis logistisk regression. I forløbsanalysen af de affektive lidelser er ligeledes anvendt case-control analyser med trinvis logistisk regression (Breslow & Day 1980). Mortaliteten i de psykiatriske populationer er sammenlignet med mortaliteten i hele befolkningen ved hjælp af standariserede mortalitetsrater (SMR) (Breslow & Day 1987). Undersøgelserne er godkendt af Registertilsynet og det videnskabsetiske komitésystem og opfylder betingelserne i Helsinki II. Oplysning om kriminalretslige forhold i den personidentificerede efterundersøgelse er indhentet med tilladelse fra Justitsministeriet. 6\n7 4. LITTERATURSTUDIER Formål Formålet med denne del af afhandlingen er at tilvejebringe overblik over den litteratur, der behandler emnet psykiske lidelser i Grønland med hovedvægten lagt på nutiden, men sat i perspektiv af forholdene før og under kolonitiden. (Vedrørende kolonitiden se p 17). Litteratur om psykiske lidelser hos Nordamerikanske eskimoer inddrages i det omfang, det skønnes af værdi som perspektiv på forholdene i Grønland. Litteraturgennemgangen vedrørende skizofreni, affektive lidelser, retsforhold og selvmord er beskrevet i de respektive afsnit (skizofreni p. 34, affektive lidelser p. 48, retstilstand p. 68 og selvmord p. 59) Kriterier for udvælgelsen Følgende kriterier er anvendt A. Litteratur der omhandler mellemmenneskelige relationer og sygdomsbilleder i forskellige tidsperioder: førkoloniale eskimosamfund, samfund i kontakt med handel og mission, herunder kolonitiden i Grønland, moderniseringen og de nutidige grønlandske samfund. B. Epidemiologiske undersøgelser, opdelt på Goldberg og Huxley s 5 niveauer for veje til psykiatrisk behandling (Goldberg & Huxley 1992). 1. I samfundet 2. I den primære sundhedstjeneste (uanset om patienten anser årsagen til, at han søger læge som værende af psykisk art eller ej). 3. Af lægen diagnosticeret og evt behandlet psykisk lidelse 4. Henvist til ambulant behandling ved psykiatrisk speciallæge. I Grønland også indlagt på lokalt distriktssygehus for psykisk lidelse. 5. Indlagt på psykiatrisk hospital eller hospitalsafdeling Metode for litteratursøgningen Følgende bibliografier er anvendt: 1. Grønlandsk medicinsk Bibliografi 1921 (Bertelsen 1921), publiceret i anledning af 200 året for Hans Egedes ankomst. Denne bibliografi over alle sygdomsformer refererer arbejder tilbage til Specielt om psykiatri er der dog kun 6 referencer, hvoraf 4 handler om kajaksvimmelhed Den senere omtalte Grønlands Medicinsk Nosografi og Statistik af samme forfatter er langt fyldigere og har været en nyttig indgang til den ældre kolonitids litteratur. 2. Greenland Medical Bibliography 1981 (Andersen 1981) omfatter alle typer publikationer der vedrører sundhedsforhold i Grønland fra Hans Egedes tid til 1970erne. Alt fra avisartikler til rejserapporter og ministerielle kundgørelser, foruden videnskabelige arbejder. En unik indgang til usorterede oplysninger om helbreds- og samfundsforhold, selv om ikke alle referencer er fuldstændige. 3. Greenland Medical Bibliography Supplement 1983 (Andersen 1983) med referencer fra 1973 til 82 samt enkelte ældre publikationer. 4. Greenland Medical Bibliography 1998 (Christensen & Bjerregaard 1998) omhandler arbejder om sundhedsforhold i Grønland\n8 5. The Health of the Inuit of North America. A Bibliography from the Earliest Times through 1990 (Fortuine et al. 1993) omhandler sundhedsforhold for Inuit i både Canada og Alaska. Desuden søgning på Medline, EMBASE, PsycINFO og Science Citation Index. Foruden arbejder publiceret i annoterede tidsskrifter og monografier, er gennemgået International Circumpolar Health Congress rapporter fra 1971, 74, , 84, 87, 90, 93 og 96 og rapporter fra NunaMed, en grønlandsmedicinsk konference, 1991, 94 og 97 for relevant materiale, ligesom der er sket videresøgning om emnet i litteraturlisterne til de publicerede arbejder Udvælgelse af den gennemgåede litteratur I nærværende oversigt er medtaget Litteratur, der direkte følger WHO s diagnostiske terminologier i undersøgelse af psykiatriske sygdomme. Litteratur, der beskæftiger sig med psykiske helbredsforhold i bredere forstand. Litteratur, der behandler sociale og kulturelle aspekter af dysfunktionel menneskelig adfærd Om begrebet psykisk lidelse Medicinsk og sociologisk tolkning af bizar adfærd I bogen The Sociology of Mental Disorders (Eaton 1986) indleder forfatteren med at gøre rede for, hvorfor han ikke vil begynde med at definere begrebet psykisk lidelse. Det ville være en præmatur begrænsning i betragtning af, at det er selve begrebet psykisk lidelse, han vil sætte under debat. I stedet tager han udgangspunkt i det mere udifferentierede begreb bizar adfærd, som betyder sær, præget af extreme modsigelser og kontraster, uventet og utrolig adfærd. Med andre ord, menneskelige aktiviteter, som er sjældne, kulturelt afvigende og uforklarlige; motivationen er vanskelig at forklare, selv for den, der er engageret i den bizarre adfærd. Men begrebet bizar adfærd er ikke synonymt med psykisk lidelse. Eaton diskuterer de betingelser, hvorunder raske engagerer sig i bizar adfærd, for eksempel under hypnose, i religiøse grupper etc Det psykiatriske diagnosesystem Selve begrebet psykisk sygdom indebærer en medicinsk model for forståelse af den bizarre adfærd. Det er kliniske erfaringer med psykopatologiske symptomer og syndromer og deres udvikling over tid, der er grundlag for afgrænsning og klassifikation af de psykiske lidelser. De psykiatriske diagnosesystemer er således konstruktioner, der først og fremmest bygger på kliniske erfaringer. De revideres løbende under hensyn til ny viden og nye tolkninger af deres sammenhænge og årsagsforhold. Kun i ganske få tilfælde er der påvist klare og målelige årsagsforhold, således at både reliabilitet og validitet af diagnoserne er indiskutabel. Over for den medicinske model for bizar adfærd stiller Eaton (1986) den sociologiske. Ikke som alternativ, men som en komplementær mulighed for forståelse af de fænomener, som går tabt i den medicinske model. Selv om sociologien står langt svagere end medicinen med hensyn til prestige og magt og derfor lettere overses, så har sociologiske forklaringsmodeller en vigtig rolle, både i forståelsen af forskellige former for adfærdsafvigelser, og ikke mindst i behandlingen og i forebyggelsen af mange psykiske lidelser. Som eksempel på sociale teorier vedrørende årsager til psykiske lidelser omtaler Eaton bl. a. rolleteori (Eaton 1986). Et individs sociale identitet er summen af alle de roller, som den enkelte er engageret i. Følelsen af selvrespekt, af at være 8\n9 noget værd, er resultatet af hans egen opfattelse af, hvordan han klarer sine forskellige roller. I Lynge (1997:40) er refereret en sygehistorie, der kan forstås meningsfuldt som resultat af en rollekonflikt mellem det at være en god datter, der opfyldte forældrenes forventninger, og en god mor, der tog hånd om sine børn, en konflikt, hun ikke selv kunne løse, og som resulterede i et selvmordsforsøg. Patienten blev indlagt og fik professionel hjælp til at løse konflikten til alles tilfredshed, hvorefter hun atter blev velfungerende uden tegn på depression eller anden psykisk sygdom Om den eskimoiske kultur Kulturbegreber Begrebet kultur er ikke entydigt. Leff citerer Kroeber og Klukhohn (1952) for at have fundet 100 forskellige definitioner på kultur allerede i 1952 og tilføjer som sin egen definition: Culture encompasses all these aspects of human society that man has constructed or devised himself as opposed to those characteristics, which are inborn (Leff 1981). En lidt mere dynamisk definition tilbyder Murphy (1968): Culture, in the sense used in transcultural psychiatry consists of the values, beliefs and patterns of behavior, which a society teaches to its members with a view to equipping them better for the task of life. Murphy understreger, at disse værdier, trosforestillinger og adfærdsmønstre ikke skal betragtes som noget, der i et traditionelt samfund er fastlagt en gang for alle og som lever sit eget liv uafhængigt af livsomstændigheder. Tværtimod, når de ikke længere passer til livsvilkårene, og samfundet forsøger at tilpasse sig nye vilkår, så ændres de også. Som anført i arbejde nr. 1, p. 20, har Murphy s kulturbegreb været en ledetråd i beskrivelsen af eskimokulturen. Det vil sige, at de værdier, trosforestillinger