Download "Vejledende løsninger"\n1 Arbejdshæfte til International økonomi A 2. udgave, 2010 Systime Henrik Kureer Vejledende løsninger Version 1.02 Copyright Henrik Kureer & Systime Side 12 Kære bruger af lærebogssystemet International økonomi A International økonomi er en samfundsvidenskabelig disciplin, hvor der sjældent kan peges på én årsag til en samfundsøkonomisk problemstilling. Samtidig er det et fag, hvor man ofte diskuterer forskellige løsninger på samfundsøkonomiske problemer. Endelig er faget præget af ret så komplekse problemstillinger og sammenhænge. Af disse årsager er det vanskeligt og temmelig arbejdskrævende at udarbejde fyldestgørende svar til opgaverne. De fleste af opgaverne kræver i virkeligheden nærmest en afhandling, før man har kortlagt de pågældende svarmuligheder og det er der naturligvis ikke plads til her. Jeg har i dette hæfte angivet nogle mulige elementer som kan indgå i svarene på de stillede opgaver i Arbejdshæfte til International økonomi A. Det skal understreges, at svarene skal betragtes som forslag, idet der til mange af opgaverne især øvelsesopgaverne kan tænkes at være flere svar på det samme spørgsmål. Løsningsforslagene er altså ikke et uddybende katalog af svarmuligheder men et forsøg på at give læreren lidt inspiration til diskussionen med eleverne. Opdager du som bruger, at der er graverende fejl i dette hæfte (eller i lærebogssystemet som sådan), må du meget gerne kontakte mig. Positive som negative kommentarer generelt er naturligvis også velkomne. Tak til cand. oecon. Jens Kjærgaard, som står for løsningerne til kapitel 33. Køge, august 2010 Henrik Kureer Copyright Henrik Kureer & Systime Side 23 Kapitel 1 Den globale økonomi Generel bemærkning til kapitel 1 i grundbogen. Brugere af 1. udgaven af dette bogsystem vil bemærke, at jeg har ændret på definitionen af høj og lavkonjunktur. I 1. udgaven blev stabil vækst angivet som BNP vækst på 2,0 2½ procent. Dette viser i praksis den vækst, der medfører nogenlunde uændret beskæftigelse/arbejdsløshed. I 2. udgaven er den stabile vækst ændret til 1½ 2½ procent og signalerer dermed, at den langsigtede vækst for de fleste lande ligger omkring 2 pct. Intervallet på +/ ½ procent angiver, at den langsigtede vækst varierer fra land til land. Denne ændring (og nedjustering) er sket på baggrund af det fald i produktivitet, som er konstateret de seneste årtier i mange industrilande herunder også Danmark. Desuden tilsiger den demografiske udvikling med lavere befolkningsvækst at den langsigtede BNP vækst i mange industrilande vil lande på et lavere niveau end tidligere. De fleste skøn over Danmarks langsigtede vækst de kommende år ligger i omegnen af 1,5 1,9 procent. Det er vigtigt at præcisere over for de studerende, at intervallerne for høj og lavkonjunktur er meget løse tommelfingerregler, som jo altså bl.a. afhænger af den demografiske udvikling samt den aktuelle udvikling i produktiviteten i de enkelte lande (som igen afhænger af forhold som teknologisk udvikling mv.). Det er også vigtigt at understrege over for de studerende, at intervallerne kun gælder de rige industrilande, hvor den årlige produktivitetsvækst netop ligger på omkring 2 procent pr. beskæftiget pr. år. I de nye vækstlande, hvor gammel teknologi erstattes af ny, importeret teknologi, præsteres der årlige produktivitetsstigninger på langt over 3 procent, og den langsigtede stabile vækst (med uændret arbejdsløshed) kan her ligger på 4 10 procent (jævnfør Kina, Indien, Vietnam mv.). Man kan naturligvis diskutere, om det overhovedet giver mening (og er fagligt korrekt) at operere med disse upræcist definerede intervaller. Men hensigten er på et meget tidligt stadie i fagets indlæring at introducere nogle helt enkle måleredskaber, så eleverne hurtigt kan komme i gang med nogle relevante (men primitive) analyser af landenes økonomiske udvikling. Dette giver mulighed for, at underviseren tidligt kan diskutere den aktuelle konjunkturudvikling i forskellige lande med de studerende, inden man for alvor går indgang med de mere teoretisk tunge emner som produktion og prisdannelse mv. Dette er erfaringsmæssigt ganske fornuftigt. Opgave 1.1 a) BNP vækst, årlig procentvis stigning Holland Østrig , ,4 3, ,4 3, ,0 2, ,0 3, ,3 1,4 b) Holland: Højkonjunktur Lavkonjunktur Østrig: Højkonjunktur Lavkonjunktur c) Holland: Faldende arbejdsløshed (fra 4,7 2,7 pct.) Stigende arbejdsløshed (fra 2,7 4,6 pct.) Østrig: Faldende arbejdsløshed (fra 5,7 3,8 pct.) Stigende arbejdsløshed (fra 3,8 4,9 pct.) Opgave 1.2 a) Portugal Stort set lavkonjunktur hele perioden med undtagelse af 2007 Finland Højkonjunktur Lavkonjunktur Finland rammes hårdt af finanskrisen, bl.a. på grund af konjunkturfølsom eksport (Nokia mv.) Norge Højkonjunktur Lavkonjunktur Norges økonomi var inden finanskrisen meget stærk med store overskud på bl.a. betalingsbalance og offentlige finanser, hvilket gav mulighed for store finanspolitiske lempelser. Australien Højkonjunktur Lavkonjunktur 2009 Højkonjunktur 2010 Australien var under finanskrisen begunstiget af en solid banksektor, der ikke havde deltaget i den hæmningsløse udlånsfest og spekulation, som prægede USA s og de europæiske landes banker. Copyright Henrik Kureer & Systime Side 34 b) Portugal Finland Norge Austral ,0 100,0 100,0 100, ,4 104,4 102,9 102, ,3 109,5 105,7 107, ,4 110,8 107,6 110, ,6 102,4 106,0 111, ,9 103,7 107,1 114,8 c) Interessant her at bemærke, hvor let Australien og til dels Norge slipper gennem krisen. Mens Portugal er gået i stå. d) Land 1=Finland; land 2=Portugal; Land 3=Australien; land 4= Norge Opgave 1.3 a) Canada Højkonjunktur Krise 2001 Stabil udvikling Højkonjunktur Lavkonjunktur Højkonjunktur 2010 Storb. Højkonjunktur 2000 Stabil udvikling Højkonjunktur Lavkonjunktur For begge landes vedkommende ses effekterne af IT krisen i årene , som begge lande rider igennem uden de store påvirkninger. Begge lande har højkonjunktur i årene Finanskrisen rammer begge lande dog meget forskelligt. Storbritannien rammes hårdt bl.a. som følge af en svækket banksektor og en boligboble. Canada klarer finanskrisen betydeligt bedre, især pga. en bundsolid banksektor, som ikke har deltaget i det grådige race med kortsigtede gevinster scoret på spekulation i uigennemsigtige værdipapirer. Den canadiske banksektor er generelt mere reguleret og var derfor bedre klædt på til krisen. b) Arbejdsløsheden følger i meget grove træk udviklingen i BNP væksten, som beskrevet ovenfor. Canadas stigende arbejdsløshed i 2001 (ved en vækst på 1,8 pct.), tyder på at Canadas langsigtede trendvækst (den stabile vækst) ligger på lidt over 2 pct. Dette er en god anledning til over for de studerende at pointere, at hvert land har sit eget interval inden for hvilket BNP væksten er stabil (og arbejdsløsheden uændret) bestemt af landets demografi og produktivitetsudvikling. Og at de brede intervaller, som er defineret i grundbogen skal anvendes med forsigtighed. c) Jævnfør lærebogen: Svag importstigning/ importfald under lavkonjunktur; kraftig importstigning under højkonjunktur; hvilket også stemmer nogenlunde overens med de virkelige data for de to lande. Opgave 1.4 a) Figuren illustrerer tydeligt de forskellige perioder med høj og lavkonjunktur, som også fremgår af lærebogens figur 1.5. Den globale økonomi viser generelt relativt højere vækstrater set over hele perioden (end når man blot betragter væksten i OECD), bl.a. fordi de asiatiske vækstlande trækker væksten opad. b) Se lærebogen side 19 27! c) Finanskrisen er først og fremmest markant alvorligere end alle andre kriser siden 2. verdenskrig med direkte fald i BNP, som det fremgår af figuren. Desuden er krisen startet i finanssektoren. Krisen er endelig præget af den øgede globalisering. d) Ja, det er sgu et godt spørgsmål! Og et spørgsmål som de studerende nok har svært ved at svare på især så tidligt i forløbet. Men spørgsmålet er da også mere ment som et diskussionsoplæg, der kan give de studerende et begyndende indblik i, at økonomi ikke er en eksakt, ingeniøragtig videnskab, hvor fremtidige hændelser kan beregnes og forudsiges præcist. Blandt mulige elementer i en besvarelse er følgende: De fleste økonomer havde under opsvinget fokus på den lave inflation, som blev tolket som et tegn på, at økonomien ikke var på vej til overophedning, trods de høje vækstrater. Man var vel ikke tilstrækkelig opmærksom på, at overophedningen i stedet slog igennem på boligmarkedet. Man var nok heller ikke tilstrækkelig opmærksom på, at de senere års globalisering og deregulering af banksektoren havde medført en markant øget sårbarhed for hele verdensøkonomien. Økonomernes matematiske modeller var heller ikke gearet til at tackle en finanskrise. En fastfrysning af interbankmarkedet er ikke indkalkuleret i de matematiske modeller. Som Nassim Taleb (forfatteren til den tankevækkende bog The Black Swan ) ganske fint pointerer, så har de store, skelsættende begivenheder i historien været overraskende og uforudsigelige (dvs. black swans), bla. på grund af vanetænkning. Generelt var der blandt mainstreamøkonomer en stigende tro på, at de store kriser kunne undgås. Det er svært at spå om fremtiden især hvis man tror, at den blot er en videreførelse af den hidtidige, historiske udvikling (ekstrapolering). Opgave 1.5 a) Subsahara og de asiatiske lande har mindst betydning. b) De asiatiske vækstlande rammes hårdt af Asienkrisen i 1997 naturligvis. De rammes også Copyright Henrik Kureer & Systime Side 45 ganske hårdt af IT krisen, da mange af disse lande eksporterer IT produkter. Subsahara rammes moderat af kriserne og har faktisk pæne vækstrater set over hele perioden. USA og eurolandene påvirkes kun moderat af Asien krisen. Under såvel IT som finanskrisen rammes USA mildere end eurolandene og retter hurtigere op igen. Kina påvirkes kun moderat af de forskellige kriser. Under finanskrisen foretog Kina store finanspolitiske lempelser, hvilket medvirkede til at opretholde de høje vækstrater. c) Landene handler mere og mere med hinanden takket være globalisering og opsplitning (outsourcing) af produktionsprocessen. d) USA og flere europæiske lande ramtes hårdt af finanskrisen, bl.a. fordi banksektoren her havde deltaget lystigt i det løbske boligmarked og den globale handel med uigennemsigtige værdipapirer. Omvendt var banksektoren mere robust i mange u lande (især Kina, hvor bankerne er statsejede), hvor bankerne ikke er så eksponeret på det globale finansmarked. Landenes sårbarhed overfor krisen afhang også af enkelte lands eksportstruktur dvs. hvor konjunkturfølsom er landets eksport. Bileksporterende lande ramte eksempelvis hårdt. Desuden spillede det også en stor rolle, hvilken økonomisk politik de enkelte lande anvendte i bestræbelserne på at bekæmpe krisen. Såvel USA som Kina lempede finanspolitikken kraftigt. Opgave 1.6 a) Følgende eksempler er baseret på OECD Outlook 87 June Eksempler på lande, der blev hårdt ramt af finanskrisen (målt på BNP vækst i 2009): Island, Finland, Japan, Italien, Sverige, Irland; Eksempler på lande, som blev mindre hårdt ramt: Australien, Frankrig, New Zealand, Norge, Polen, Schweiz. b) Faktorer, der havde betydning for, hvor hårdt krisen ramte landene: Landes økonomi op til krisen (nogle lande var i forvejen skrøbeligt funderet fx Island, Danmark, Irland) Eksportens konjunkturfølsomhed. Landenes boligsektor og graden af overophedning. Banksektorens soliditet og solvens. Landenes reaktion på krisen den økonomiske politik graden af indgreb. Generelt om OECD s website (Economic Outlook): OECD Economic Outlook er et rigtig godt website, når det handler om aktuelle makroøkonomiske nøgletal. Halvårsrapporten udkommer typisk primo/medio juni og ultimo november/primo december. Data findes typisk 15 år tilbage, ligesom man kan se OECD s prognose for i år og næste år. En mulighed er at finde de seneste rapport ved at gå ind på websitet: By Topic (i venstre side) Economy/Economics and growth Economic Outlook (i venstre side) Economic Outlook Statistics (Complete statistical Annex). En anden mulighed er at google: OECD Economic Outlook Statistical Annex og wupti! Opgave 1.7 Afhænger af tidspunktet for besvarelse. Generelt om IMF s website (og World Economic Outlook): IMF s publikation World Economic Outlook udkommer dels i rapportform. Og dels findes den som interaktiv database (i modsætning til OECD s Economic Outlook). Den udkommer typisk i oktober og april. Den seneste rapport kan typisk findes på forsiden af IMF s hovedwebsite (www.imf.org). Det er en sag på mange 100er sider. Bagerst i rapporten findes Annex med makroøkonomiske nøgletal for alle verdens lande. Den er lidt tung at finde rundt men ikke desto mindre en guldgruppe af informationer. I databasen kan man imidlertid søge på nøgletallene fra den seneste rapport og oven i købet tilbage til omkring 1980, hvilket gør den mere anvendelig end OECD men også mere vanskelig at operere i, set med de studerende øjne. Desuden har IMF flere data omkring BNP (faste/løbende priser; BNP pr. indbygger mv.). Desuden findes data for råvarepriser og befolkningsudvikling. Og endelig har IMF nøgletal fra alle verdens lande og ikke kun OECD lande. IMF s Database er mao. særdeles god hvad angår makroøkonomiske nøgletal (og supplerer fint OECD s). Kan i den grad anbefales, især til SRP og DIO.. Opgave 1.8 a) Olien har stor global betydning som energikilde til opvarmning, elproduktion og industriproduktion. Høje oliepriser øger virksomhedernes omkostninger, hvilket medfører inflation og deraf følgende fald i købekraft og lavere efterspørgsel.. Desuden anvendes olie som råvare i kemisk produktion. Oliekriserne: 1. oliekrise ; 2. oliekrise: ; (krisen regnes ikke for en decideret oliekrise, om end stigende oliepriser i kølvandet på Golfkrigen havde en vis betydning). Olieprisstigninger i 2008 medførte en generel stigning i det globale inflationsniveau om end ikke i et omfang, hvor det kunne skabe en ny oliekrise. Men det var dog medvirkende til, at den amerikanske Copyright Henrik Kureer & Systime Side 56 bilindustri påbegyndte den nedtur, som finanskrisen året efter satte turbo på. Olie er stadig verdens vigtigste energikilde, men oliens betydning i verdensøkonomien er kraftigt aftagende. b) Afhænger af tidspunkt for besvarelse. Det er her vigtigt at den studerende opnår en indsigt i, hvordan man bedømmer en given prisudvikling i dette tilfælde sammenligner med den historiske udvikling. c) Afhænger af tidspunkt for besvarelse. d) Afhænger af tidspunkt for besvarelse. Litteraturforslag om finanskrisen: Berg, Jesper & Morten Bech: Finansernes fald, Gyldendal 2009 Vel nok den bedste bog på dansk om finanskrisen om end på højt niveau (og dermed ikke anbefalelsesværdig til de studerende). Fin gennemgang af årsagerne til krisen. Paulson, Henry M. : On the Brink, Business Plus, Fremragende bog af USA daværende finansminister ( ), som sad i stormens øje, da subprimekrisen brød ud og senere da Lehman Brothers gik konkurs. Giver et fremragende indblik i de beslutninger, der blev taget i de hektiske dage i september Engelsksproget og på højt fagligt niveau men ekstremt interessant og spændende skrevet. Skidelsky, Robert: Keynes The Return of the Master, Penguin, 2009 Skidelsky er forfatter til en trebindsbiografi om Keynes. I denne fine bog gennemgår han finanskrisen med keynesianske briller. Tankevækkende bog. Copyright Henrik Kureer & Systime Side 67 Kapitel 2 Danmarks økonomi Generel bemærkning til kapitel 2 i grundbogen. Det er fristende som underviser at udarbejde opgaver, der munder ud i spørgsmålet: Hvordan påvirker dette økonomiske indgreb/denne økonomiske udvikling så de samfundsøkonomiske mål? Det er imidlertid efter min opfattelse ikke altid hensigtsmæssigt at inddrage de samfundsøkonomiske mål. Ofte er det temmelig vanskeligt at påvise et økonomisk indgrebs virkning på alle de samfundsøkonomiske mål. Især effekten på social fordeling og miljø kan være vanskelig at bestemme. Jeg foretrækker i langt højere grad, at sådanne spørgsmål rettes mod konsekvenserne for de økonomiske balanceproblemer: Betalings balance, arbejdsløshed, inflation og offentlige finanser. De samfundsøkonomiske mål er en pudsig størrelse, som aldrig har været indskrevet i nogle læreplaner men som ikke desto mindre er blevet en slags tradition i samfundsfag og international økonomi at spørge ind til. De er da også gode til at perspektivere fagets politiske dimension. Men efter min opfattelse skal de bruges med forsigtighed. Opgave 2.1 a) Økonomisk vækst trækker import af forbrugsog investeringsvarer med sig, hvilket forringer betalingsbalancen. Øget arbejdsløshed reducerer husholdningernes forbrug og dermed importen betalingsbalancen forbedres. Øget BNP vækst vil typisk (men langt fra altid) medføre øget ressourceanvendelse samt øget forurening. b) Vækst skabt gennem øget eksport forbedrer betalingsbalancen. c) Vækst skabt i servicesektoren vil typisk ikke medføre øget ressourceanvendelse og forurening i større grad. Øget produktion af miljøanlæg, vindmøller mv. vil gavne miljøet og væksten. Opgave 2.2 a) Udligning af sociale forskelle b) Miljøhensyn c) Ikke et samfundsøkonomisk mål d) Ikke et samfundsøkonomisk mål e) Ikke et samfundsøkonomisk mål f) Fuld beskæftigelse g) Ligevægt på betalingsbalancen h) Ikke et samfundsøkonomisk mål i) Økonomisk vækst j) Ikke et samfundsøkonomisk mål Opgave 2.3 a) Er næppe så entydigt! Men de tre sidste kan vel næppe henføres til de samfundsøkonomiske mål? b) & c) Det er tydeligt, at den makroøkonomiske situation i Danmark afspejler sig i vælgernes valg af dagsorden. Krisen i 1990 og finanskrisen rykker økonomi og arbejdsløshed op på dagsordenen. Indvandring topper i 2001, men falder herefter formentlig pga stramningen i indvandrerlovgivningen (24 års regel mv.). Velfærd har de senere år haft topprioritet blandt vælgerne måske fordi miljø, indvandring og økonomi er problemer, som i vælgernes optik er nærmere en løsning og opmærksomheden nu rettes mod andre områder. Miljø genopstår i 2009 formentlig pga. COP15 mødet og den deraf øgede opmærksomhed på drivhuseffekt. d) Mediernes aktuelle dagsorden har formentlig stor betydning. Formiddagsbladenes fokus på voldskriminalitet har i perioder påvirket folks prioritering af dette emne. e) Formentlig ja. DF har fx i perioder haft succes med at rette fokus på indvandring. Generelt har værdipolitikken været i centrum for partierne, når de ønsker at sætte dagsordenen. f) Den studerendes egen vurdering. Opgave 2.4 a) Bilsalget følger meget tydeligt konjunkturudviklingen i dansk økonomi kriserne slår hårdt igennem på bilsalget. b) Konjunktursituationen jævnfør ovenfor (arbejdsløshedssituationen); Udviklingen i den disponible realindkomst; Renten; Formueudviklingen; Forventningerne til den fremtidige udvikling i økonomien, bilpriser (afgifter), benzinpriser, prisen på kollektiv trafik. c) Det faldende salg vil medføre fyringer i bilbranchen dvs. stigende arbejdsløshed. Importen vil falde og dermed forbedre betalingsbalancen. Statens indtægter fra bilafgifter vil falde, ligesom der skal udbetales flere dagpenge dvs. de offentlige finanser forværres. d) Afhænger af tidspunkt for besvarelse. Tip: Nyt fra Danmarks Statistik månedlige publikation om bilsalget er ganske udmærket og kan anbefales: Nyt fra Danmarks Statistisk Transport Nyregistrerede motorkøretøjer. Opgave 2.5 Konjunktursituationen påvirker i høj grad antallet af tvangsauktioner. Andre målestørrelser: Dankortomsætning (som på kort sigt påvirkes af årets gang jul mv og som på længere sigt påvirkes af konjunkturerne, idet finanskrisen udbrud i 2008 kan aflæses); bilsalget Copyright Henrik Kureer & Systime Side 78 (jævnfør opgave 2.4); hussalget; huspriserne; detailsalget. Opgave 2.6 Afhænger af tidspunktet for besvarelse. Jeg foretrækker Finansministeriets Økonomisk Redegørelse, som oftest i det indledende resume (Sammenfatning) har nogle fine oversigt over de vigtigste makroøkonomiske nøgletal. Desuden er der bagerst en række gode bilagstabeller herunder nøgletal fra vigtige EU lande. Fordelen ved denne publikation, at tabellerne ofte har data fra de seneste år samt prognose for indeværende og næste år. Desuden udkommer den tre gange om året. Copyright Henrik Kureer & Systime Side 89 Kapitel 3 Produktion og indkomst Opgave 3.1 a) Umiddelbart påvirkes virksomhedernes produktion af varer og tjenester og dermed beskæftigelsen. I anden omgang påvirkes alle sektorer (øget import, øgede skattebetalinger mv.). b) Umiddelbart påvirkes skatteindbetalingerne (dvs. offentlig sektor). I anden omgang påvirkes alle de andre sektorer (faldende forbrug, import, produktion og beskæftigelse). c) Umiddelbart påvirkes virksomhedernes afsætning til udlandet. I anden omgang påvirkes alle de andre sektorer (faldende produktion, beskæftigelse, indkomst, skattebetalinger mv.). Opgave 3.2 a) BVT = 1070 ( = 1070) b) BNP = 1230 ( ) c) BVT er opgjort i basispriser, BNP i markedspriser Opgave 3.3 a) BVT = 1100 ( = 1100). b) Produktionsværdi = 1630 ( = 1630). Opgave 3.4 a) BNP + M = C + I + X => 710 = 710 b) 81,8 pct. Opgave 3.5 a) Bryggeri: Kapital; tøjfabrik: arbejdskraft; advokatfirma: arbejdskraft; handelsgymnasium: arbejdskraft; landbrug: kapital og jord. Opgave 3.6 Investeringer: a ; d ; e; (f er opsparing) Opgave 3.7 a) Lille importkvote medfører kraftigere multiplikatorvirkning, da størstedelen af efterspørgslen retter sig mod den indenlandske produktion. USA's multiplikator er altså større end den danske. b) Lavere skatteniveau betyder, at en større del af indkomsten får lov til at ende som efterspørgsel, hvilket bidrager til en større multiplikator i USA end i Danmark. Opgave 3.8 a) Billetpriserne er meget højere nu, end de var i fx 1998, så øget omsætning kan skyldes højere priser og ikke nødvendigvis større afsætning. b) Problemet løses ved alene at se på antal solgte billetter (dvs. opgøre produktionen af biografydelser i faste priser). I al beskedenhed ( ) synes jeg, at dette er et godt pædagogisk eksempel på, hvorfor det er vigtigt at skelne mellem årets og faste priser. Supplerende kan diskuteres det ofte i medierne fremhævede fænomen, at nu er rekorden for lottoomsætning (eller indsamling til et katastrofeområde) igen slået hvilket jo vil være en naturlig følge af, at de nominelle indkomster stiger med 3 5 pct. om året. Opgaven kunne evt. anvendes som introduktion til hele denne problematik omkring faste og årets priser, som normalt er et temmelig abstrakt emne for de studerende. Opgave 3.9 a) BNP i årets priser udviser en markant kraftigere stigning end BNP i faste priser. Ved årets priser tages udgangspunkt i de priser, der gjaldt det år, BNP er udregnet for. Ved fastprisberegninger udregnes BNP for alle årene med en og samme prisliste som udgangspunkt, her 2000 priserne. Herved undgås