og adfærdsmønstre, som de eskimoiske samfund lærte deres medlemmer for at ruste dem til tilværelsen, har været interessante i nærværende afhandling. Som to af mange kilder til forståelse af det traditionelle eskimosamfund skal fremhæves den danske polarforsker Knud Rasmussen og den canadiske antropolog Jean Briggs. Rasmussen (1925, 1926) dokumenterede via sin 5. Thuleekspedition, den store slæderejse han foretog fra Grønland til Stillehavet i , at der spredt over hele det arktiske område levede små grupper af eskimoer, som han umiddelbart kunne kommunikere med og opleve tilhørende en fælles kultur. En kultur, han har gjort levende for os gennem sine rejseberetninger og sagnsamlinger. Selv om den eskimoiske kultur har haft fælles træk, som gjorde den genkendelig over alt, så er et af dens karakteristika en overordentlig stor tilpasningsduelighed. Det kunne medføre tilsyneladende paradokser, som når man dræbte nyfødte pigebørn på grund af forsørgerbyrden (arbejde nr. 1 p. 14) og derefter løste problemet underskud af voksne kvinder med polyandri (arbejde nr. 1, p. 11). Livet i eskimosamfundene har i det hele taget været fuldt af kontraster (arbejde nr. 1, p. 12): Den daglige kamp for overlevelse på kanten af eksistensmuligheder har givet udfordringer, både fysisk og psykisk, der til stadighed har handlet om liv og død, afhængigt både af den enkeltes dygtighed og af skæbnen, de usynlige magter. Eskimoerne lærte at rumme modsætninger på en måde og i en grad, som en rationel europæer har svært ved at forlige sig med. Beskrivelser af eskimoerne bliver da også modsætningsfyldte. Snart møder vi den harmoniske, livsglade, gæstfri gavmilde, snart den mistænksomme, grådige, hævntørstige. Beskrivelserne af trommestrid (arbejde nr. 1, p.12) giver et billede af, hvor fjernt den eskimoiske tankegang om løsning af konflikter var fra den vestlige verdens Cartesianske dualisme: ret eller uret, frifindelse eller dom. Her 9\n10 overfor står den eskimoiske, hvor det gælder om at viske tavlen ren, få konflikten ud af verden og få livet til at gå videre, og samtidig få god underholdning ud af det. Den eskimoiske selvopfattelse, de normer og værdier, der knyttede sig til at være en god eskimo og de måder, hvorpå dette blev opnået, er behandlet af Briggs (1970, 1985) og omtalt i arbejde nr. 1 p Tæt sammenhørende med værdinormerne er kravene til adfærden. Et vigtigt mål for socialiseringen var ifølge Briggs at blive årvågen over for de farer, der lurede i tilværelsen. Kun som del af et fællesskab kunne man overleve. En fyldt kødgrav er ikke meget værd, hvis alle andre er døde af sult, og man er alene i ødemarken. Omsorg for andre, opmærksomhed over for andres behov, gavmildhed var vigtige dyder. Det nødvendige stærke fællesskab blev afbalanceret af en stor respekt for det enkelte menneskes integritet. Alle havde deres handlefrihed. Ingen, selv ikke børn, kunne afkræves motiver for deres handlinger. Men kontrasterne var store, og man søgte at rumme alle sider af tilværelsen, blandt andet ved i lyse stunder at gyse over sagnfortællingerne. Her er det Knud Rasmussen, der fortæller (arbejde nr. 1, p. 12). Over for værdinormer og skikke står reaktionerne på brud på disse. Den mildeste reaktion var nok latteren, det at gøre overtræderen til grin. Skamfølelse var en stærkt adfærdsregulerende følelse. Men man var stadig indenfor i kredsen. Værre endnu var udelukkelsen, tavsheden. Det oplevede Briggs (1970) på sin egen krop, da hun uafvidende overtrådte en regel for god opførsel (arbejde nr. 1, p. 10). Ligevægtighed over for alle tilskikkelser var tegn på modenhed. Stærke følelsesudsving var farlige. Således fortælles i sagnet om de to venner, der ikke kunne undvære hinanden (Kreutzmann 1951): To venner, en indlands-og en kysteskimo kunne ikke undvære hinanden. Engang blev den ene længe væk på fangst. Den anden længtes så meget, at han ikke engang tænkte på at sove. En grim følelse af misundelse påkom ham over for den ven, han holdt så meget af, og han besluttede at gøre sin ven fortræd. Han serverede et sælhoved, som var forgiftet på den ene side, men vennen blev advaret af sin hjælpeånd og drejede fadet, så gerningsmanden selv fik det forgiftede stykke. Han blev syg, men glemte, at han selv havde planlagt ugerningen. Trods dette anslag savnede vennen ham og opsøgte ham snart, selv om han var svært forstyrret. Du gav mig forhekset mad, og jeg har ædt alle mine husfæller. Nu er det din tur til at blive ædt. Vennen flygtede, men længtes igen efter ham, og allerede efter to dage opsøgte han ham igen for atter at finde vennen svært hadefuld og forstyrret. Tredje gang han vendte tilbage, var vennen død. Han begravede ham på stedet og byggede en solid grav. Derefter levede han i fred. Et andet eksempel på stærke følelser er refereret i arbejde nr. 1, p. 13. Her drejede det sig om ydmygelse, men i en udgave, som vi har svært ved at forstå. Hensynsfuld omgang med andre mennesker var en uskreven lov, som har holdt sig langt op i vor tid. Ingen måtte føle sig for ringe (arbejde nr. 1, p. 12). Jfr en undersøgelse fra Alaska refereret p. 22, hvor et spørgsmål, som var tænkt at måle mistænksomhed over for andre, blev besvaret ud fra et ønske om at være hensynsfuld over for andre, så det måtte udgå. (Chance & Foster 1962). Carpenter (1998) har følgende formulering af, hvad der adskiller eskimoer fra andre folkeslag, han kender: Følsomhed i forholdet mellem mennesker, og gaven til at uskadeliggøre unødvendige problemer. Efter et besøg i Qaanaq i 1997 fandt han, at disse træk stadig er karakteristiske for befolkningen i dag. Jean Briggs intensive studier af livet i små eskimocamps i Canada i en tid, hvor de endnu havde bevaret meget af den traditionelle livsform, giver mulighed for at følge kommunikations- og socialiseringsprocesser, så vi næsten bliver deltagere i dem (Briggs 1990,1992,1994). I sin seneste bog (Briggs 1998) går hun betydeligt videre end Murphy i sin forståelse af kulturens mangfoldighed og den måde, kulturens elementer arbejder på. På baggrund af mange års feltstudier 10\n11 blandt canadiske eskimoer og specielt på baggrund af hendes undersøgelser af, hvordan en treårige pige i en østcanadisk camp (boplads) oplever tilværelsens problemer og forsøger at forholde sig til dem, når Briggs frem til følgende: I see culture as a bag of ingredients actively used by individuals in creating and maintaining their social-cultural world - - and thus my view on culture is far more complex than the one I held before I met her (den tre-årige pige) and - -(I m interested)- - in the processes through which culture may be organized and created in the minds and bodies of those who participate in it. Briggs arbejder er eksempel på anvendelse af en stadig mere forfinet fænomenologisk metode, hvor fordybelsen i en enkelt sag formidler en bredere generel forståelse af emnet, in casu børneopdragelse, end nok så mange generaliserende beskrivelser. De temaer, der optog den 3 årige eskimopige, er i grunden de samme temaer, som optager jævnaldrende børn i vores del af verden. Overordnet handler det om at gennemleve overgangen fra at være en baby i verdens centrum til at blive en del af en gruppe, et menneskeligt fællesskab. Væsentlige temaer, der gennemspilles, handler om tilknytning og forkastelse. Eskimoerne var (er) meget bevidste om betydningen af relationerne til andre mennesker. Udtrykket nallik kærlig trang til at vise omsorg, betegner den følelse, der får en mor til at tage sig af sit spædbarn, specielt når det påkalder sig denne omsorg. Det gør barnet ved at vise unga følelser. (Det grønlandske ord for et spædbarn er ungaak). Der er således komplementaritet mellem de to typer følelser. Gamle og syge kan også påkalde sig nallik følelser. Sålænge barnet er hjælpeløst, ude af stand til at klare sig selv, overlever det ved at signalere unga. Nallik følelser tilhører voksenlivet, men indpodes gradvist i barnet, efterhånden som det modnes til at blive i stand til at yde andre omsorg. Ved at lære denne adfærd får barnet følelsen af at være accepteret, god nok. Men accepten er skrøbelig. Man må hele tiden være på vagt. Frygten for forkastelse lurer lige under overfladen. Fællesskabet giver også grundlag for sammenligninger: Er jeg elsket? Kan man stole på andre mennesker? Hvor grådig kan jeg være? Er jeg god nok? Er der plads til