inflationens påvirkning, således at man kun måler mængdeudviklingen. b) Man kan bedre sammenligne stigningstakterne samt man kan bedre aflæse den samlede stigning for begge størrelser. c) Fordelen er, at man netop kun måler mængdeudviklingen, som er interessant, hvis man ønsker en real vurdering af udviklingen i produktionen. Det er den reale produktionsudvikling som i sidste ende er bestemmende for velstanden, ligesom den styrer beskæftigelsesudvikling mv. d) I årets priser er prisstigninger netop medregnet. e) Forskellen på de to kurver. f) BNP i faste priser stiger langsomt og ujævnt. Krisen kan aflæses i figuren, idet BNP stagnerer i begyndelsen af 1990 erne, mens opsvinget i 1990 erne illustreres af en pæn stigning. IT krisen jævner kurven ud i Opsvinget kan aflæses, ligesom finanskrisen sætter sit tydelige spor i Alt i alt er den reale produktion steget med 35 procent i den betragtede periode fra , hvilket i sig selv er en ganske interessant pointe at fremlægge for de studerende. Figuren kan bruges til at repetere kapitel 1 om den langsigtede BNP vækst, som for de fleste lande ligger på omkring 2 pct. (+/ ½ pct.). Figuren kan også bruges til at fastslå den kendsgerning, at velstanden i Danmark stiger stødt og roligt på lang sigt her med 35 pct. på omkring 20 år. Her kan tages afsæt i diskussionen omkring ældrebyrden, som netop skal tages på baggrund Copyright Henrik Kureer & Systime Side 910 af, at BNP (i faste priser) over en periode på år er fordoblet, hvor gør det noget lettere at tackle ældrebyrden (og en evt. stigning i skatteniveau) Opgave 3.10 a) Produktionsværdi = 1659, ,4 = 3154,1 b) Forskellen på BVT og BNP er, at BNP indeholder moms, afgifter og varetilskud (dvs. BNP opgøres i markedspriser). c) Ved årets priser tages udgangspunkt i de priser, der gjaldt det år, BNP er udregnet for. Ved fastprisberegninger udregnes BNP for alle årene med en og samme prisliste som udgangspunkt, her 2000 priserne. Herved undgås inflationens påvirkning, således at man kun måler mængdeudviklingen. d) Fordelen er, at man netop kun måler mængdeudviklingen, som er interessant, hvis man ønsker en real vurdering af udviklingen i produktionen. e) Indekstal giver et større overblik over den samlede udvikling og gør det lettere at sammenligne udviklingen i de fire forskellige produktionsbegreber. BNP Årets priser BNP 2000 priser ,0 100, ,6 103, ,5 105, ,4 104, ,4 99,1 BVT Årets priser BVT 2000 priser ,0 100, ,4 103, ,2 105, ,4 104, ,8 100,1 f) Inflationen er årsag til, at BNP i årets priser stiger mere end i faste priser. g) Procentvis ændring i BVT i faste priser: BVT 2000 priser , , , ,2 h) Udviklingen fortæller om højkonjunktur i 2009, faldende vækst i 2007 og alvorlig krise i (finanskrisen). Opgave 3.11 a) Der anvendes de priser, der er gældende i opgørelsesåret (2008). b) 28,4 pct. c) Landsdele med største BNP: Københavns By; Østjylland; Sydjylland Landsdele med laveste BNP: Bornholm; Østsjælland; Nordsjælland d) Københavns By. Stor koncentration af arbejdspladser, der er besat af højtuddannede, bl.a. fordi regeringsapparatet er placeret i København, ligesom flere store virksomheders hovedkontorer er placeret her. e) Vestsjælland. Mange pendler ud af regionen og skaber produktion i omegnsregionerne. f) Generelt har det nordøstlige Sjælland har den højeste vækst her ligger bl.a. den danske medicoindustri, som har stor fremgang. g) Bornholm lider under ringe industriudvikling, bl.a. som følge af sin geografiske placering. Desuden er fiskeriet i tilbagegang. Opgave 3.12 a) Kritikpunkter: BNP vækst er en usikker størrelse bl.a. fordi hjemmeproduktion, sort arbejde mv. ikke medregnes. Som mål for øget velstand er BNP væksten kritisabel, da produktion, som ikke øger velstanden, indregnes (den klassiske med trafikulykker, nedslidning af naturen, forbrug af sparsomme ressourcer, finanssektorens produktion af diverse finansielle ydelser af tvivlsom karakter mv.). Begrebet fanger heller ikke et lands niveau af social tillid, kriminalitet, korruption mv. Fordele ved den gammeldags BNP vækst: BNPvækst er trods alt et nogenlunde præcist nøgletal, da det kan være vanskeligt at fastsætte værdien af fritid, værdien af et godt miljø, mv.. Det gamle BNP er desuden den størrelse, der er bestemmende for den indkomst, der skabes i samfundet, som er basis for beskæftigelse, import og andre nationaløkonomiske størrelser. Stiglitz s rapport har titlen: Report by the Commission on the Measurement of Economic Performance and Social Progress som bl.a. indeholder en uddybende kritik af BNP. Kan googles. Opgave 3.13 a) Opsparing giver plads i produktionen til at producere investeringsvarer (og/eller nettoeksport, hvis det drejer sig om en åben økonomi). b) Reinvesteringer erstatter nedslidt produktionsapparat. Nettoinvesteringer er den del af bruttoinvesteringerne, som ikke går til reinvestering. Nettoinvesteringer indebærer dermed en forøgelse af produktionsapparatet. Såfremt der ikke nettoinvesteres, kan produktionsapparatet ikke forøges og BNP stagnerer. Copyright Henrik Kureer & Systime Side 1011 c) I en lukket økonomi giver høj opsparing plads til at indrette en stor del af BNP til produktion af investeringsgoder. Dette indebærer til gengæld et lille forbrug. d) I en åben økonomi vil det være muligt trods lavt opsparingsniveau at opretholde et højt investeringsniveau hvis man samtidig har en stor nettoimport (se figur side 64 i bind 1). I Kina er opsparingen imidlertid stor, hvilket giver plads i produktionen til en stor nettoeksport samt investeringer. Prisen er et meget lavt forbrug. e) Figuren vil ligne bogens figur side 64. f) Olielande som Saudi Arabien har stor opsparing som følge af stor nettoeksport af olie. U lande som Malawi og Zimbabwe har lille opsparing, da al indkomst går til forbrug som følge af et meget lavt BNP pr. indbygger. Islands lave opsparingsniveau var netop årsag til islændingenes nedtur i årene Copyright Henrik Kureer & Systime Side 1112 Kapitel 4 Prisdannelsen Opgave 4.1 a) DVD film: pris på DVD film, pris på DVDafspillere, kvalitet, reklame, indkomst. b) Mobiltelefoner: pris, kvalitet, reklame. c) Mellemklassebiler (under ét): pris, indkomst, reklame (pris på mindre og større biler substituérbare produkter). d) Brændeovne: pris på brændeovne, pris på traditionel opvarmning (gas, olie, fjernvarme mv. substituerbare produkter), pris på brænde. e) Benzin: Benzinpris, bilafgifter/bilpriser, pris på kollektiv trafik, osv. Opgave 4.2 a) Efterspørgselskurven rykker til venstre lavere efterspørgsel ved forskellige priser. b) Efterspørgselskurven rykker til højre øget efterspørgsel. c) Man bevæger sig nedad på kurven. d) Efterspørgselskurven rykker til højre øget efterspørgsel. e) Efterspørgselskurven rykker til venstre efterspørgslen falder (idet det antages, at de målgrupper, der efterspørger mink højindkomster påvirkes negativt af fald i deres aktieformuer). Opgave 4.3 a) Figuren til venstre er uelastisk (kurven er stejl, små prisændringer medfører små mængdeændringer men i virkeligheden er den elastisk, da priser er på den nederste, uelastiske del af kurven). Kurven til højre er elastisk. b) Kurven til venstre: Eks: snørebånd, skocreme, plaster, rugbrød, osv. Kurven til højre: Biler, øl fra mikrobryggerier, osv. Opgave 4.4 a) Engangslightere: uelastisk (lille budgetandel men dog substituerbar). b) PC spil: elastisk (luksusvare men dog knapt så substituerbar). c) Opvaskemiddel: uelastisk (lille budgetandel, nødvendighedsvare). d) Kød: elastisk (luksusvare, let at substituere). e) Breezer: elastisk (luksusvare, let at substituere). Opgave 4.5 a) Elasticitet: 1,5 (18 : 12). b) Elastisk. c) Ja, da det drejer sig om en luksusvare, som er let at erstatte (vil nogle mene), og som har betydning for budgettet. Opgave 4.5 a) Elasticitet: 0,045 ( 1 : 22). b) Uelastisk. c) Ja, det er realistisk, da det er en nødvendighedsvare, svært erstattelig og med lille betydning i budgettet. Opgave 4.7 a) Procentvis prisændring: 13,3 pct. Procentvis mængdeændring: 44,4 pct. Elasticitet: e = 44,4 : 13,3 = 3,3 b) Mobiltelefoner mv. (jeg er løbet tør for gode eksempler ) c) Hvis prisen stiger med 10 pct., vil mængde falde med 10 x 3,3 = 33 pct. Opgave 4.8 a) Ved markedsføring af en ny teknologi vil forbrugerne altid være forhippet på at efterspørge for at være med på den nye trend. b) Prisændring: 34,5 pct. ; mængdeændring: 316,7 pct. E = 316,7 : 34,5 = 9,2 (!!) c) Markedet er mættet. Som bonuspræmie kan man evt. lade eleverne udregne priselasticiteten her og lade dem konstatere, at den er positiv. Bemærkning: Beregning priselasticitet tager udgangspunkt i små procentvise prisændringer under forudsætning af alt andet lige. Disse to forudsætninger gælder tydeligvis ikke i denne opgave, som dermed er temmelig urealistisk (!) og dermed ikke helt fagligt korrekt. Jeg har alligevel taget opgaven med, da det er svært at finde gode eksempler på afsætning og pris på danske produkter. Så hermed en opfordring til over for eleverne at påpege, at eksemplet er urealistisk og egentlig mere tjener det formål at øve beregningen samt netop diskutere vigtigheden af forudsætninger. I øvrigt er Brancheforeningen Forbrugerelektroniks website ganske udmærket: (Markedsinfo). Her findes aktuelle data (årsbasis) for afsætning og pris på forskellige typer af forbrugerelektronik. Opgave 4.9 a) Ved høj pris på netbooks vil de ineffektive producenter med høje omkostninger være på markedet, hvilket øger udbuddet. Ved lave priser er kun de mest effektive på markedet, derfor lavere udbud. b) Ved ligevægtsprisen 2700 kr. efterspørges der lige præcist den mængde varer, som der udbydes. Ved en pris på eksempelvis 3500 kr. øges Copyright Henrik Kureer & Systime Side 1213 udbuddet mens efterspørgslen mindskes der er overudbud. c) Udbudskurven rykker til højre flere kan udbyde ved en given pris på grund af lavere omkostninger. d) Prisen falder. e) Efterspørgselskurven rykker til venstre og prisen falder. Opgave 4.10 a) Når en prisstigning øger omsætningen, må varen være uelastisk mængdefaldet er ikke så stort, at det opvejer den højere pris. b) Hensigten er dels at øge skatteindtægterne, dels at forbedre folkesundheden formentlig mest det første! Opgave 4.11 a) Ved højere oliepris, bliver det rentabelt at udvinde (og udbyde) olie fra de dyre oliefelter. b) Olie er meget uelastisk. c) På længere sigt kan økonomien omstille sig væk fra olie til andre substituerbare energikilder. Energibesparende teknologi vil også på længere sigt vinde indpas. d) Jeg må blankt erkende, at jeg ikke har et præcist svar på dette spørgsmål! Men den højere elasticitet i u landene må indikere, at disse lande er lettere at omstille måske fordi energiomkostningerne her udgør en større del af de samlede omkostninger (fordi lønnen er lav) hvilket giver incitament til at erstatte olie med billigere alternativer. Har du en god forklaring, så hører jeg den gerne: e) Se figuren. Men vigtigt, at eleven er opmærksom på den kraftige stigning i 2008 og at prisen falder drastisk med udbruddet af finanskrisen efteråret f) Efterspørgselskurven rykker til højre. g) Udbudskurven rykker til højre. h) Produktionen faldt dramatisk globalt og mindskede behovet og dermed efterspørgslen efter olie. i) Da begge kurver er stejle, vil kun små forskydninger medføre store prisændringer. Opgaven er delvist baseret på et interessant afsnit om oliemarkedet i Nationalbankens Kvartalsoversigt : 1. kvartal Aktuelle data for oliepriser mv. findes bl.a. på: ance/petroleum.html (også i excel format) Opgave 4.12 a) Efterspørgslen efter kobber er formentlig temmelig uelastisk, da kobber på kort sigt er vanskelig at substituere. Desuden udgør kobber formentligt en ganske lille del af de samlede produktionsomkostninger ved produktion af fly, biler, computere mv. Udbudskurven er ligeledes temmelig uelastisk, da det tager lang tid at opstarte ny kobberproduktion. b) Efterspørgslen steg (hamstring) efterspørgselskurven rykkede til højre. c) Da begge kurver er stejle, vil kun små forskydninger medføre store prisændringer. d) Markedet for kobber er præget af store prisudsving, jvf. ovenfor og generelt stiger kobberprisen på grund af det spirende opsving efter finanskrisen. Markedet er vel nogenlunde præget af fuldkommen konkurrence: Varen er homogen, markedet er gennemsigtigt, og der er mange udbydere og efterspørgere (om end der er nogle store markedsdeltagere, der dominerer på begge sider Kina og Chile). USA figurerer ikke på importstatistikken, da landet er selvforsynende. Opgave 4.13 a) Hash er elastisk: Kan substitueres, har en vis betydning i budgettet. Hash er uelastisk: Hash er vel nok det billigste euforiserende stof, hash er vanedannende (for nogle ). b) Ved en pris på 90 kr. er markedet i ligevægt, da udbud er lig efterspørgsel. Ved en højere pris, vil udbuddet være større end efterspørgslen. c) Varen er vel nogenlunde homogen, ligesom der er mange små efterspørgere. Men markedet kan næppe siges at være gennemsigtigt og desuden er der på udbudssiden formentlig tendens til oligopol med få store udbydere, idet bander sider på store dele af markedet. d) Udbuddet falder udbudskurven rykker til venstre og prisen stiger. e) Efterspørgslen falder efterspørgselskurven rykker til venstre og prisen falder. f) Udbuddet steg udbudskurven rykkede til højre og prisen faldt. g) Udbuddet vil formentlig stige (flere tør gå ind i branchen) udbudskurven rykker til højre og prisen falder. Jeg er langt fra ekspert i handel med hash (har faktisk aldrig røget hash!) så svarene kan sikkert skærpes og nuanceres Jeg overvejede et splitsekund at lave en opgave af lignende karakter om prostitution og markedet for købesex, da dette marked formentlig minder en del om hashmarkedet men jeg erkendte, at det nok ville være for grænseoverskridende (men også her er jeg uerfaren ). Opgave 4.14 a) Svinekød er formentlig elastisk, da det let kan substitueres. b) Ved en højere pris end ligevægtsprisen tiltrækkes avlere med høje omkostninger og udbuddet øges. Efterspørgslen falder på grund af de høje priser. Resultatet er overskudsudbud. Forbru Copyright Henrik Kureer & Systime Side 1314 gerne oplever højere priser, EU skal opkøbe overskudskød. c) Efterspørgslen stiger efterspørgselskurven rykker til højre og prisen stiger. Opgave 4.15 a) Maksimalpris. b) Det er nærmest umuligt på kort sigt at øge udbuddet af kolonihaver. c) En kolonihave er en luksusvare, der har stor betydning for budgettet samt er svær at substituere (hvis man ønsker have uden hus). d) Efterspørgslen vil være markant større end udbuddet der vil være massiv kødannelse. Fordele: Almindelige mennesker får råd til en kolonihave. Ulempe: Der opstår et sortbørsmarked med penge under bordet mv. e) Udbudskurven rykker til højre og prisen nærmer sig markedspriser, der clearer markedet så udbud er lig efterspørgsel. f) KF har selv foreslået at problemet med sorte penge løses ved at oprette centralt styrede ventelister. En markedstilhænger vil sige, at problemerne løses, hvis man lader markedet være frit. Kommentar: Det er sjældent, at vi i faget ser gode eksempler på maksimalpriser men her er det! Kolonihaveforbundets maksimalpris er et rigtig godt eksempel fra det virkelige liv. Forbundets vedtægter ses her: fter_2008_10_maj_2008.pdf Det konkurrerende forbund, Kolonihavernes Fællesrepræsentation, har en samling af artikler om emnet. Copyright Henrik Kureer & Systime Side 1415 Kapitel 5 Husholdninger og virksomheder Opgave 5.1 d) Primærindkomst: kr. Personlig indkomst: kr. Samlet indkomst: kr. Disponibel indkomst: kr. a) Nej, da prisniveauet ikke kendes. Opgave 5.2 a) Nominel indkomst. b) Lønstigning: 3,20 pct. prisstigning: 2,50 pct. c) Reallønsindeks: 101,68, dvs. reallønsstigning på 1,68 pct. d) 5,69 pct. e) Disponibelt reallønsindeks: 103,11 dvs. stigning på 3,11 pct. Opgave 5.3 a) Reallønnen falder med 0,3 pct. Opgave 5.4 a) Disponibel indkomst husstand 1: kr. Disponibel indkomst husstand 2: kr. b) Forbrugskvote indkomst husstand 1: 0,9 Forbrugskvote indkomst husstand 2: 0,7 c) Husstand 1 Husstand 2 Fødevarer 10,3 9,5 Drikkevarer 2,3 2,0 Tobak 1,3 0,7 Tøj og sko 4,5 5,7 Boligbenyttelse 22,2 17,7 El, opvarmning 7,2 5,6 Boligudstyr mv. 5,1 6,6 Medicin mv. 3,4 2,1 Køb af transportmiddel 7,5 7,6 Anden transport 11,4 12,0 mv. Fritidsudstyr mv. 11,6 14,2 Andre varer & tjenester 12,9 16,3 d) En større del af Husstand 1 s forbrug går til boligbenyttelse, tobak, opvarmning og medicin. En større del af husstand 2 s forbrug går til tøj, boligudstyr, anden transport, fritid samt andre varer og tjenester. Generelt: Husstand 1 bruger en større del af forbruget på at få dækket basale behov. Opgave 5.5 a) Samlet stigning : 2081 pct. Forbruget måles i årets priser, dvs. inkl. prisstigninger som skyldes hovedparten af stigningen. Mere korrekt vil det være at betragte forbruget i faste priser (mængdeudvikling) disse data kan til dels ses i opgave 5.7. b) Fødevarer udgør en stadig mindre andel af forbruget. Behovet for fødevarer stiger ikke i takt med stigningen i indkomst da der er grænser for hvor meget kan man spise (!), hvorved fødevarer vil udgøre en stadig mindre procentandel. Med stigende realindkomst får flere og flere råd til at købe bil. Det samme gælder køb af ejerbolig. c) Stigende betydning: Bil, bolig, fritid, rejser mv. Faldende betydning: Fødevarer Opgave 5.6 a) Se lærebog side b) Vigtigste pointer: Finanskrisen slår markant igennem på alle data i Opsvinget i årene op til 2006 ses også tydeligt bemærk bl.a. de høje vækstrater i boligformue og aktier i At opsvinget allerede er ved at klinge ud i 2007 ses også. De store lettelser i indkomstskatten 2010 ses tydeligt i den disponible indkomst (men forbruget stiger ikke tilsvarende på grund af forsigtighed og bekymring for krisen). Opgave 5.7 a) Privatforbruget påvirkes primært af udviklingen i de disponible indkomster samt formueudviklingen. Desuden har renten samt forventningerne til fremtiden en vis betydning. b) Privatforbruget er en vigtig efterspørgselskomponent. Privatforbruget udgør omkring 75 pct. af BNP og omkring 50 pct. af den samlede efterspørgsel (C + I + X). c) Bemærk, at her er forbruget opgjort i faste priser (hvilket giver lejlighed til lige at repetere faste og årets priser). Forbruget er steget mere end 3 gange på 50 år, hvilket er en vigtigt for eleverne at erkende. Dette hænger naturligvis sammen med, at BNP på længere sigt vokser med 2 pct. om året i faste priser (her kan repeteres vigtig pointe fra kapitel 1). Her ser vi et godt eksempel på, at velstanden i Danmark jo altså mere end tredobles på kun 50 år. Dette vil formentlig fortsætte de næste 50 år om end næppe med så høj stigningstakt. Men om 50 år vil forbruget i Danmark formentlig være fordoblet, hvilket sætter de meget omtalte problemer omkring ældrebyrde i perspektiv. Om 50 år vil vi sagtens have råd til at klare den øgede ældrebyrde, da realindkomsten (og dermed forbrugsmulighederne) formentlig er fordoblet. Copyright Henrik Kureer & Systime Side 1516 Forbrugsudviklingen følger i store træk konjunkturudviklingen, idet de mange kriser, som Danmark har oplevet i periode, tydeligt kan aflæses. d) Finanskrisen aflyses tydeligt på alle nøgletal. Generelt er det ikke overraskende det mere luksusbetonede forbrug, som påvirkes: bilkøb og varige varer. Måske overraskende, at også fødevarer reagerer så kraftigt (men formentlig er det det mere luksusbetonede fødevareforbrug). e) Afhænger af tidspunkt for besvarelse. Men her vigtigt at inddrage arbejdsløshedsudviklingen samt generelt fremtidsudsigterne for dansk økonomi. Også faktorer som lønudvikling, mulige skattelettelser, økonomiske stramninger mv. kan inddrages. Lav indkomst Skat i kr Skat i pct. 24,1 pct. 29,9 pct. Opgave 5.8 a) Skatteberegning: Jo højere indkomst, jo mere betales i skat såvel i kroner som i procent naturligvis som følge af den progressive skatteskala. Mellemindkomst b) Forbrugskvoteberegning: Lavindkomster har en forbrugskvote større end 1, idet man nedsparer (låner/tager af formue), hvilket især gælder pensionister og studerende. Højindkomster har større muligheder for at dække basale behov og er derfor i stand til at præstere opsparing. Lav indkomst Mellemindkomst Forbrugskvote 1,05 0,77 Opsparingskvote 0,05 0,23 c) Lavindkomstgrupper som pensionister og studerende har så lav indkomst, at den ikke dækker forbruget. Låntagning eller nedsparing (formuenedbringelse) muliggør et højere forbrug end indkomsten, hvilket giver en forbrugskvote større end 1. Familien med små børn har en højere kvote end familien med større børn, dels fordi udgifterne til større børn typisk (men ikke altid!) er mindre pga. børnenes erhvervsarbejde mv. Og dels fordi vi her har at gøre med ægtepar i 40 erne/50 erne, som typisk har etableret sig med bolig mv., ligesom indtjeningen her topper. Opgave 5.9 a) Jævnfør lærebog side b) Priserne på tjenesteydelser stiger markant mere end prisudviklingen på varer. Årsag: Vareproduktionen er effektiviseret takket være maskiner og teknologi og produktionsomkostningerne falder derfor. Tjenesteydelser er ofte arbejdsintensiv og løntung, hvorved de årlige (nominelle) lønstigninger slår markant igennem på prisudviklingen. Ved produktion af tjenesteydelser er der ikke så store effektivitetsgevinster. c) Formentlig ja, da faktorerne nævnt ovenfor vil gøre sig gældende også fremover. Opgave 5.10 a) Forbrugskvote: Forbrugets andel af disponibel indkomst. b) Forbrugskvoten er nogenlunde konstant , hvorefter en falder markant. c) Finanskrisen slår voldsomt igennem på forbrugskvoten i d) Stigende huspriser og generelt stigende formuer (aktie mv.); Optimisme og tro på fremtiden (forventninger til en vedvarende højkonjunktur); lav rente. Opgave 5.11 a) En Lorenz kurve viser den personelle indkomstfordeling. F. eks. tjener 40 pct. af de fattigste lærere kun 30 pct. af lærernes samlede indkomst. b) Figuren viser, at indkomstfordelingen blandt landmænd er skæv, da f.eks. de 70 pct. fattigste landmænd kun tjener 30 pct. af indkomsterne i landbruget. c) Landmænd har den skæveste indkomstfordeling. d) Landmænd tæller mindre landbrug/husmandssteder samt store godsejere så årsindkomsterne varierer mellem kr. og 3 mio. kr., mens lærernes indkomst næppe udviser den store spredning. e) Nej, da det er en procentvis fordeling. f) Kurverne rykker til venstre fordelingen bliver mere lige da vi har en progressiv skatteskala. Opgave 5.12 a) Den maksimale udjævningsprocent/grad viser, hvor stor en del af den samlede indkomstmasse, der skal flyttes (fra de rige til de fattige), for at skabe en lige indkomstfordeling. b) Den maksimale udjævningsprocent er jævnt stigende noget kraftige i årene c) Krisen medførte en fordobling af arbejdsløsheden på kort tid, hvilket må have øget den sociale ulighed og dermed øget udjævningsprocenten. d) Individuel