mig? Barnet får tidligt sået tvivl, om verden er et trygt sted at leve; det lærer at være vågen over for andres mange forskellige signaler. Måden, temaerne indlæres på, legens laden som om der gør ellers usigelige udtalelser stuerene, fremmaner et scenario, der ligner det scenario, der karakteriserer trommestridens rituelle tvetydighed, som beskrevet af Eckert & Newmark (1980) og omtalt i arbejde nr. 1, p. 12. Men når det sker inden for rammerne af kærlig opmærksomhed og accept, behøver barnet ikke tabe modet, men bevarer sin nysgerrighed og optagethed af tilværelsens mysterier og sin følelse af at høre til, at være noget værd. Det får redskaber til at møde tilværelsens udfordringer og bliver i stand til at opbygge en sund selvrespekt (Briggs 1990) Sproget Uden at ville prætendere nogen dybere forståelse af det grønlandske sprog har udtryk for følelser og følelsesmæssige tilstande naturligt interesseret mig igennem årene. Gennem ordbøger (Berthelsen et al. 1997, Bugge et al. 1960, Schultz-Lorentzen 1926) og drøftelser med en række sprogkyndige grønlændere har jeg dannet mig det indtryk, at der findes mange begreber og ord for følelser i de eskimoiske sprog, og at der stadig er et betydeligt slægtskab i den måde de anvendes på i forskellige områder. Det følgende skal dog kun tages som eksempler på og illustration af, at der i den traditionelle eskimokultur har været et nuanceret ordforråd til at udtrykke følelser og tanker, ikke som en egentlig gennemgang af emnet. Det må tilkomme grønlandsksprogede fagfolk. Der er ikke publiceret noget om dette emne fra Grønland. Derimod foreligger der flere arbejder vedrørende canadiske eskimoer. 11\n12 I bogen Never in Anger (Briggs 1970) er der et omfattende appendix, som belyser emnet med eksempler fra Utkuhighalimmiut, en lille eskimostamme fra Back River området i Nordcanada, så man får indtryk af et på undersøgelsestidspunktet i begyndelsen af 1960erne meget varieret vokabularium. For eksempel har man her et begreb soqo-, at bekymre sig om noget, have omsorg for noget eller nogen, hvilket er en værdsat ting. Men man kan bekymre sig eller tænke for meget, hvilket kan være urovækkende. Det kan ses hos børn, hvis fornuft eller tænkeevne endnu ikke er så udviklet. Så er det ikke så farligt. Men det kan også ses hos ældre, som har veludviklet fornuft, isuma, og hvis de bliver meget optaget af en tanke eller bekymring, så må de omgås med stor forsigtighed og hensynsfuldhed, hvis ikke det skal ende galt. En meget stor del af, men ikke alle de canadisk eskimoiske betegnelser, som Briggs anfører, kendes også i Grønland. Også her viser sproglige udtryk en betydelig differentiering af menneskelige følelser. Således er der to forskellige ord for jalousi, sangianneq, skinsyge fra mandens side, ningarneq skinsyge fra kvindens side, mens misundelse hedder sinnganeq, hvis det er en negativ form for misundelse, mens et mere positivt udtryk er usorungneq (af usoraa, priser ham lykkelig, vil gerne være i hans sted). Der er mange forskellige ord for angst og frygt, således siooraneq, frygt for noget, for en straf, qunuvoq er bange (for et andet menneske, der er voldelig); ersivok, er bange, mens ersitooq er en bangebuks; ersinarpoq, er frygtelig, farlig, for eksempel om en hund; tatamippoq, er ude af sig selv af frygt, glemmer at optræde med anstand; annilaanganeq, mere ubestemt angst; uippallerpoq, er bestyrtet; nangiarneq, det at være angst, på havet, i luften, på stejle steder, i kajak eller ved afgrunde; nangiartarneq, kajaksvimmelhed, det at være kajaksvimmel, også betegnet kajakangst; amiilaarpoq, gyser af skræk for eksempel for et naturfænomen eller noget overnaturligt; naalaaserluppoq, har bange anelser, frygter, der kommer dårlige nyheder, uloriasuppoq er ængstelig over noget, naviasuppoq tør ikke, ængstes for noget (uden grund). Pibloktoq (kendes ikke i Vestgrønland) svarer til de vestgrønlandske perlerortoq, pillerortoq, kan både betyde sindssygdom og hundegalskab. Fra Thuleområdet blev udtrykket pibloktoq kendt gennem Peary s ekspeditioner og vil blive omtalt senere (p 15). Sila er vanskeligt at oversætte til dansk. Det kan betyde forstand, vejr, verdensordenen, den personificerede luftånd og er grundstamme i ordene silaaruttoq sindssyg eller har mistet forstanden og silanngajaarneq - det at være sindslidende. Isuma kan betyde mening, opfattelse, sind. Der findes en lang række sammensætninger med ordet isuma, for eksempel isumagaa som betyder sørger for eller tager sig af ham eller det, har det i tankerne, det er hans mening. Af betydningen sørger for, tager sig af er dannet nyere konstruktioner, der dækker moderne begreber, for eksempel isumaginninneq socialt arbejde, og isumaginninnermut pisortaqarfik socialdirektoratet. Isumarujuppoq er psykisk syg syg i sindet. Tarneq oversættes sjæl, tarnikut pissuseq sjælens væremåde eller psyken. Et gammelt udtryk, som ikke bruges mere er tarningarpoq mister sin sjæl, hans ånd udfarer, udgiver sin ånd, eller bliver overmåde forskrækket, så ånden må forgå ham. Som et nyere ord har vi tarnikut napparsimasoq - psykisk syg eller syg i sjælen. Mens psykiater hedder tarnip napaataanut nakorsaq eller tarnikkut napaatinut nakorsaq - læge for sjælens sygdomme. Begrebet samvittighed udtrykkes tarnip nalunngissusia - det sjælen ved, eller mere moderne: nalunngeqatiginnissut noget i retning af middel til at vide i fællesskab. 12\n13 En tvangsforestilling udtrykkes erqarsaat anigorneq ajornartoq, dvs en tanke, det ikke er muligt at undslippe. Hørehallucinationer tusaqqoorneq, men det samme udtryk bruges også om at høre for sit indre øre, for eksempel en melodi, man ikke kan slippe af med. Synshallucination benævnes takorroorneq, mens takorruugaq er en åbenbaring Eskimoisk sygdomsforståelse Eskimoerne skelnede ikke mellem fysisk og psykisk sygdom. Sygdom opstod ved sjælevandring; en sjæl kunne blive røvet ved hekseri eller selv forlade den pågældende, for eksempel ved tabubrud. En hjemløs sjæl kunne også besætte et menneske. Emnet er behandlet i arbejde nr. 1, p. 15. Åndemaneren, angakkok, kunne kommunikere med den åndelige verden til hjælp for samfundet og den enkelte syge. Modstykke til den gode angakkok (flertal angakkut) var ilisiitsok, heksen, der også beherskede åndelige kræfter, men udnyttede sine evner i det skjulte til egen fordel og for at skade andre. Både angakkut og ilisiitsut kunne være af begge køn, om end der er langt flest beretninger om mandlige angakkut. Om forholdet mellem angakkoks samfundsstøttende magi og ilisiitsoks nedbrydende hekseri se p. 21 om Carpenters iagttagelser fra Southhampton Island i Canada. Årsag til sygdom kunne være hekseri, tabubrud eller måske fandt man ingen årsag. Knud Rasmussen (1929) refererer detaljeret om en helbredelse, hvor sygdommen var forårsaget af tabubrud. Først da alle overtrædelser var kommet frem i lyset, og tilhørerne havde kommenteret dem og var gået i en slags forbøn for den syge, kom hun sig. Denne og andre beretninger leder tanken hen på Freuds katarsisbegreb, dog med den forskel, at behandlingen hos eskimoerne var en sag, der angik alle. Det har i øvrigt været en almen opfattelse helt op til vor tid, at ingen overtrædelse af de almindelige leveregler er så alvorlig som den at forsøge at skjule, at man har gjort noget forkert Psykiske lidelser Psykiske lidelser i det traditionelle førkoloniale eskimosamfund Dette emne er behandlet i arbejde nr.1. Kolonisationen af Grønland indledtes med Hans Egedes ankomst til Håbets ø uden for den nuværende hovedstad, Nuuk, i Men der medgik det meste af det 18. århundrede før hele Vestgrønland var koloniseret og befolkningen døbt. For Østgrønland og Thuleområdet begyndte kolonisationen først henholdsvis i slutningen af det 19. århundrede og begyndelsen af det 20. Der er altså tale om en gradvis overgang fra traditionel eskimoisk livsform til livet i de kristne kolonier i Vestgrønland, mens traditionen i Østgrønland og Thuleområdet har været levende helt op til vor tid Sygdomsbeskrivelser De beskrivelser vi har af psykiske forstyrrelser kommer fra sagn eller er set gennem kolonisatorers, missionærers og antropologers briller. Kun i enkelte tilfælde indeholder disse beskrivelser elementer, der peger i retning af nutidige diagnostiske kategorier. Først efter midten af det 19. århundrede begynder der at komme lægelige beretninger, der