besvarelse. Opgave 5.13 Copyright Henrik Kureer & Systime Side 1617 a) Gini koefficienten er forholdet mellem arealet i Lorenz kurven og hele trekanten under den diagonale linje i diagrammet. b) Vigtigste forklaringsfaktorer er formentlig landenes udviklingsniveau samt valg af velfærdsmodel/arbejdsmarkedsmodel I u lande er der ofte en rig overklasse og en stor fattig underklasse, hvilket indebærer en skæv indkomstfordeling. Lande med liberal velfærdsmodel (USA, Singapore) vil naturlig have en skævere indkomstfordeling en lande som Danmark med en universel velfærdsmodel samt et arbejdsmarked med høje mindstelønninger samt generelt et højt uddannelsesniveau (også blandt lavtlønnede). Opgave 5.14 a) Afhænger af tidspunkt for besvarelse. Opgave 5.15 a) Se lærebog side 104. b) SOSU assistent 100 Handel 108 Murer 114 Elektriker 124 Slagter/bager 105 Ejendomsmægler 148 Pædagog 105 Diplomingeniør 154 Fysioterapeut 130 Jura 223 Tandlæge 197 c) Jo højere uddannelse, jo højere indkomst. d) Tallene ville vise større spredning/forskelle. e) Reduktion af forskelle kan ske ved at øge progressionen i skatteskalaen. Man kan med lov fastsætte en højere mindsteløn. Omvendt kan forskellen øges ved at sænke topskatten. f) Individuel besvarelse. Copyright Henrik Kureer & Systime Side 1718 Kapitel 6 Arbejdsmarkedet Generel bemærkning: Primo februar offentliggør Danmarks Statistik den årlige opgørelse over ledigheden året før. Udkommer dels som Statistiske Efterretninger (som stadig koster penge omkring 80 kr.) og dels som Nyt fra Danmarks Statistik en kortere version, som til gengæld er gratis. Prognose for dette års ledighed samt næste findes bl.a. i Finansministeriets Økonomisk Redegørelse., som generelt indeholder gode (om end ikke så detaljerede) data om arbejdsmarkedet. Ønskes historiske data kan Statistikbanken anbefales, om end den er vanskelig at operere i (især for eleverne). Opgave 6.1 a) Udbud stiger, udbudskurve rykker til højre løn falder. b) Øget efterspørgsel, efterspørgselskurve rykker til højre løn stiger. c) Udbud falder, udbudskurve rykker til venstre løn stiger. d) Udbud stiger, udbudskurve rykker til højre løn falder. e) Udbud stiger, udbudskurve rykker til højre løn falder. f) Udbud falder, udbudskurve rykker til venstre løn stiger. g) Udbud falder, udbudskurve rykker til venstre løn stiger. h) Øget efterspørgsel, efterspørgselskurve rykker til højre løn stiger. i) Øget efterspørgsel, efterspørgselskurve rykker til højre løn stiger. Opgave 6.2 a) Registreret ledighedsprocent er antal registreret fuldtidsledige i procent af arbejdsstyrken. b) Frem til sommer 2008 faldende ledighed herefter kraftigt stigende pga. finanskrisen. c) Sæsonarbejdsløshed (stigende arbejdsløshed i vintermånederne) samt konjunkturledighed (generel stigning siden sommer 2008 pga. krise). Opgave 6.3 Fejl i 1. oplag: I layoutprocessen er årstallene forsvundet i den første figur. Beklager meget! Hvert interval svarer til et årti figuren starter med 1950 og slutter med a) Arbejdsstyrken defineres som summen af de beskæftigede og de arbejdsløse. Erhvervsfrekvens: Den procentdel af befolkningen i den erhvervsaktive alder (16 66 år), som er på arbejdsmarkedet. Kan også opgøres på køn og mindre aldersgrupper. b) Erhvervsfrekvensen stiger , da kvinderne søger ud på arbejdsmarkedet. Den falder efter 1990, bl.a. fordi flere unge tager en lang uddannelse, mens efterlønnen måske også spiller en rolle (flere ældre trækker sig ud af arbejdsmarkedet). c) Se ovenfor. d) Den stigende erhvervsfrekvens har først og fremmest medført en stor arbejdsstyrke og dermed øget produktion og dermed øget velstand. Desuden har den medført øget ligestilling mellem kønnene. e) I krisetider vil mange unge tage en uddannelse i håb om at forbedre jobmulighederne samt for at udnytte ventetiden indtil jobsituationen vender. Dette vil reducere arbejdsstyrken og sænke erhvervsfrekvensen måske især for mænd, da byggebranchen blev hårdt ramt af krisen. Opgave 6.4 a) Erhvervsfrekvens: Den procentdel af befolkningen i den erhvervsaktive alder (16 66 år), som er på arbejdsmarkedet. Kan også opgøres på køn og mindre aldersgrupper. b) Vigtige pointer: Danmark har den højeste erhvervsfrekvens for både mænd og kvinder. Kvinderne i sydeuropæiske og centraleuropæiske lande har lav frekvens. Trods efterløn har danske mænd i alderen en relativ høj frekvens men ikke så høj som Sveriges, hvor der netop ikke er efterløn. Mange lande har en meget lav erhvervsfrekvens for ældre. c) Såvel italienske kvinder som mænd har en markant lavere frekvens end danskere. Dette betyder bl.a. at den italienske arbejdsstyrke er relativt lille, hvilket betyder at man ikke udnytter det fulde potentiale og dermed går glip af produktion og velstand. d) Som nævnt ovenfor, så er de ældres deltagelse i Danmark knapt så alarmerende tværtimod. Opgave 6.5 a) Under normallønssystemet aftales hele lønnen i overenskomsten, mens der i minimallønsystemet aftales en mindsteløn hvorefter der lokalt aftales tillæg. b) Fagbevægelsen er på baggrund af finanskrisen og den stigende ledighed bange for, at for høje lønkrav vil forværre konkurrenceevnen og dermed c) Lave lønstigninger betyder lavere omkostninger for virksomhederne hvilket forbedrer konkurrenceevnen og på sigt øger eksporten. Her Copyright Henrik Kureer & Systime Side 1819 ved stiger BNP, arbejdsløsheden falder, de offentlige finanser forbedres osv. Opgave 6.6 a) I minimallønssystemet aftales en mindsteløn hvorefter der lokalt aftales tillæg. b) De eksportorienterede brancher er mere sårbare over for store lønstigninger, mens byggeri og detail bedre kan klare høje lønstigninger, da de fortrinsvis afsætter til hjemmemarkedet. c) IT krisen kan tydeligt aflæses i kurverne, idet lønstigningstakten falder for alle fag ( ). Især byggeriet er sårbart. Opsvinget i medfører mangel på arbejdskraft og dette tvinger lønstigningerne op. Finanskrisen slår hårdt igennem på lønstigningerne. Igen rammes byggeriet forstærket af, at finanskrisen bl.a. forstærkedes af de op til krisen overophedede huspriser, som under krisen faldt dramatisk. d) Det vil bl.a. være fornuftigt at se på fremtidsudsigterne for byggeriet. Disse afhænger igen af bl.a. konjunkturudviklingen (den forventede BNP vækst) samt renteudviklingen. Opgave 6.7 a) Jævnfør artikel. Finanskrisen er årsagen til lavere efterspørgsel efter arbejdskraft og dermed lavere lønstigninger. b) Minimallønssystemet. c) Efterspørgselskurven for arbejdskraft rykker til venstre og lønnen falder. d) Positive konsekvenser: Forbedrer konkurrenceevnen og dermed eksport, beskæftigelse, BNP mv. Negative konsekvenser: lavere realløn og dermed lavere købekraft og efterspørgsel, hvilket kan medføre lavere produktion til hjemmemarkedet. Opgave 6.8 a) Danmark har klart den højeste mindsteløn af landene i diagrammet (og generelt). De centraleuropæiske lande har markant lavere mindstelønninger (bl.a. som følge af lavere velstandsniveau). b) Fordele ved høj mindsteløn: Sikrer udsatte grupper en vis minimumslevestandard, begrænser fattigdom (working poor). Er desuden med til at skabe købekraft. Ulemper ved høj mindsteløn: Visse grupper på arbejdsmarkedet er ikke produktive og effektive nok til at arbejdsgiverne vil hyre dem til den høje mindsteløn. Det gælder bl.a. indvandrere med ringe sprogkundskaber. Dette medfører øget risiko for ledighed for disse grupper. Det gælder også lavtuddannede etniske danskere. c) Individuel besvarelse men vigtigt at eleven forholder sig til både ulemper og fordele. Opgave 6.9 a) Registreret ledighedsprocent er antal registreret fuldtidsledige i procent af arbejdsstyrken. AKU ledighed: Ledighed målt ved hjælp af stikprøveundersøgelse. b) AKU ledighed er markant højere end registreret ledighed. En del danskere er altså arbejdsløse, men er ikke registreret på jobcentrene. Det gælder fx studerende samt højtlønnede folk, der ikke er medlem af a kasse. c) Den registrerede ledighed er et præcist tal, som helt nøjagtigt viser hvor mange, der er tilmeldt jobcentrene og som samtidig giver et udtryk for, hvordan ledigheden belaster statskassen. Men er samtidig også upræcist, da man ikke fanger de ledige, som ikke tilmelder sig jobcentrene. Opgave 6.10 a) Berørt af ledighed: Hvor mange, der i en periode har været arbejdsløse i kortere eller længere tid. En fuldtidsledig fremkommer ved at omregne antal berørte ledige, så de svarer til ledige med en ledighedsgrad på 1. Ledighedsgrad: den del af en periode, hvori en person har været ledig. b) Kortledige er folk med ledighedsgrad under 0,1: c) Vigtige pointer: Kraftig stigning fra i antal fuldtidsledige og berørte. Desuden især stigning for ledige med ledighedsgrad over 0,4 (mere end en fordobling), mens antal ledige med lavere ledighedsgrad ikke stiger så markant. Korttidsledigheden næsten uændret. d) Langtidsledige har svært ved igen at få fodfæste på arbejdsmarkedet, idet deres kvalifikation hurtigt forældres ligesom det er psykisk belastende at være uden for arbejdsmarkedet i længere tid (og dermed gøre folk uarbejdsdygtige). Dette kan øge den strukturelle ledighed og skabe det, man i 1990 erne omtalte som hysteresis. Opgave 6.11 a) Vigtige pointer: Faldende ledighed frem til finanskrisen efterår 2009 herefter kraftig stigende for alle grupper. For de viste regioner er ledigheden i 2010 ikke højere end i b) Mænd rammes hårdere af krisen, og mændenes ledighed overstiger nu kvindernes, hvilket ses meget sjældent. Skyldes især, at krisen især ramte byggeriet. Vestjylland er relativt hårdt ramt formentlig på grund af faldet i industrieksporten. Byggeriet (og dermed også 3f) er meget hårdt ramt. Offentligt ansatte (lærere/sygeplejersker) påvirkes ikke af krisen (sådan umiddelbart). Copyright Henrik Kureer & Systime Side 1920 Opgave 6.12 Afhænger af tidspunkt for besvarelse samt geografisk tilhørssted. Opgave 6.13 Afhænger af tidspunkt for besvarelse. Opgave 6.14 a) Afhænger af tidspunkt for besvarelse. b) Forskellene skyldes dels, at landene ikke har samme konjunkturforløb nogle er i højkonjunktur og andre er i lavkonjunktur. Og dels at landenes arbejdsmarkeder er ret så forskellige, hvor f. eks. de central og sydeuropæiske arbejdsmarkeder er ret ufleksible, mens det danske som bekendt er fleksibelt med lempelige fyringsregler, høje dagpenge mv. Endelig påvirkedes landene meget forskelligt af finanskrisen (afhængigt af situationen i det enkelte lands boligmarked, eksportens konjunkturfølsomhed, banksystemets sårbarhed mv.). c) Den lave mobilitet skyldes primært sprog og kulturforskelle. d) På lang sigt: bedre sprogkundskaber. På kort sigt er det nok vanskeligt at fremme mobiliteten, men forslag kunne være øget samarbejde omkring jobformidling, udveksling af studerende mv. Copyright Henrik Kureer & Systime Side 20 Vis mere\nP2-projekt udarbejdet af Gruppe 503c, storgruppe 5C Ålborg universitet Den samfundsvidenskabelige basisuddannelse Tirsdag d. 13. januar 2004 Designfigur Indledning Historisk overblik op til kartoffelkuren Læs mere Danmarks Nationalbank. Kvar tal so ver sigt 4. kvartal D A N M A R K S N A T I O N A L B A N K 2 0 0 4\nDanmarks Nationalbank Kvar tal so ver sigt 4. kvartal 2004 D A N M A R K S 4 N A T I O N A L B A N K 2 0 0 4 KVARTALSOVERSIGT, 4. KVARTAL 2004 Det lille billede på forsiden viser et udsnit af det lille Læs mere Rockwool Fondens Forskningsenhed Arbejdspapir 28. Hvorfor Aktivering? Et essay om den aktive arbejdsmarkedspolitik i Danmark.