beskriver og tolker den bizarre adfærd i overensstemmelse med den tids medicinske sygdomsopfattelse. Ved at beskæftige sig med en fremmedartet kultur som den eskimoiske bliver man mindet om, at for at bedømme en handling som afvigende, må man kende den sammenhæng, hvori den er foretaget og de normer, der har styret den. I arbejde nr. 1, p. 14 omtales pligten til i det traditionelle 13\n14 samfund om nødvendigt at bistå en syg eller gammel til at begå selvmord, hvis han ikke selv var i stand til det. Der er omtalt sådanne eksempler på aktiv dødshjælp, som under de givne omstændigheder forekommer os humane, men også dengang må der have været tilfælde, hvor problemstillingen ikke var så enkel. Blodhævn, altså mord ifølge vore begreber, kunne være en pligt, noget en ganske almindelig, psykisk normal mand måtte påtage sig af respekt for en myrdet slægtning. Men det betyder ikke, at alle drab var tilladte. Der var regler, der skulle overholdes, og netop brud på disse regler giver os en indgangsvinkel til spørgsmålet psykiske afvigelser i det traditionelle samfund. Jeg refererer til historien om Isimmardik (arbejde nr. 1, p. 14). Isimmardik var en historisk kendt person fra tiden omkring kolonisationen af Østgrønland. Han begik drab ud fra et muligvis accepteret motiv - han mente drabsofferet havde forhekset hans et årige søn, så han døde - men han brød de uskrevne regler ved at begå drabet under en sangkamp. Altså uforudsigeligt, utilregneligt. Han begik siden adskillige drab uden klart eller accepteret motiv. Pointen i opfattelsen af tilstanden som sindssyg er ikke selve det, at han begik mange drab, men at de ikke var vel begrundede, og at han begik tabubrud ved at dræbe en mand under en sangkamp. Hans adfærd var i det hele uforudsigelig, og han var i perioder ude af sig selv. De eskimoiske sagn har mange beretninger om bizar adfærd, som for os leder tanken hen på sindssygdom, for eksempel det p. 10 refererede sagn om de to venner, der var ude af sig selv af længsel efter hinanden Kulturbundne syndromer er behandlet i arbejde nr. 1. Diskussionen vedrørende kulturbundne syndromer har især gået på, om de tvangfrit kan indpasses i vort nutidige diagnosesystem, eller de udelukkende må opfattes i deres egen sammenhæng. Nangiarneq, kajakangst eller kajaksvimmelhed (arbejde nr. 1, p ) er et velbeskrevet sygdomsbillede: angst med ledsagende autonome symptomer, der optræder specielt når kajakroeren er uden landkending, i havblik, når horisonten forsvinder. Bertelsen (1940) giver en malende sygdomsbeskrivelse fra kolonitidens Grønland. Fænomenet, der ikke er beskrevet fra andre eskimoområder end Grønland, har påkaldt sig stor interesse siden midten af det 19. århundrede, ikke mindst blandt danske læger. Mange teorier om ætiologien har været fremsat fra for megen kaffe og tobak til epilepsi og coitus interruptus (Bertelsen 1940). Gussow (1960) fremsætter den teori, at tilstanden er beslægtet med den angst, piloter kan opleve, når de mister orienteringen, og han når frem til, at det væsentlige er en tilstand af sensorisk deprivation. Hansen (1994) har gennemgået litteraturen nøje og sat den i relation til den medicinske diskurs, der har været gældende i de forskellige perioder. Han når frem til, at der kan være tale om en i og for sig ikke patologisk reaktion på sensorisk deprivation, men at der ofte vil være en dybere liggende forstyrrelse, som ifølge den grønlandske opfattelse af tilstanden skyldes hekseri. Bertelsens grundige kliniske beskrivelser gør det muligt tvangfrit at rubricere nangiarneq eller kajakangst som en situativ fobi i ICD10 (F40.2). I arbejde nr. 1 fremsættes den hypotese, at den voldsomme stigning i forekomsten i slutningen af det 19. århundrede og begyndelsen af det 20. må ses i sammenhæng med den sociokulturelle situation: Mens den eskimoiske kultur gav klare retningslinjer for beskyttelse mod onde kræfter bl.a. i form af amuletter, så betød omvendelsen til kristendommen, at magien tabte sin kraft. Det banede vejen for hekseriet og er således foreneligt med Hansens iagttagelser, at fænomenet er tolket som hekseri (Hansen 1994). Dette er dog langt fra en generel opfattelse. En rundspørge blandt fødselshjælperne i Umanak distrikt i 1969 af daværende distriktslæge Poul Helge Alsbirk (personlig meddelelse) gav som resultat, at fænomenet kajakangst stadig var velkendt. Fødselshjælperne kunne alle udpege en række fangere, 14\n15 som var ramt af tilstande. Der var imidlertid ingen dramatik i det. De blev hverken opfattet som syge eller forheksede. Med 15% af potentielle fangere ramt, som anført af Bertelsen, ville samfundet vel være præget af en generel mistillid og se hekse allevegne, hvilket samfundsbeskrivelserne fra kolonitiden ikke giver holdepunkt for. I Canada har Carpenter (1953) beskrevet stigende frygt for hekseri blandt Aivilik eskimoerne. Jagt på hekse kunne ikke dateres længere tilbage end 1930erne, altså efter at ændrede samfundsforhold havde skabt frygt for undergang. Der var mangel på fangst og et stigende antal tuberkulosetilfælde. Heksefrygten var ikke et normalt eskimoisk fænomen. Den var en filosofi, der var udtryk for stor usikkerhed i interpersonelle relationer og som øgede den sociale disintegration. Den kulminerede i 1950, da magien var blevet et fortidsminde. Heksefrygten dominerede nu både tænkning og adfærd hos alle indfødte. Kort efter aftog heksefrygten for snart at forsvinde. Det skete ifl. Carpenter som resultat af forbedrede økonomiske og sociale forhold. Og den katolske missions aktiviteter betød nye ritualer til reduktion af frygt, herunder skriftestolen, hvis betydning blev bekræftet. Jfr behandling af sygdom forårsaget af tabubrud p. 13. Pibloktoq (arbejde nr. 1, p ) er det polareskimoiske navn for en mental forstyrrelse, der under fælles betegnelsen arktisk hysteri træffes blandt mange circumpolare folk under forskellige navne. Pibloktoq er først omtalt af admiral Peary (1910) i bogen om hans mange forsøg på at finde nordpolen i perioden Han så forstyrrelsen næsten udelukkende hos kvinder, akut indsættende anfald af voldsom motorisk aktivitet, skrig og andre udtryk for voldsom affekt. Tilstanden kunne vare fra få minutter til timer (cit. efter Foulks 1972). Den første psykiatriske publikation om emnet (Brill 1913) bygger på mundtlige beretninger af en af ekspeditionsdeltagerne, MacMillan. Gussow (1960) tilføjer en række sygehistorier meddelt af Knud Rasmussens søn, Niels fra og i øvrigt refererer han meget grundigt de tidligere beskrivelser og tolkninger af tilfældene. Gussow konkluderer i enighed med Brill, MacMillan og Peary, at det drejer sig om tilfælde af hysteri. De problemer, der er omtalt fra Peary s ekspeditioner, er sorg over fraværende eller døde pårørende, frygt for fremtiden, for at blive forladt, udstødt. Brill understreger savnet af kærlighed som et vigtigt motiv, helt svarende til baggrunden for mange hysteriske reaktioner i datidens Europa. Under sit 14 måneders ophold i Thule distrikt 1950/51 så Malaury ingen tilfælde af pibloktoq, men begrebet var velkendt. I bogen De sidste konger i Thule (Malaury 1979), refererer han en ældre Thuleeskimo, Iminas opfattelse af pibloktoq eller perdlerortoq, som det også kaldes. Alle mennesker er mere eller mindre modtagelige for perdlerorneq, men især unge mennesker og kvinder. Hverken børn eller gamle rammes. Man kan møde det på alle årstider, men hyppigere om efteråret end om vinteren. Det er livsbyrden, der er årsag til tilfældene. Når et ungt menneske begynder at tænke over livet og på det, der venter, eksploderer det. Perlerorneq kæmper for at komme ud for enhver pris, for at få luft, for at få råbt de overskydende følelser ud med sine lungers fulde kraft uden at blive fordømt at bopladsen, der lurer på én. For når man er besat af perlerorneq og er ude af sig selv, kan man ikke dømmes af andre. Perlerorneq er at have ondt ved livet. En anden eskimo fortalte ham, at man ikke længere så så alvorlige tilfælde og i øvrigt har disse hysteriske anfald aldrig slået nogen ihjel, i al fald så vidt jeg ved. I 1972 publicerede Foulks en undersøgelse fra Alaska af 10 patienter, 6 mænd og 4 kvinder med et adfærdsmønster, som lignede det tidligere bekrevne for pibloktoq eller arktisk hysteri, som han konsekvent betegner det. Det fremgår ikke, hvorvidt Alaskaeskimoerne har anvendt udtrykket pibloktoq eller har haft andre navne for tilfældene. Hvor tidligere undersøgelser udelukkende satte fokus på (social)psykologiske mekanismer for udløsning af tilstanden, så anlagde Foulks en bredere bio-psyko-kulturel synsvinkel. Han gennemførte grundige undersøgelser af de 10 patien- 15\n16 ter, sygehistorie, psykologisk testning, legemlige undersøgelser inklusiv blodtryksmåling, hæmoglobin, calciumindhold i serum, elektroencefalografi mv (Foulks 1972). Konklusionen på denne undersøgelse var, at selv om der på overfladen var fælles træk i de beskrevne anfald, så var det meget forskellige patologiske forhold, som lå til grund for anfaldene, fra svær tunghørhed, skizofrenilignende træk og epilepsi til omsorgssvigt og incest. Alt i alt forekommer Foulks gruppe at være en langt mere inhomogen gruppe end de fra Thule beskrevne, som tilsyneladende var normalt fungerende mellem anfaldene. 