\nRockwool Fondens Forskningsenhed Arbejdspapir 28 Hvorfor Aktivering? Et essay om den aktive arbejdsmarkedspolitik i Danmark Torben Tranæs Syddansk Universitetsforlag Odense 2013 Hvorfor Aktivering? Et Læs mere Offentlige investeringer eller skattelettelser hvordan får vi mest vækst for pengene?\nOffentlige investeringer eller skattelettelser hvordan får vi mest vækst for pengene? Jan Rose Skaksen, Økonomisk Institut, CBS Jens Sand Kirk, DREAM Peter Stephensen, DREAM 1. Introduktion Danmark har Læs mere 2 DK+ spillet 33 2.1 Sådan bruges DK+ spilet 35 2.2 Funktioner i DK+ spillet 39\nDK+ spillet Version 15 Indhold side 1 Grundlæggende nationaløkonomi 5 1.1 Forord 7 1.2 Hovedbegreber i samfundsøkonomi 9 1.3 Kredsløbet 13 1.4 Økonomiske problemer 17 1.5 Økonomisk politik 21 1.6 DK+ spillet Læs mere Det Gode Samfund Danmark & Schweiz. En sammenligning af den danske og schweiziske velfærdsmodel. Sune Aagaard\nDet Gode Samfund Danmark & Schweiz En sammenligning af den danske og schweiziske velfærdsmodel Sune Aagaard Det Gode Samfund Danmark & Schweiz Det Gode Samfund Danmark & Schweiz 2013 Foreningen Det Gode Læs mere Fremtidens velfærd kommer ikke af sig selv\nFremtidens velfærd kommer ikke af sig selv Analyserapport. Maj 2004 Velfærdskommissionen Torben M. Andersen (formand), professor, Aarhus Universitet. Stine Bosse, koncernchef, Tryg Vesta Gruppen. Jørgen Læs mere SKRIFTLIGE INDLÆG FRA DET ØKONOMISKE RÅDS MEDLEMMER\nSKRIFTLIGE INDLÆG FRA DET ØKONOMISKE RÅDS MEDLEMMER På de følgende sider er gengivet skriftlige indlæg fra medlemmer af Det Økonomiske Råd. Følgende medlemmer har ønsket at give skriftlige bidrag: Økonomi- Læs mere Vækst med vilje Regeringen Maj 2002\nVækst med vilje Regeringen Maj 2002 Vækst med vilje Vækst med vilje Trykt i Danmark, maj 2002 Oplag: 4000 ISBN: Trykt udgave 87-7862-141-0 ISBN: Elektronisk udgave 87-7862-143-7 Produktion: Schultz Grafisk Læs mere Dansk økonomi vågner af sit hi\nDansk økonomi vågner af sit hi Arbejderbevægelsens Erhvervsråd Reventlowsgade 14, 1 sal. 1651 København V 33 75 77 1 www.ae.dk af chefanalytiker Frederik I. Pedersen og stud.polit. Mette Rasmussen med Læs mere Dansk Økonomi Forår 2015\nDansk Økonomi Forår 2015 Danish Economy Spring 2015 English Summary Konjunkturvurdering Offentlige finanser Bankunionen Yderområder i Danmark Formandskabet Dansk Økonomi, forår 2015 Signaturforklaring: Læs mere Bag Axcelfuture står en forening stiftet af investeringsmedarbejderne\nAxcelfuture har til formål at tilvejebringe mere viden om investeringsklimaet i Danmark og komme med forslag til, hvordan man kan skaffe flere investeringer og flere arbejdspladser til Danmark. Axcelfuture Læs mere Den økonomiske vækst i Kina\nDen økonomiske vækst i Kina - - Hvem får flest ris i skålen? Udarbejdet af: Julie Holt Søren Tams Stine Malmskov Sebastian Enemark Mygh Den Samfundsvidenskabelige Basisuddannelse, RUC 1 3. Semester 05/06 Læs mere DANMARK STYRKET UD AF KRISEN\nDANMARK STYRKET UD AF KRISEN September 29 REGERINGEN DANMARK STYRKET UD AF KRISEN September 29 REGERINGEN Danmark styrket ud af krisen Debatoplæg om de udfordringer, som Danmark står overfor for at sikre Læs mere DANSKERNE OG DET SORTE ARBEJDE\nDANSKERNE OG DET SORTE ARBEJDE C DANSKERNE OG DET SORTE ARBEJDE Rockwool Fondens Forskningsenhed og Syddansk Universitetsforlag 2010 Grafisk tilrettelæggelse: Kim Lykke / L7 Tryk: Special-Trykkeriet Viborg Læs mere Kopiering fra denne bog må kun finde sted på institutioner, der har indgået aftale med Copy-Dan, og kun inden for de i aftalen nævnte rammer.\nRockwool Fondens Forskningsenhed og Gyldendal A/S, København 2011 Grafisk tilrettelæggelse: Kim Lykke / L7 Tryk: Specialtrykkeriet Viborg Foto: Stig Stasig Printed in Denmark 2011 ISBN: 978-87-02-10809-5 Læs mere Globaliseringsredegørelse 2014 med temakapitler om udenlandske investeringer og Afrika\nDI ANALYSE Globaliseringsredegørelse 2014 med temakapitler om udenlandske investeringer og Afrika For 10. gang DI ANALYSE 10 år med globalisering Det er nu tiende år i træk, DI udgiver Globaliseringsredegørelsen, Læs mere Opgave nr. 84 Værdiansættelse af LEGO koncernen\nH.D. STUDIET I FINANSIERING HOVEDOPGAVE FORÅR 2010 OPGAVELØSER: MADS A. RASMUSSEN VEJLEDER: CLAUS BAJLUM Opgave nr. 84 Værdiansættelse af LEGO koncernen 2010 H A N D E L S H Ø J S K O L E N I KØBENHAVN Læs mere Dansk Økonomi Forår 2014\nDansk Økonomi Forår 2014 Danish Economy Spring 2014 English Summary Konjunkturvurdering Holdbarhed og generationer Ungdomsuddannelser Formandskabet INDHOLD Resume 1 Kapitel I Konjunkturvurdering og aktuel Læs mere Boligboblen der bristede: Kan boligpriserne forklares? Og kan deres udsving dæmpes?\n47 Boligboblen der bristede: Kan boligpriserne forklares? Og kan deres udsving dæmpes? Niels Arne Dam, Tina Saaby Hvolbøl, Erik Haller Pedersen, Peter Birch Sørensen og Susanne Hougaard Thamsborg, Økonomisk Læs mere Økonomisk Redegørelse\nØkonomisk Redegørelse December 214 Økonomisk Redegørelse December 214 Økonomisk Redegørelse December 214 I tabeller kan afrunding medføre, at tallene ikke summer til totalen. Publikationen kan bestilles Læs mere det handler om Velstand og velfærd slutrapport\ndet handler om Velstand og velfærd slutrapport Produktivitetskommissionen Bredgade 38, 1. 1260 København K Tlf.: 5077 5680 E-mail: post@produktivitetskommissionen.dk www.produktivitetskommissionen.dk Oplag: Læs mere Vækstvilkår i Danmark\nVækstvilkår i Danmark Maj 22 Økonomi- og Erhvervsministeriet Vækstvilkår i Danmark Maj 22 Vækstvilkår i Danmark Maj 22 Oplag: 5 ISBN: Trykt udgave 87-7862-142-9 ISBN: Elektronisk udgave 87-7862-144-5 Omslag: Læs mere Europæiske kriseløsninger. KristianWeise Pil Berner Strandgaard\nEuropæiske kriseløsninger KristianWeise Pil Berner Strandgaard December 2012 Europæiske kriseløsninger Af Kristian Weise og Pil Berner Strandgaard. Tænketanken Cevea 2012 Udgivet med støtte fra Nævnet Læs mere FORORD...3 1. DEN HISTORISKE PRISUDVIKLING...4\nIndholdsfortegnelse FORORD...3 1. DEN HISTORISKE PRISUDVIKLING...4 1.1 HVAD BLIVER DYRERE OG HVAD BLIVER BILLIGERE?...4 1.2 TYVE ÅRS UDVIKLING I PRISSTRUKTUREN...4 1.3 IMMATERIALISERINGEN...8 1.4 HVAD Læs mere DANMARK OG GLOBALISERINGEN. Debatpjece om globaliseringens udfordringer for Danmark\nDANMARK OG GLOBALISERINGEN Debatpjece om globaliseringens udfordringer for Danmark REGERINGEN JUNI 2005 INDHOLD Globalisering mulighed og risiko................................... s. 5 Hvad er globalisering?.............................................. Læs mere VISMÆNDENE OG DANSK ØKONOMI I 00 ERNE. Af Peter Birch Sørensen 1\nVISMÆNDENE OG DANSK ØKONOMI I 00 ERNE Af Peter Birch Sørensen 1 Overophedningen af dansk økonomi i årene op til finanskrisen betød, at Danmark blev særligt hårdt ramt af krisen. Det hektiske opsving i Læs mere NY VÆKST I DANMARK HOVEDKONKLUSIONER FRA VÆKSTFORUM\nNY VÆKST I DANMARK HOVEDKONKLUSIONER FRA VÆKSTFORUM Marts 2011 NY VÆKST I DANMARK HOVEDKONKLUSIONER FRA VÆKSTFORUM Marts 2011 Forord Vækstforum blev nedsat af regeringen i september 2009 med det formål Læs mere NOTAT OM NULVÆKST, VELFÆRD, BESKÆFTIGELSE OG SKAT\n2010 For Fagligt Ansvar Økonom, cand. Scient. Adm. Henrik Herløv Lund NOTAT OM NULVÆKST, VELFÆRD, BESKÆFTIGELSE OG SKAT Fagligt Ansvar, Netværk for en bedre fremtid er et tværfagligt netværk af fagforeninger Læs mere DANMARK SOM PRODUKTIONSLAND\nDanmarks Vækstråd DANMARK SOM PRODUKTIONSLAND MULIGHEDER OG UDFORDRINGER FOR DANSKE FREMSTILLINGSERHVERV JUNI 2011 KOLOFON Forfattere: Kunde: Dato: Juni 2011 Kontakt: Martin H. Thelle, Svend Torp Jespersen, Læs mere 2016 © DocPlayer.dk Fortrolighedspolitik | Servicevilkår | Feedback


VigRX Olie findes stadig i Top-10 eller tæt på i den populære kategori Erektionsproblemer. Du får også hele hele 30 dages returret. som er en fin sikkerhed for dig, hvis du nu fortryder dig køb af din vare. Langt de fleste i Norden køber deres, VigRX Olie i den kendte webshop Shytobuy.dk, som ofte har gode tilbud og sørger for du sparer gode penge. Vi har håndplukket varerne og blandt dem, går mange på jagt efter deres mål, som jo fx kan være produktet er på siden. Når du handler online, kan priserne findes lavere end i butikker, og det kan lade sig gøre fordi shoppen sparer husleje til en almindelig butik.\nVidste du, at hver gang du køber noget i en af de danske webshops, får du nogle bedre betingelser, som ikke nødvendigvis findes i fysiske butikker. Alle danske webshops skal jævnfør loven give 14 dages returret. når produkterne er købt online, og du kan finde webshops der giver mere som ligger udover de lovpligtige 14 dage. En anden fordel ved online shops er, at alle varer og priser ligger online, og det giver en god gennemsigtighed på priserne, i den store skov af webshops, der er derude. Og du kan endda gøre det når du sidder på toilettet med din mobiltelefon. En af de store fordele når du handler online, er du slipper for, at skulle slæbe varerne hjem fra butikken. Dine varer bliver sendt direkte hjem til dig, eller de kan blive sendt til din arbejdsplads, og det giver en god fleksibilitet for dig. Hvor mange gange har du stået i kø i en butik – det er slut nu, når du handler online der er ingen kø online – det er bare direkte til betaling, og så er du videre, så er det aldrig mere ubehaget ved at stå alt for tæt i en kø til kassen.\n89 reviews for VigRX Olie


Psykopati og kjærlighet – Godteposen\n08.11.2020, kl. 20:46\nJeg husker en gang jeg brugte gråstensmetoden overfor min ex N . Jeg vidste da ikke hvad det hed, men jeg ville ikke finde mig i at blive ” overkørt ” Det var en aften vi skulle bestille pizza, vores datter var hjemme på besøg med hendes kæreste. N valgte hans ynglingspizza og datteren og kæresten ville dele en. Inden jeg nåede at vælge en, havde N valgt en for mig. Hvis han nu kunne spise mere, kunne han derfor få noget af min sagde han. Jeg sagde han havde valgt en og nu var det min tur , basta . Jeg valgte en og gik ud af rummet. N var sur, helt uden grund. Lidt efter kom min datter ud til mig…far bestilte ikke din pizza sagde hun, det hørte vi, han valgte to af hans ynglingspizzaer.Jeg blev gal og ringede pizzariaet op og jeg kunne heldigvis nå at ændre bestillingen, til den jeg ønskede. N opdagede det ikke, men da pizzaerne kom, gloede N noget på min pizza, men ingen sagde noget. Det lyder jo som en børnehave det her, men man skal kende en psykopat godt, ellers tror man bare det er et tilfælde, de mærkelige ting der sker. Det her var simpelthen for at skabe drama, noget der sker hele tiden , når man bor med en psykopat. Det fik han dog ikke held til denne aften.\n09.11.2020, kl. 11:33\nHaha, takk for en morsom historie 🙂