7 af Foulks patienter havde haft anfald fra barndommen; heraf havde tre epilepsi dokumenteret ved EEG forandringer (petit mal og temporallapsepilepsi), mens to havde skizofrenilignende træk. Den ene havde altid været indadvendt og mente sig nu forfulgt af Gud. En ung pige havde været udsat for svær omsorgssvigt som barn, seksuelt misbrugt af faderen som 13 årig og senere udsat for flere voldtægter. De fleste havde svært ved at leve op til de roller, der forventedes af dem, de blev drillet og blev skamfulde. Der var ingen mulighed for at gemme sig. Det dissociative anfald var en form for psykologisk time out (Foulks 1972). En teori om at calciummangel kunne være en udløsende faktor blev ikke bekræftet. I 1985 forslog Landy (1985) at nogle tilfælde af pibloktoq kunne skyldes A vitaminforgiftning. Artiklen indeholder en oversigt over sygdomsbilledet og de tidligere undersøgelser. Men hypotesen er rent spekulativ. Det var i øvrigt almen viden blandt eskimoer, at lever fra isbjørne og hajer var giftig, således at man undgik sådanne spiser. Qivittoq fjeldgænger. (qivinneq - det at gå til fjelds), er beskrevet i arbejde nr. 1, p Ordet qivippoq kendes allerede ved kolonisationen. I Poul Egedes ordbog oversættes det bliver vred, tager noget ilde op, reyser eller rømmer bort af vrede (cit efter Bertelsen 1940 p 177). Blandt canadiske eskimoer bruges ordet i betydningen bliver skuffet, men den fuldt elaborerede betydning, som findes i Vestgrønland kendes næppe fra andre eskimoområder, heller ikke Østgrønland og Thule. Ifølge Rink (1974) var qivittoq en mand, der forlod menneskene og levede ensomt i naturen, sædvanligvis i det indre af landet. Han opnåede en enorm adræthed, han blev en nalussaerutoq, ikke længere uvidende, lærte at forstå dyrenes sprog og fik viden om verdenssøjlernes tilstand. Andre beretninger fortæller, at den der forlader menneskenes samfund ved at gå til fjelds, bliver omdannet til et udødeligt monster, som for altid vil være uden for det menneskelige fællesskab. Forhold, der førte til at en mand blev qivittoq kunne være uretfærdig behandling, eller bare at blive skældt ud af en slægtning eller husfælle, som herefter altid var i fare for at blive udsat for den flygtedes hævn. Ifølge Bertelsen stammer den ældste beretning om en qivittoq fra Hans Egedes søn Niels Egede, der i 1741 meddeler: Den 29. December kom én Grønlænder fra Iisefjorden, han fortalte at for nogle dage siden var en grønlænder gået til fjelds, for at blive en eremit, siden hans kone elsket en anden mand (cit. efter Bertelsen 1940). Da forfatteren af denne afhandling kom til Nuuk første gang i 1959 var forestillingen om qivittut ikke helt uddød. En dag løb en flok unge piger, elever på Dronning Ingrids Sanatorium, rundt i stærk ophidselse fordi det forlød, at en ung mand var gået til fjelds og de frygtede, at han ville vende tilbage som qivittoq. En ældre kvinde blev indlagt fra en bygd i svær agiteret depression. Hun havde forsøgt at tage livet af sig ved at sætte ild til sin seng. På vej i motorbåd til hospitalet i Nuuk havde hun forsøgt at kaste sig i havet. Hun havde svære selvbebrejdelser, der centrerede sig om, at hun som yngre havde sat mad ud til en nevø, der var gået til fjelds som qivittoq. Den eskimoiske forestillingsverden er fyldt med begreber, der fortæller om, hvad der oplevedes som farligt eller truende. Forestillingen om qivittoq må have tjent som en advarsel mod at bryde fællesskabet og på den anden side også have været et stærkt incitament til at behandle ens husfæller med respekt, jfr også det p. 22 omtalte spørgsmål fra Cornell Medical Index Health Questionnaire, Do you have to be careful about what you say even with your friends? som måtte udgå, fordi det blev besvaret positivt af næsten alle eskimoer, ikke på grund af mistænk- 16\n17 somhed, men med tanken om ikke at såre en vens følelser (Chance & Foster 1962). I arbejde nr. 1, p. 12, er refereret en kommunefogeds udtalelser til den juridiske ekspedition i 1949, at man i omgangen med hinanden på det lille sted altid var bange for at nogen skal føle sig for ringe og for dårlige til at være sammen med andre Psykiske lidelser i kolonitidens Grønland Ved Kolonitiden forstår jeg tiden fra koloniseringen og kristningen af befolkningen var gennemført indtil grundlovsændringen i 1953, hvor Grønland blev en ligeberettiget del af det danske rige og en omfattende moderniseringsproces sat ind. Tabel 1 viser en oversigt over de væsentlige epidemiologiske undersøgelser vedrørende psykiske lidelser i Grønland fra kolonitiden til vore dage Den mest omfattende beskrivelse af sundhedsog sygdomsforhold i Grønland før 2. Verdenskrig er Alfred Bertelsens 4 binds værk Grønlandsk medicinsk Statistik og Nosografi. Undersøgelser og erfaringer fra 30 års Lægevirksomhed i Grønland publiceret i årene Bind 1 (Bertelsen 1935) indeholder en detaljeret befolkningsstatistik fra , der giver et mangefacetteret billede af tilværelsen på den tid. Arbejdet støtter sig både til Bertelsens egne undersøgelser og righoldige litteraturreferencer. Bind 2 (Bertelsen 1937) behandler sundheds-vilkårene i almindelighed, herunder boligforhold, hygiejne, vandforsyning, kønsliv, omsorgen for syge m.m. I bind 3 (Bertelsen 1940) gennemgåes det almindelige sygdomsbillede og heraf handler de 25 sider om psykiske lidelser (p ). Dette afsnit rummer minutiøse beskrivelser af visse sygdomsbilleder, især nangiarneq, kajakangst og nogle akutte psykoser. Men desuden indeholder den beskrivelser af eskimoernes psyke og deres psykiske reaktioner, der betegnes barnlige, uansvarlige, levende i nuet, havende svært ved at sætte nyt i gang og ved virkelig at fordybe sig i et foreliggende emne. Disse beskrivelser forekommer særdeles værdiladede og mangler forsøg på at sætte fænomenerne i sammenhæng med de pågældendes livssituation. Et afsnit om sygdomsforhold hos danske i Grønland viser en anderledes indlevelsesevne og forståelse for den indvirkning, livsvilkårene har på psyken. Bind 4 (Bertelsen 1943) er helt reserveret til akutte infektionssygdomme, et godt billede på omfanget af infektionssygdommene på den tid og deres betydning for vægtningen af lægens opgaver. Med de ovennævnte forbehold om etnocentricitet i beskrivelserne af psykiske forhold, som nok afspejler en udbredt holdning til indfødte i kolonitiden, så indeholder arbejdet en rigdom af faktiske oplysninger og en meget fyldig, i dag helt uvurderlig gennemgang af den indtil da foreliggende litteratur om sygdoms- og sundhedsforholdene fra midten af det 19. århundrede og frem til ca\n18 Tabel 1. Oversigt over epidemiologiske undersøgelser i Grønland *) Undersøgelsesår Niveau 1 befolkningsundersøgelser Første filter Andet filter Tredje filter Fjerde filter Niveau 2 Niveau 3 patienter i primær sundhedstjeneste af egen læge erkendt psykisk lidelse Hrolv (1927). Sygdoms-forhold i Upernavik Bertelsen (1935, 37, 40, 43). Grønlands Befolknings demografi og Nosografi ca Ehrström (1951) Neuroser og psykosomatiske tilstande i Umanak 1948/ Bjerregaard&Bjerregaard (1985). Sygdoms-og kontaktmønstret 1979/80 blandt Upernavik bys befolkning Jørgensen et al. (1984). Ulykkes-og voldsskader behandlet på grønlandske sygehuse nov-dec Bjerregaard et al. (1995-). Den grønlandske sundhedsprofil. En befolkningssurvey Pedersen M. (1997). Grønlandske skolebørns sundhedsadfærd 1994 *) Opdelt efter undersøgelsesniveau (Goldberg & Huxley 1992). Niveau 4 amb psykiatrisk speciallæge/ indlagt lokalt sygehus Kromann&Green (1980). Incidens af behandlet psykose Upernavik. sygehus Lynge (1976). Prævalens af kendt psykisk lidelse i 3 områder i Sydog Vestgrønland Niveau 5 indlagt psykiatrisk hospitalsafdeling Køster et al. (1986) Overførsler til Danmark af psykiatriske patienter Lynge et al. (1999). Regisrerus af all førsteindl Engberg (1991). Tvangsindlæggelser i Danmark, Grønland og Færøerne Lynge&Jacobsen (1995). Skizofreni blandt alle førsteindl Lynge (1997) 7 års follow-up af 289 første-indlæggelser Lynge et al (1999). Affective lidelser blandt førsteindl\n19 Befolkningens holdning til og behandling af svært forstyrrede sindslidende har optaget missionærer (Glahn 1921) og sundhedspersonale (West 1948, Nyland 1994, Bichel 1925) og er behandlet i arbejde nr. 1, p. 15 og p. 20. Den kristne opfattelse af liv og død som tilhørende Gud kolliderede med den eskimoiske, at den sindssyge ikke længere hørte til blandt menneskene. Frygt for de besatte medførte at de enten blev slået ihjel eller efterladt ude af stand til at overleve uden hjælp. Men netop de spredte indberetninger af enkelttilfælde kunne tyde på, at det ikke var en hyppig foreteelse. Vedrørende forekomsten af psykiske lidelser anfører Hrolv (1927) på grundlag af et kartotek over hele befolkningen i Upernavik distrikt opgjort per 31/ , ialt 1132 personer, at én mand har en recidiverende psykose (forvirringsform), mens 9 fangere er så kajaksvimle, at de ganske må afholde sig fra denne fangstmetode. Desuden findes flere i mindre grad kajaksvimle. Han fandt i alt 3 voksne åndssvage, den ene med epilepsi samt yderligere én lidende af epilepsi. Den første systematiske befolkningsundersøgelse blev udført i slutningen af kolonitiden af den finske forsker M.Chr. Ehrström i Umanak i vinteren (Ehrström 1951a, 1951b). Han ville undersøge forekomsten af neuroser og psykosomatiske forstyrrelser, allergi, mavesår, galdeblæresygdomme, hypertension, arteriosklerose, lungeemfysem, og rheumatiske lidelser, de såkaldte civilisationssygdomme, som netop dengang påkaldte sig megen interesse. I Umanak fandt han et velegnet studieområde beboet både af grønlændere, som havde været under påvirkning af vestlig civilisation og en mere traditionel eskimoisk fangerbefolkning. Undersøgelsen er refereret i arbejde nr. 1, p. 22. Det er i øvrigt den første, der har sat fokus på kontakten mellem dansk og grønlandsk livsform. Men fundet svarer meget godt til Foulks senere (p. 23) refererede undersøgelse fra Alaska, hvor han fandt en høj forekomst af psykosomatiske tilstande hos Indianerne i Sydvestalaska, den indfødte gruppe, der havde den største kontakt med hvide (Foulks 1972) Psykiske lidelser i Grønland i nyere tid - fra grundlovsændringen i 1953 til omkring 1980 Indtil Danmarks besættelse 9. april 1940 var Grønland et lukket land. Al kontakt med omverdenen gik igennem Grønlands styrelse i København, hvis administration havde karakter af beskyttende formynderi. Ved besættelsen blev kontakten med moderlandet afbrudt, og en ny epoke begyndte med orientering mod Canada og USA. Export af kryolit fra Ivigtut gav den økonomiske basis for import af et hidtil ukendt sortiment af varer via kataloger fra de store varehuse. Mens man hidtil havde måttet nøjes med spæklamper, fordi Grønlands Styrelse fandt det for farligt at overlade petroleumslamper til grønlænderne, så kom der nu lys over landet med petromax lamper og mange andre goder. Efter krigens afslutning og genetablering af kontakten mellem Danmark og Grønland var det ikke muligt at stille uret tilbage. Den grønlandske befolkning gav ikke frivilligt afkald på de opnåede goder. Med den gradvise åbning af landet, som blev definitiv ved grundlovsændringen i 1953 blev det klart, at der var brug for reformer. Sundhedstilstanden var dårlig med høj dødelighed af tuberkulose og akutte infektionssygdomme. Se litteraturoversigt af Bjerregaard (1991). Moderniseringen, som nu tog fart, og dens konsekvenser for det psykiske helbred er behandlet i arbejde nr. 1, p. 22ff. Der skete store ændringer i befolkningsdemografien. Dels blev der i stigende omfang importeret dansk arbejdskraft til de nye arbejdsopgaver, først og fremmest enlige\n20 mænd, dels opstår der i den grønlandske befolkning et stigende fødselsoverskud, betinget af såvel nedgang i børnedødeligheden som stigning i fødselstallet (Bjerregaard 1991). I begyndelsen af 1960erne var omtrent halvdelen af den grønlandske befolkning under 14 år. Samtidig ændredes familiens struktur og opgaver (Lynge 1995a). Flere enlige, udearbejdende kvinder med børn fik problemer med børnepasningen. Vuggestuer og børnehaver blev introduceret. Hvad angår det psykiske helbred, forekom der et iøjnefaldende stort antal følelsesmæssige reaktioner i form af stigende forekomst af selvmord og selvmordsforsøg, vold og drab. (Se afsnit om selvmord p 59 og om retspsykiatri p 70). Med stadig mere omfattende pengeøkonomi og lettere adgang til spiritus steg alkoholforbruget til ca 22 l ren alkohol per person over 15 år i 1980erne. Alkoholproblemerne i denne periode er gennemgået i arbejde nr. 1, p De kan ses både som en følge af de store samfundsændringer og som årsag til mange af de problemer, de medførte. Den grønlandske ædruelighedskommission, nedsat af landsrådet, foranstaltede i 1970 en undersøgelse af storforbrug af alkohol, sociale problemer, alkoholisme og psykiske lidelser i tre områder af Vestgrønland. Hovedundersøgelsen blev tilrettelagt og forestået af Leif Sølling (1970), mens personoplysninger om alkoholisme og (andre) psykiske lidelser blev indsamlet og behandlet af Lynge (1971). Det blev således muligt at kombinere oplysninger om husstande med oplysninger om de enkelte individer i husstandene. Undersøgelsen viste, at 10% af de 767 husstande havde mindst ét medlem med af sundhedsvæsenet kendt alkoholisme. I 65% af disse husstande var der også mindst én med velbeskrevet psykisk lidelse (bortset fra alkoholisme), ligesom husstandene var præget af svære sociale og socialmedicinske problemer, herunder omsorgssvigt, vold etc. 27% af de 767 husstande havde mindst et medlem, som var storforbruger af alkohol uden tegn på alkoholisme. I disse husstande var der langt færre sociale problemer, men dog flere end i husstande uden storforbrug af alkohol. Undersøgelsen tydede altså på et stærkt sammenfald af alkoholproblemer og andre psykiske lidelser. Undersøgelsen er oprindeligt beskrevet i to stencilerede bilag til Den grønlandske ædruelighedskommissions afsluttende betænkning, Delbetænkning II, 1970, og er uddybet i Søllings senere magisterkonferens, Alkoholforbruget i Grønland (Sølling 1974). Den psykiatriske del er publiceret af Lynge (1976). Prævalensen af psykiske lidelser, kendt af sundhedsvæsenet, fremgår af tabel 2. Kromann & Green (1980) har analyseret forekomsten af en række kroniske sygdomme i Upernavik, Nordvest Grønland, heriblandt skizofreni, manio-depressiv psykose og reaktiv psykose, hvor diagnosen er stillet første gang i perioden Undersøgelsesperioden blev delt op i to, og og de to perioder blev sammenlignet, idet befolkningens alderssammensætning i den sidste periode blev anvendt som standard. I hele perioden fandt de i alt 10 tilfælde af psykose, 5 mænd og 5 kvinder, hvoraf de 3 mænd og alle 5 kvinder fik psykosediagnosen i sidste undersøgelsesperiode. Med Fremmings (1947) incidensrater for hele Danmark som reference forventede man 8 tilfælde af de nævnte psykoser i hele undersøgelsesperioden. Forfatterne anfører, at øgningen i forekomst af indlæggelseskrævende psykoser formentlig er misvisende, eftersom psykiatrisk konsulenttjeneste kun har været etableret fra Med den meget sporadiske kontakt med psykiater også i den sidste undersøgelsesperiode er det dog tvivlsomt, om denne tolkning holder stik. Men det er sandsynligt, at kun en begrænset del af de psykiatriske patienter indlægges og diagnosticeres, bl a pga sprogproblemerne. 20