Indlæg – SK1968\nUdgivet af Steffen Cordes på 13. oktober 2021 26. oktober 2021 i aktuelt, holdskak, nyheder\nSK68 klubmesterskab 2020, tilmelding senest d. 4 september\nUdgivet af Poul Rewitz på 26. august 2020 8. oktober 2020 i aktuelt\nHusk tilmelding til SK68 klubmesterskab 2020 senest d. 4 september. Indbydelse og tilmelding her.\nUdgivet af Andreas Kastberg på 30. maj 2022 i aktuelt\nGeneralforsamlingen er vel overstået og klubben har fået ny bestyrelse. Poul Rewitz, Karsten Pedersen og Steffen Cordes ønskede ikke genvalg. De erstattes af Metteline Ibsen, Modesto Hernandez Campanioni og Noah Paludan, som velvilligt (og forholdsvis frivilligt) stillede op. Den…\nSå nærmer vi os sommerferien! Næste mandag er klubben lukket (pinse), så der er to regulære klubaftener tilbage i sæsonen: 13/6 afholdes en lynturnering efter Fischerrandom regler. Det er, hvis nogen skulle være i tvivl, den sjove skakvariant, hvor officererne…\nUdgivet af Martin Matthiesen på 25. maj 2022 i aktuelt\nLynmesterskabet blev spillet mandag d. 23. maj med betænkningstiden 5 minutter til hele partiet. De 20 tilmeldte spillere blev inddelt i to 10-mandsgrupper, hvor man spillede om to pladser i semifinalerne. Jens Ramsdal og jeg delte førstepladsen i gruppe 1,…\nUdgivet af Poul Rewitz på 22. maj 2022 i aktuelt\nDagsorden til generalforsamling i SK1968, mandag den 30 maj 2022 kl. 19.00 Afholdes i klubbens lokaler i Studenternes Hus Dagsorden 1. Valg af dirigent 2. Formandens beretning 3. Kassererens beretning 4. Kontingentfastsættelse – Bestyrelsen foreslår uændret kontingent…\nUdgivet af Martin Matthiesen på 20. maj 2022 i aktuelt\nHer er et link til indbydelsen til klubmesterskabet i lyn 2022, som spilles på mandag aften. Vi går i gang hurtigst muligt efter kl. 19, og betænkningstiden er 5 minutter pr. parti. https://turnering.skak.dk/TournamentActive/Details?tourId=27466\nUdgivet af Steffen Cordes på 6. maj 2022 i nyheder\nMed den næsten perfekte score på 6½ af 7 er Stephen ny klubmester. Stephen’s sidste parti var mod Kurt Simonsen og blev afviklet privat pga. at begge spillere skal udlands på forskellige tidspunkter, så en mandag i maj var umulig….\nUdgivet af Andreas Kastberg på 27. marts 2022 19. april 2022 i aktuelt, Udgået\nPelle og Lars kigger på Londonsystemet. Hvad skal sort stille op mod den populære hvide spillemåde med d4, Sf3, Lf4? Kom og find ud af det mandag 28/3 kl 18. Vel mødt!\nUdgivet af Andreas Kastberg på 17. marts 2022 19. april 2022 i aktuelt, nyheder\nLokaleproblemer på to klubaftener! Klubben er desværre rendt ind i en dobbeltbooking i forårssæsonen. Det er, mildt sagt, uheldigt – og forhåbentlig ikke noget der gentager sig. Det drejer sig om to klubaftener i april: 4/4 og 25/4 4/4…\nUdgivet af Karsten Nymann Pedersen på 17. marts 2022 19. april 2022 i aktuelt, nyheder, turneringer\nSå er det snart tid til pokal skak, som afvikles pinsesøndag den 5. juni på Hotel Svendborg Juniorer, senior +50 og senior +65 har fri adgang se: Indbydelse pokalskak, resten skal igennem en kvalifikation lørdag den 7. maj kl. 10.00…\nUdgivet af Steffen Cordes på 6. februar 2022 6. februar 2022 i aktuelt\nNiels var et ordentligt menneske, behagelig at være sammen med og en passioneret skakspiller. En stærk udøver af vores ædle sport. Han var også aktiv på den organisatoriske side. Han var således i mange år formand for skakklubben KFUM i…


Der sker så meget, at det er svært at følge med… |\n← KEIKI – Nyt online børnemagasin ude nu!\nHerhjemme har vi fået mus →\nDer sker så meget, at det er svært at følge med…\nUdgivet den 24. oktober 2012 af MiniMalsen\nDa jeg startede bloggen her, lovede jeg mig selv, at det først og fremmest skulle være en modeblog med afstikkere til leg, læring og legerum, men også at der indimellem skulle være plads til lidt tanker omkring det at være blevet mor og dermed have stiftet familie.\nI mandags blev Cookie 5 mdr. (og har haft feber til og med i morges pga. møg-vaccine)….hvor de 5 mdr. blev af ved jeg ikke, men jeg ved, at jeg har forsøgt at nyde hver eneste babydag. Også de hårde. Og dem, hvor jeg var mat i koderne af træthed. Og dem, hvor det eneste saliggørende har været at hænge på mig til mine arme næsten faldt af osv. osv. Hver dag er vitterligt en gave og nu, hvor jeg kan se tilbage på knapt et halvt år som mor, må jeg alligevel erkende, at tiden er fløjet og at jeg måske alligevel kunne have nydt det endnu mere? Skræmmende er det, at han om en måned bliver et halvt år. Men hvor er det livsbekræftende at se, hvordan dette lille væsen suger omverdenen til sig, lærer hver dag, griner, klukker, smager på og undersøger. Ansigtsudtrykkene skifter og nu fornemmer man, at der er tanker bag udtrykket. Det er fantastisk og jeg kan slet ikke vente med at lære ham hele verden at kende.\nDette indlæg blev udgivet i Barneliv og tagget barneliv, Cookie. Bogmærk permalinket.\n11 svar til Der sker så meget, at det er svært at følge med…\n24. oktober 2012 kl. 09:37\nJeg kender det alt for godt! Magnus bliver 4 mdr i dag!!! hvor blev tiden af altså 😀\n25. oktober 2012 kl. 21:51\nDet er for vildt, Maria! 🙂\n24. oktober 2012 kl. 16:57\nIkke dårlige tanker smukke, men er sikker på du ikke kunne have nydt dem mere – se ham lige, man nyder ham jo 100 procent hele tiden. Og tvivler ikke et sekund på at den lille herre, ikke kunne have fået en bedre mor ❤\n25. oktober 2012 kl. 21:50\nÅrh, du er sød <3 Tusind tak!\n24. oktober 2012 kl. 17:30\nHæh, han ligner sådan en lille mafioso ‘I got an offer you can’t refuse’ med det udtryk der 😉\nHaha, ja, det gør han faktisk! 😀\n24. oktober 2012 kl. 18:32\nTiden flyver afsted når man får børn, mine er nu 4 1/2 og 7 1/2, jeg syntes det var igår jeg stod med første positive test i hånden. Snart skal de konfirmeres, og så uddannes og flyve fra reden. :O(\nDu har selvfølgelig nydt det, og lillemanden kunne ikke have haft en dejligere start på livet. :O)Han ser ganske tilfreds ud den lille skat.\nDu har ret! Det går alt for stærkt….jeg tænker allerede på den dag han skal flyve fra reden.\nJeg håber at jeg har givet ham den bedste start – jeg har i hvert fald gjort mit bedste 🙂\n27. oktober 2012 kl. 09:01\nVær ikke nervøs for den dag hvor han flytter, det er så viseligt indrettet at han til den tid er blevet en lang knægt med hår på benene, sko str 44, noget egoistisk, han raserer køleskabet hver dag, stiller halvt tømte juiceglas i alle vindueskarme, producerer bjerge af vasketøj, har overnattende veninder, der blokerer badeværelset 1 time om morgenen, hører høj musik osv osv og en dag trænger man til at få huset for sig selv igen! Men se, nu sker miraklet: den utålelige unge mand forvandles til husets aller kæreste gæst, sød, høflig, glad for et måltid mad, inspirerende og hjælpsom. Det er, også, en meget lykkelig tid.\n27. oktober 2012 kl. 10:03\nDen måde du skriver det på, får mig til at smile og tage det lidt roligere…tror jeg forstår, hvad du mener. Den voksne tid…når han en dag bliver gæst….må også være fantastisk! 🙂\nDu ER den bedste mor man kan forestille sig, så keep up the good work :-))) Bare se hvor glad og tilfreds Cookie altid er 🙂 ♥


K R I S T U S TALER - www.lefflerhanne.dk\nDette siger - J E S U S . K R I S T U S - til Menneskene af i dag:\nunder tankeinspiration den 23. februar 2015 af\nDen, der taler, er den, der for 2000 år siden bar navnet\nJeg henvender mig til de mennesker, der stadig venter min Genkomst.\nSandelig. Til Jer alle kan Jeg sige, at min Genkomst for længst har fundet sted.\nI 1920 udkom et Bogværk i Danmark – udgivet af Michael Agerskov, hvis titel er Vandrer mod Lyset. - Denne Bog, der udkom som et etisk/religiøst, filosofisk og videnskabelig Værk, blev i sin tid modtaget af Mediet Johanne Agerskov under tankeinspiration af Den oversanselige Verdens Eksistenser.\nDette Værk, der efterhånden er blevet oversat til 10 sprog, er en Gave til Menneskene fra G U D, der var øverste Leder af dette arbejde.\nDen første del af Bogen indeholder ”Ardors Beretning”. ARDOR er navnet på ham, der engang var Mørkets Fyrste. – Han vendte til Vor usigelige Glæde tilbage til G U D og Lyset igen den 3. marts 1912.\nG U D bad ham i den anledning om at redegøre for menneskene, hvorledes G U D og Englene opstod, og hvorledes Menneskene opstod. - Ardors Beretning følger Historiens gang lige til i dag og slutter med en dyb og inderlig Bøn fra Ham om Tilgivelse, fordi Han i årmillioner har behandlet menneskene med en Ondskab, som Han i dag dybt og inderlig angrer.\nDenne dybe og knusende Anger vil følge ham lige til det\nsidste menneske har tilgivet ham alt.\nOg Han venter – venter i dyb forventning og ængstelse på\nEfter Ardors Beretning følger i "Vandrer mod Lyset” - min\nK R I S T I Tale.\nJeg taler direkte til menneskene og fortæller dem om nogle af Vor FADERS Love. - Jeg fortæller dem, hvorledes de kan undgå Mørket og følge Lyset.\nNogle af mine ord i Bogen lyder således:\nCitat side 99:\nJeg Kristus, den ældste af de Yngste, taler til eder; hører mig; thi jeg taler i vor Guds og Faders Navn!\nHøjt over eders Hoveder hæver jeg min Fakkel, og jeg vandrer foran eder. Følger mig, alle I, der lide, alle I, der arbejde med Møje og Besvær, alle I, der sukke og stønne under de tunge Byrder! Følger mig alle! Thi jeg vil føre eder til vor Fader, jeg vil give eder Hvile i Hans Favn!”\nCitat side 102 – 105:\n”Gører eder til Herrer over eders Tanker!" Thi enhver Tanke, hvor flygtig den end er, optegnes af Lysets eller af Mørkets hastige Svingninger, og enhver af eder må fuldt ud bære Ansvaret for det onde og syndige, hans Tanker skabe.\nJa, hører mine Ord! Værer varsomme med eders Tanker og gør eder til Herrer over dem! Thi enhver Tanke bærer sine gode eller slette Frugter; og naar de ere modne, da maa I selv høste de Frugter, eders Tanker have baaret.\nLader ingen Sinde eders onde Tanker blive til Handling! Thi I skulle alle fuldt ud gøre Rede for enhver af eders Handlinger. Have I syndet mod de jordiske Love, da skulle I bøje eder og erkende eders Fejl og eders Synder, da skulle I modtage og lide de Straffe, der tilmaales eder efter eders Samfunds Love; thi handle I saaledes, da have I fuldt ud sonet det, I have forbrudt.\nMen ville I flygte fra det Ansvar, der hviler paa eder, ville I nægte det onde, I have gjort, ville I udpege en anden som skyldig i eders Forsyndelser, da skulle I vide, at selv om I formaa at undfly den jordiske Retfærdighed, skulle I dog ingenlunde undfly den himmelske. Thi vor Fader følger eder, Hans øje ser alt, hans Tanke ved alt, og naar eders Jordeliv er til Ende, da vil Han kræve eder til Regnskab for det onde, I have gjort, da maa I fuldt ud besvare Hans spørgsmaal: hvi I lode eders onde Tanker blive til Handling. Ja sandelig.\nHan slipper eder ikke, førend alt er gennemtænkt og besvaret. Thi der er ingen Fremgang for eder, og I kunne ikke begynde et nyt Jordeliv, førend I have erkendt eders Fejl, førend I have angret eders Synder.\nJa, hører mine Ord og glemmer dem ingen Sinde! Thi jeg siger: I skulle alle fundtud gøre Rede for eders Handlinger, og enhver af eder maa i kommende Jordeliv selv gennemleve de Lidelser, de Sorger, den Elendighed, han har beredt andre ved sine slette Handlinger. Thi enhver ond og syndig Handling, I have udøvet, skal visseligen vende sig mod eder.\nFremdeles skulle I vide: at gøre I godt mod andre for selv at høste Fordel deraf i dette eller i fremtidige Jordeliv, da bedrage I eder; thi Selviskhed er af det onde! Kun de gode Gerninger, er fødes af eders Hjerters medlidende Kærlighed og Barmhjertighed, drage Lyset til eder, sprede Mørket og lette eders Vandring.\nVogter eders Tunge og vejer eders Ord! Thi jeg siger eder: I skulle alle fuldt ud gøre rede for hvert utilbørligt Ord, I have talet. Lader ingen Sinde haarde, fordømmende, uretfærdige eller falske Ord komme over eders Læber; thi de ville anklage eder og aabenbare eders Hjerters Haardhed og Falskhed.\nSandelig, jeg siger eder: I skulle alle tider fuldt ud være ærlige, sanddru og retfærdige; thi da skade I ingen, men gavne andre og gavne eder selv.