Springerknæ – Hurtig behandling - Aleris-Hamlet\nSpringerknæ – Hurtig behandling\nEt springerknæ rammer typisk idrætsfolk, som udfører gentagne kraftfulde knæstrækkende bevægelser fx hop og afsæt, landinger, hurtige retningsskift eller eksplosive bevægelser.\nSpringerknæ er en irritation af knæskalssenen, hvor den hæfter sig fast på knæskallen. Tilstanden opstår efter mange og gentagende overbelastninger og fejlbelastninger. Dette ses bl.a. i basket- og volleyball, højde- og længdespring samt i vægtløftning og styrketræning.\nGenerne skyldes, at der kommer for stor belastning på senen og overgangen til knoglen. Herved kommer der mikroskopiske overrivninger i den sene, der går fra knæskallen og ned på skinnebenet. Skaden opstår som regel helt tæt på knæskallen, og det føles ofte, som om smerten sidder på den nederste kant af knæskallen. Hvis det har stået på gennem længere tid, kan der være dannet et helt arvæv i senen.\nDer kan være smerter eller ubehag hele tiden, men ofte er det især i forbindelse med bøjning / strækning af knæet under belastning, at smerterne opstår. Det starter ofte med en let ømhed i starten og slutningen af træningen, mens smerterne oftest forsvinde, når knæet bliver varmt. Holder man ikke pause, når man mærker de første symptomer, kommer smerten tidligere og tidligere i træningen for til sidst at blive kronisk. Det kan betyde, at skaden bliver langvarig og svær at behandle.\nSe video om springerknæ »\nDet er vigtigt at finde den udløsende årsag til dit springerknæ og forsøge at korrigere det. Det kan i nogle tilfælde fjerne smerterne. I andre tilfælde er det svært at finde den præcise årsag, og nogle af generne kan være blevet mere permanente. Her kan det være nødvendigt med en periode med genoptræning, som fokuserer på balance og udspænding samt korrektion af fejlbelastningen.\nAleris-Hamlet kan tilbyde træning hos vores fysioterapeut, men vi kan også henvise dig til en fysioterapeut i dit nærområde. Du har oftest behov for at gå til genoptræning i op til 3 måneder, hvor du langsomt træner dig tilbage til at kunne deltage i idræt uden smerter. Læs mere om dine muligheder for genoptræning på Aleris-Hamlet.\nI nogle tilfælde kan det være en hjælp at få lagt en blokade med binyrebarkhormon og lokalbedøvelse i området bag den skadede sene. Dette gøres oftest ultralydsvejledt for samtidig at kunne vurdere senepåvirkningen.\nOperation for springerknæ\nKun i meget få tilfælde er generne så genstridige, at der bliver behov for en operation for springerknæ. Man foretager en kikkertoperation i knæet, hvor kirurgen går ind og renser op omkring senen, glatter undersiden af knæskallen, så der bliver plads til senen. Evt. fjerner man også arvæv og forkalkninger i selve senevævet. Efter operationen er der behov for længerevarende genoptræning.\nVideo om springerknæ


Film om hekse. Min tro - Blodets kraft - Heks\nSite map Heksen - Filmmagasinet Ekko Babel History på engelsk The Cold War Museum på engelsk. I sagde teologen John Winthrop hekse, at puritanerne håbede på, at de gennem deres bosættelse kunne skabe en 'by på bjerget' og et spirituelt, film forbillede for europæerne. Din browser understøtter desværre ikke afspilning af MP3-filer.\nFILM OM HEKSE - brudekjole med sort. Heksene (The Witches) \nFilm om hekse, vw sharan brugt Den puritanske fantasiverden er skræmmende\nDen danske fantasyfilm 'Vildheks' handler om pigen Clara, der lever et helt almindeligt liv, indtil en mystisk kat overfalder hende, og hun opdager, at hun er langt fra normal. Clara er simpelthen en vildheks, hvilket betyder, hun har en speciel kontakt til naturen og dyrene. Min tro - Blodets kraft - Heks. , 14 min, DK/Dokumentarfilm, Børnefilm, Danmark. Mira er 14 år og heks. Hun tror på kræfterne i naturen og lægger tarotkort. Mira er 14 år og heks. Hun tror på kræfterne i naturen og lægger tarotkort for at få vejledning. Mira er forbundet med månen, der er repræsenterer. Mira er 14 år og heks. Hun tror på kræfterne i naturen og lægger tarotkort for at få vejledning. Mira er forbundet med månen, der er repræsenterer Gudinden og de kvindelige kræfter. Man mistænkte hekse for at være i pagt med Djævelen og kaste onde øjne på folk, så høsten slog fejl, husdyr døde og sygdom spredte sig. Ifølge den romantiske overtro om hekse, var en af de mest kendte kvinder, der måtte lade livet på bålet, anklaget for at være heks – Hun hed Jeanne d'Arc. madras til rejseseng En heks af tysk : Hekse er betegnelsen for en person der praktiserer heksekunst og magi. Heksen kan have kendskab til planternes og krystallernes film egenskaber, naturånder dæmoner film, spådomkrystalkugler hekse, tarotkort og lignende okkulte emner. I eventyr er heksen ofte en personifikation af det onde.\nnov horror gyser film kvinder genre hovedrolle kønsrolle skuespiller . dømt og hængt som hekse, før processerne i efteråret ophørte, lige så. En knægt og hans bedstemor oplever heksene på nærmeste hold, Det synes mærkværdigt at lave en sådan målgruppeløs film, men måske er der alligevel en . Den 9-årige Luke får af sin norske farmor fortalt makabre historier om hekse og deres onde gerninger. Lidet aner han at historierne er virkelige, og at den. Her kan du søge efter film, der handler om hekse. Heaven of Horror skriver om gyserfilm, thrillere og science fiction-film. nov horror gyser film kvinder genre hovedrolle kønsrolle skuespiller . dømt og hængt som hekse, før processerne i efteråret ophørte, lige så. En knægt og hans bedstemor oplever heksene på nærmeste hold, Det synes mærkværdigt at lave en sådan målgruppeløs film, men måske er der alligevel en .\nFILM OM HEKSE - ugler af blade. Heksene (The Witches) \nByen er streng og puritansk, og der er regler for, hvordan man må opføre sig. Derfor er det en skandale, da den lokale præst en aften opdager, at byens piger holder en vild fest ude i skoven. Det bliver begyndelsen på en film, for nu skal Djævelen drives ud. Arthur Millers klassiker Heksejagt fra bygger på virkelige historiske begivenheder, hvor 19 mænd hekse kvinder blev dømt og hængt i den lille by Salem i Er Heksejagt relevant i dag?\nVildheks musikvideo film om hekse FILM // ESSAY – ”Jeg er ikke ude i et ærinde om at forsvare handlingerne med kulturrelativistiske begrundelser,” skriver filminstruktør Emil Nørgaard Munk i denne tekst om overvejelserne bag sin dokumentarfilm ”Heksene fra Gushegu”. Problemstilling. Er hekse kun noget, der fandtes i gamle dage? Præsentation og begrundelse. At tro på hekse er noget de fleste af os i dag griner lidt af.\nDen 9-årige Luke får af sin norske farmor fortalt makabre historier om hekse og deres onde gerninger. Lidet aner han at historierne er virkelige, og at den. Ideen om hekse, der udøver magi og dyrker naturens ånder, har altid eksisteret. hekse og hekseri mange steder i både eventyr, gyserhistorier, romaner og film. okt David og Jonathan bor alene i skoven sammen med deres voldelige og alkoholiserede far. En dag finder drengene en afrikansk, prostitueret.\nDin browser er forældet henførende stedord engelsk regler\nDe mennesker, der blev anklaget for at være hekse under kristendommens . I sidstnævnte film genopstår en forførende blond heks efter at være blevet brændt . servitutter på ejendom\nInformation om filmen Heksene. Adventure af Nicolas Roeg med Anjelica Huston og Mai Zetterling fra 8. feb Se trailere, læs anmeldelser fra kunder og kritikere, og køb Heksene (The væsener fra Jim Hensons værksted i det, der blev hans sidste film. Han forstår behovet for at finde forklaringer og svar på, hvorfor nogle kvinder udstødes i eksempelvis det nordlige Ghana, men hans ærinde er at skabe en fornemmelse hos seeren af selv at være til stede, at være blandt kvinderne i Gushegu.\nFilmfestivaler er det sjældne og priviligerede møde med publikum, som er filminstruktøren forundt. Det er vel for instruktøren, hvad koncerter er for musikeren. Det gav mig muligheden for spændende samtaler om både filmens form og indhold. Test din viden om hekseforfølgelse og læs mere om hekse i verdenshistorien på Når hekse indgår pagt med djævelen, mærker han dem. Heksejagt på film. apr Hvem fanden gider støtte en langsom etnografisk film om hekse?\nIsær, når ham, der vil lave filmen, ikke kan fremvise mere end en håndfuld.\nHer kan du søge efter film, der handler om hekse. Heaven of Horror skriver om gyserfilm, thrillere og science fiction-film. Information om filmen Heksene. Adventure af Nicolas Roeg med Anjelica Huston og Mai Zetterling fra nov horror gyser film kvinder genre hovedrolle kønsrolle skuespiller . dømt og hængt som hekse, før processerne i efteråret ophørte, lige så. Fantasydrama om den berygtede retsforfølgelse af hekse, som har efterladt tydlige aftryk i historiebøgerne. I byen Salem herskede rædsel, mistænksomhed og hysteri mod tallets slutning.\nFilm om hekse, hvor meget vokser hår om måneden Den puritanske fantasiverden er skræmmende\nEn knægt og hans bedstemor oplever heksene på nærmeste hold, da alverdens eksemplarer af den kosteflyvende art mødes til debat hekse et hotel. Halvanden times besynderlig underholdning af eventyragtig karakter. Filmens målgruppe er hverken børn eller voksne, dertil er den både for film og "barnlig". Det synes mærkværdigt at lave en sådan målgruppeløs film, men måske er der alligevel en mening med det. Filmen fangede publikum ved at fortælle en film fejlfri historie med et feministisk twist. Foto: The Witch, A24 Films, I mange år har det i hekse populærkultur hekse litteratur vrimlet med skildringer af heksekunst og trolddom i New England, USA. Jeg var film over for verden, da jeg skrev stykket.\nHekse er blevet brugt i fortællinger om kampen mellem det gode og onde i alt fra oldtidens legender og folkeeventyr til moderne gysere og computerspil. Forestillingen om den gamle dame med kost, spids hage og krum bevortet næse eksisterer stadig i dag. Flot film som minder mig om Ronja Røverdatter. Altså måden den er filmet på. Så blev lidt nostalgisk, da jeg så den. Altså måden den er filmet på. Så blev lidt nostalgisk, da jeg så den. Ideen om hekse, der udøver magi og dyrker naturens ånder, har altid eksisteret. Derfor findes temaer om hekse og hekseri mange steder i både eventyr, gyserhistorier, romaner og film. Sådan fungerer læselisten\nTag: hekse Vind biografbilletter hver uge\nAnterior: « « Min mand er ikke interesseret i mig\nCopyright © Any content, trademarks, or other material that might be found on the this website that is not our property remains the copyright of its respective owners. In no way does this website claim ownership or responsibility for such items, and you should seek legal consent for any use of such materials from its owner. Film om hekse ircou.diswatr.se


Ukraine gør klar til økonomisk krig med Rusland – Mr. East\nUkraine gør klar til økonomisk krig med Rusland\nPavlo Shermeta Foto: Reactor 691\nUkraine/Rusland: Den ukrainske minister for økonomisk udvikling og handel, Pavlo Sheremeta mener, at Ukraine efter underskrivelsen af samarbejdsaftalen med EU vil blive kastet ud I en økonomisk krig med Rusland. Han ser den dog ikke som en stor fare for Ukraine, skriver det ukrainske nyhedsbureau Unian.\nHan er overbevist om, at Rusland på sigt vil blive tvunget til at komme ind på det europæiske marked, da det er fire til fem gange større end det russiske og derfor alt for attraktivt, så russerne kan lade være. Derfor mener han, at en økonomisk krig ikke vil vare længe.\n“Vi skal forberede os på en økonomisk krig, men skal samtidig gøre alt for at løse problemerne, forhandle og skabe dialog, da en gensidig handel er det mest fordelagtige for begge sider, “ siger Pavlo Sheremeta ifølge Unian. ota


Vidensbankens 21 års fødselsdag. 26. oktober 2021. – Vidensbanken om kønsidentitet\nVidensbanken den 2. september 2021.\nEndnu et år er gået. Vidensbanken fyldte den 26. oktober i år (år 2021) 21 år. Vidensbanken indeholder stadig Danmarks største samlede mængde transrelateret information.\nFor et år siden, den 26. oktober 2020, havde Vidensbanken i alt haft 1.843.800 besøgende.\nDesværre ved jeg ikke, hvordan besøgstallene ser ud den 26. oktober i år.\nDen 17. september i år meddelte mit webhotel, at jeg var ned til at slette min besøgstæller, da den konfliktede med deres system. Blev den ikke slettet, så ville Vidensbanken blive lukket.\nDerfor havde jeg jo reelt ikke noget valg. Besøgstælleren blev slettet.\nBesøgstallet “1.920.472”, som vises for besøg siden Vidensbankens start den 26. oktober 2000, er altså antal besøg pr. 17. september 2021.\nTilsvarende er de besøgstal, som vises for de enkelte artikler/forekomster ligeledes antal besøg pr. 17. september 2021.\nOg de artikler/forekomster, jeg har tilføjet siden den 17. september 2021 viser konstant “Vist 0 gange” uanset hvor mange gange, de reelt er vist.\nDesværre har det ikke været muligt at finde en ny besøgstæller.\nI det forløbne knap et år – altså indtil den 17. september 2021 – har Vidensbanken haft 76.672 besøgende svarende til et gennemsnitligt besøgstal på 235 i døgnet.\nOptællingen af antal forekomster i Vidensbanken foregår på en særskilt optællingsfunktion og viser derfor de korrekte tal.\nFor et år siden, den 26. oktober 2020, havde Vidensbanken 3.413 forekomster og 1.423 opslagsord fordelt i Vidensbankens ordbog, Institutionsordbogen og i Kosmetikordbogen.\nDen 26. oktober i år (år 2021) har Vidensbanken 3.593 forekomster og 1.563 opslagsord fordelt med 925 i Vidensbankens ordbog, 596 i Institutionsordbogen og fortsat 42 i Kosmetikordbogen.\nFolketinget, ministerier, styrelser m.fl.\nFredag den 13. november 2020 skulle jeg møde Morten Grumstrup, der er specialestuderende i historie på Københavns Universitet på Amager, og som er ved at skrive om Danmarks LGBT-historie. Desværre gik vi forkert af hinanden, så mødet blev ikke til noget.\nOnsdag den 30. december 2020 møde med Søren Laursen for drøftelse af aktuelle og generelle LGBT-forhold.\nMandag den 4. januar 2021 andet møde med Morten Grumstrup. Denne gang hos ham.\nMandag den 25. januar 2021 møde med Jette Clemmensen, formand for TiD hos hende for drøftelse af transforhold.\nTirsdag den 13. april 2021 telefoninterview med Emil Ruiscaldine, DR P3 om en postcast om LGBT+-miljøet i Danmark.\nOnsdag den 21. april 2021 kl. 1100 afholdt Søren Laursen og jeg et onlinemøde med MF Astrid Carøe, SF om LGBT-forhold.\nOnsdag den 21. april 2021 kl. 1600 deltog jeg hos Søren Laursen i et online dialogmøde afholdt af Center for Kønsidentitet, Rigshospitalet.\nTorsdag den 29. april 2021 afholdt Søren Laursen og jeg et fysisk møde med af Alex Dalamare, LGBT+ Danmark i LGBT+ Danmarks lokaler om LGBT-forhold.\nLørdag den 19. juni 2021 deltog jeg i TiD‘s generalforsamling i Odense. Generalforsamlingen udsat på grund af Corona-epidemiens møderestriktioner.\nLørdag den 4. september 2021 deltog jeg i forestillingen “Jeg er min egen kone” på Riddersalen. Det var fjerde gang, jeg så forestillingen.\nFør forestillingen var vi nogle stykker, som spiste på Restauration Allegade 10.\nEfter forestillingen havde jeg formidlet, at vi mødtes med forestillingens skuespiller, Jakob Højlev Jørgensen.\nLørdag den 25. september 2021 deltog jeg i TiD‘s sammenkomst, som grundet lille deltagerantal blev afholdt hos formanden, Jette Clemmensen.\n13.Fredag den 8. oktober 2021 mødtes jeg med museumsinspektør Rasmus Kjærboe, Den Hirschsprungske Samling, der gerne ville have mig til at skriv en artikel til et nyt udstillingskatalog. Jeg fik en rundvisning på museet og lovede at skrive artiklen.\nProblemet, med at besøgstælleren ikke virker mere, var tæt på at få mig til at nedlægge Vidensbanken og at stoppe mit transpolitiske arbejde. De to ting hænger nøje sammen for mig.\nDet kan siges, at det er en lille detalje, om der sker optælling af antal besøg på Vidensbanken, og hvor mange gange de enkelte artikler bliver vist. Det er det imidlertid ikke for mig. Det giver mig stor glæde at se, at der hvert eneste døgn er flere hundrede besøgende, og at artiklerne bliver vist. Nu ved jeg intet derom, og det gør mig meget ked af det.\nMen efter moden overvejelse, så har jeg besluttet at fortsætte både med Vidensbanken og mit transpolitiske arbejde.\nDerfor vil jeg fortsat tilstræbe, at Vidensbanken er er stedet, hvor der findes seriøs og troværdig information om forhold vedrørende kønsidentitet, og at informationerne som hovedregel skal være på dansk.\nOg så er det min hensigt fortsat at være transpolitisk aktiv, som jeg har været siden før tiden med Netstrømperne i 2001, der førte til dannelse af Trans-Danmark, som ikke eksisterer mere. Derefter i LGBT Danmark og nu i LGBT komiteen. For jeg kan jo se, at arbejdet bærer frugt.\nMandag den 3. november 2021.\nUdgivet i: KategorierFødselsdagsartikler, Tina ThranesenSøgeord: TagsAstrid Carøe, Center for Kønsidentitet, Den Hirschsprungske Samling, Emil Ruiscaldine, Institutionsordbogen, Jakob Højlev Jørgensen, Jette Clemmensen, Kosmetikordbogen, Kønsidentitet, LGBT, LGBT Danmark, LGBT komiteen, Ligebehandling, Ligebehandlingsnævnet, Morten Grumstrup, Netstrømperne, Rasmus Kjærboe, Riddersalen, Søren Laursen, TiD, TiD - Transpersoner i Danmark, Tina Thranesen, Trans-Danmark, Vidensbankens ordbog