\nLader ikke Vrede fæste Bo i eders Hjerter! Thi af Vrede fremstår Had, af Had Forbandelser, og I skulle ingen Sinde forbande hverandre; thi de Forbandelser, I udslynge, binde kun eder selv, og de standse for lange Tider eders Fremgang mod Lyset og Hjemmet. Thi have I forbandet, da maa I gennemleve mange Jordeliv, til I have lært at velsigne dem, I forhen forbandede.\nJa, hører mine Ord og glemmer dem ingen sinde! Thi jeg siger; Forbander ikke, men elsker hverandre som Brødre og Søstre, at Fred og Kærlighed til evige Tider kunne fæste Bo iblandt eder !\nAfkorter ikke med velberaad Hu eders Jordelivs Dage! Thi derved skabe I eder selv langt flere og større Lidelser, end hvis I med Taalmod havde baaret eders Jordelivs Byrder. Ja, søge I ved en selvvalgt Død at frigøre eders Aand, da maa I uafladeligen ved Tanken gennemleve de Lidelser, de Sorger, den Vanære, som I ønskede at unddrage eder. I Mørke og Ensomhed, fjernt fra alle eders kære, maa I da ved Tanken atter og atter gennemleve det, som I søgte at undfly; thi ingen sinde kunne I ved Selvdrab frigøre eders Aand og Tanke; ved eders slette Handling binde I Aanden for lange Tider, og Tanken standser ikke og løses ikke, før den Dag og Time er naaet, der forud var givet for eders jordiske Legemers Død.\nDette siger jeg til mennesker, der ere fejge, svage og modløse, og til de Mennesker, der haabe ved en selvvalgt Død at kunne unddrage sig Følgerne af deres slette Forbrydelser eller taabelige Handlinger. Og jeg siger dette til eder, for at I kunne vide, hvilke kvalfulde Lidelser I skabe eder ved Selvdrab.\nMyrder og hjelslaar ikke hverandre! Thi gøre I det, da standse I for lange Tider eders Fremgang mod Lyset og Hjemmet; ja, ofte maa I da gennem flere Hundrede Jordeliv blive staaende paa det samme Sted; thi I kunne ikke vandre videre, førend I have frelst lige saa mange Mennesker fra en brat Død, som I have ihjelslaaet eller sendt i Døden.\nJa, hører mig, I Mennesker, oplader eders Øren og være ikke mine Ord overhørige! Thi jeg siger: intet er saa ondt og syndigt som Mord og Drab; intet er saa ødelæggende for eders Fremgang som de hærgende og vanærende Krige, der udfægtes imellem eder indbyrdes; intet er saa vederstyggeligt som det, at Folk staar mod Folk, at Broder ihjelslaar Broder. Thi I skulle erindre, at I alle have fælles Fader, erindre, at Han elsker eder alle med samme dybe og uendelige Kærlighed. Men kriges I og ihjelslaa I hverandre, da vender Han sig fra eder, da sørger Han over eder.\nJa sandelig: Kriges I med hverandre, da skulle I ikke takke Ham for eders Sejre, ej heller bebrejde Ham eders Nederlag. Thi vor Gud og Fader er ikke en Vredens og Hævnens Gud; ej heller er Han vægelsindet; thi Han siger ikke til nogle af eder: ”I skulle ikke ihjelslaa” og til andre: ”Gaar hen og ihjelslår”. Hans Bud gælder eder alle, for Ham ere I alle lige. Og ved mig raaber Han til eder: ”Vogter Eder for Mord og Drab, vogter eder for Had og Avind, for Ufred, Krig og Fjendskab, vogter eder for alt det onde og syndige, der er om eder og iblandt eder!”\nJa, høre mig, I Mennesker! Optegner mit Ord i eders Hjerter, at I ingen Sinde skulle glemme dem! Glemmer ej heller at bede vor himmelske Fader oplyse eder, at I fuldt ud kunne fatte, hvilket Ansvar de maa bære, der vække Ufred og Fjendskab iblandt eder; hvilket Ansvar de maa bære, der sende Tusinder og atter Tusinder af deres Brødre i Krige og i Kampe til Lidelser og Død!\nJa, høre mig! Thi jeg siger: Lever i indbyrdes Fred og Fordragelighed, gaar hverandre i Møde, rækker hverandre Hænderne til broderligt forlig, at en evig Fred maa herske overalt paa Jorden! Thi handle I alle efter disse mine Ord, da vil vor Fader være med eder, da vil Hans Tanke lede eder, Hans Haand støtte eder, Hans Styrke og Velsignelse følge eder i al eders Færd!”\nCitat side 107:\n”Men hører mig, alle I Mennesker, der lide, der ere sorgfulde, svage og elendige: evne I ikke selv at bede af Hjertet, evne I ikke at samle og fastholde eders Tanker, da skal jeg være eders Talsmand, da skal jeg bære eders Bøn til vor Fader.\nDette vil jeg gøre for alle eder, der kende mig og elske mig. Dette gør jeg for alle de mange, der ingen Sinde have hørt mig Navn nævne; dette gør jeg for alle de mange, der trænge til mig og have min Hjælp behov.\nOg hører mig, alle I, der ingen sinde have bedet, I, der ikke ville det, I, der ikke have lært det, I, der ikke haabe, ej heller tro paa nogen Bønhørelse, og alle I, der mene, at Gud ikke er! I skulle vide, at hver gang I sørge over det onde og syndige, der er i Verden og i eder selv, hver gang I fryde eder over det, der er lyst, skønt og herligt, da mødes eders Tanker med vor Faders. Og Han, der ser alt og ved alt, Han modtager eders lykkelige og kærlige Tanker som en Tak for det gode, Han har givet eder, og Han modtager eders sorgfulde Tanker som en Bøn om Hjælp, en Bøn om større Styrke og Kraft, og Han giver eder, hvad I have behov.\nCitat side 108:\n”Tænker med Vemod og Kærlighed paa dem, I have mistet; men jamrer og klager ikke! Thi eders Suk og selviske Tanker binde og sinke dem i Fuldendelsen af det Regnskab, de skulle aflægge. Ej heller maa I kalde dem til eder for at tale om taabelige og ligegyldige Ting. Og ingen Sinde maa I udspørge dem om deres Fremtids Ve og Vel; thi saadanne spørgsmaal maa de ikke besvare, og I gavne saaledes hverken dem eller eder selv dermed. Men kalde de paa eder og tale de til eder i vor Faders Navn, da maa I høre dem; thi da komme de sikkert for at advare eder eller for at bede om eders Hjælp og Forbøn.\nJa, hører mig, I Mennesker! Værer ikke selviske i eders Bøn, men beder for alle paa den hele Jord; beder for alle dem, der vandre med eder, og for alle, der have forladt eder. Thi ved Bønnen sprede I Mørket og drage Lyset til eder og til dem, for hvem I bede. Sandelig, jeg siger eder: Bønnens Magt er stor, naar den bæres af kærlige Tanker; thi I skulle erindre : i Bønnen mødes I med vor Fader.”\nCitat side 119\nFader! Jeg beder dig lægge din Velsignelse i mine ord, at de kunne naa til Menneskenes Øren og Hjerter. Fader, vær med os alle.\nI Danmark er der sket det glædelige, at endnu et Medie er opstået. Hendes navn er Hanne Leffler. Hun har kendt Vandrer mod Lyset hele sit liv, og i 1997 fandt hun til sin store glæde ud af, at hun havde kontakt til Den oversanselige Verden.\nDet var hendes Skytsånd – Rasmus Malling-Hansen, der støttede hende og ledte hende ind på mediumismens vanskelige stier. Da Hanne klart fornemmede det Løfte, hun havde givet G U D før sin inkarnation, vedblev hun at søge, indtil hun forstod, hvad der var hendes opgave.\nHun skulle under tankeinspiration sammen med sin Medhjælper Kirsten Pedersen modtage Hilsener, Budskaber, Abstraktioner og Åbenbaringer fra\nD e n o v e r s a n s e l i g e V e r d e n.\nHendes vigtigste opgave var og er sammen med Kirsten at modtage G U D´s dybest faldne Engle, der er inkarneret på Jorden i denne tid.\nDisse mennesker bærer Mørkets tungeste Byrde i deres sind.\nNår Ånden af deres Skytsånd bliver frigjort og ført til Pigernes Domicil, kan disse Engle, hvis Angeren griber dem, blive frigjort for det tunge Mørke, så Lyset atter kan få adgang til deres sind.\nUsynligt står een eller flere ved Pigernes side; - og nu modtager Hanne under tankeinspiration deres dybeste Angers-Bøn til deres mange Ofre, hvor de redegør for deres Skyld imod dem og derefter inderligt beder dem om Tilgivelse.\nDette er disse mange Engles eneste mulighed for at blive befriet for Mørket og atter vende tilbage til Lysets Verden.\nPå denne måde får de adgang til G U D´s RIGE på lige fod med alle andre af G U D´s BØRN – Engle og Mennesker.\nJeg - KRISTUS står ofte ved Hanne Lefflers side, og hun har gennem de 18 år, hun har været Medium, modtaget adskillige Budskaber til menneskene fra mig.\nUd fra dette kan Jeg - KRISTUS gøre Jer alle opmærksomme\npå, at min Genkomst, som mange stadig venter,\nfor længst er en realitet på Jorden.\nMå G U D støtte Jer alle,\ntil Vi mødes i Vor F ADERS RIGE.\nDette Budskab er fremkommet ved, at K R I S T U S, der er den Kærligste, Tålmodigste og mest Opofrende af alle G U D's Engle, klart og tydeligt meddeler mig, at Han ønsker at overgive Menneske en T A L E.\nEfter at vi begge har budt Ham Hjertelig Velkommen - lytter jeg og kan nu tydeligt "høre", hvad der bliver mig indgivet under tankeinspiration. - Kirsten skriver alt ned sætning for sætning.


Tip: Hurtige måder at tænde kameraet i iPhone\nSteen Jørgensen 11. november 2016\nMan siger, at det bedste kamera er det, man har med sig. Det er jo rigtig nok, at det er svært at tage et billede, hvis man ikke har kameraet på sig. Derfor er mobilen ofte det bedste kamera, da man stort set altid har det med sig.\nMen det skal jo også være let og hurtigt at aktivere kameraet og tage billedet og nogle gange kan det være afgørende, at man kan gøre det på et split sekund, inden motivet er pist borte.\n3 hurtige måder til at aktivere kameraet i iPhone\nVi tipper her til et par gode måder til hurtigt at aktivere kameraet og tage et billede med iPhone uden at man nødvendigvis skal logge ind i selve telefonen for at åbne kameraet.\nLøft og stryg\nMed iOS 10 kom der en ny måde at aktivere kameraet på iPhone på. Har du aktiveret ‘Løft for at bryde vågeblus’, skal du blot tage din iPhone i hånden, stryge skærmen til venstre og så er kameraet aktiveret.\nHar du en iPhone 6S, iPhone 6S Plus, iPhone 7 eller iPhone 7 Plus kan du benytte dig af 3D Touch teknologien, hvis du alligevel er i gang med at bruge telefonen.\nTryk en finger ned på kamera-ikonet til der dukker en række genveje på til kameraet – du kan vælge selfie, optag video, optag slowmotion eller tag foto.\nNår du har valgt det ønskede, åbnes kameraet og gør sig klar til den opgave, der skal udføres. Det er lidt ærgerligt, at kameraet ikke bare selv udfører opgaven – du skal selv trykke på kameraudløseren på skærmen for for eksempel at tage et billede eller selfie.\nEn tredje mulighed finder vi i Kontrolcenteret. Swiper du op fra bunden af skærmen, kommer der en række ikoner frem nederst, her i blandt til kameraet, som du så kan aktivere.\nDenne mulighed er smart, hvis du er inde i en anden app og hurtigt har brug for at aktivere kameraet – uanset hvor du er i telefonen, kan du nemlig hive Kontrolcenteret frem.


• Køb Græsfrø i Aulum [Bestsellers]\nEr du på udkig efter græsfrø i Aulum? Vi anbefaler følgende webshops…\nEn række internet firmaer tilbyder på nuværende tidspunkt alverdens former for fragt. En af favoritterne er nu til dags at få leveret til en pakkeshop, som giver dig mulighed for at hente bestillingen når der er mulighed for det. Muligheden er jo temmelig fleksibel, og typisk desuden den mest letkøbte leveringsmodel.\nDu burde derudover prøve at få ordren bragt til din hjemmeadresse eller ud til dit arbejdes adresse. Denne viser sig i regelen en tand mere pebret, men også virkelig let. Den mest letkøbte fragtløsning af græsfrø i Aulum vil dog i de fleste tilfælde være selv at hente produkterne, men den mulighed beroer på at du er lige ved græsfrø i Aulum internet virksomhedens bopæl.\nLeveringsdygtigheden kan være vældig essentiel såfremt du absolut skal bruge produkterne omgående, og af den grund er det nemlig aktuelt at vi ser nærmere på det estimerede leveringstidspunkt på den aktuelle vare.\nTemmelig mange græsfrø i Aulum shops på nettet giver 1 hverdags levering på adskillige varer, men husk at det kræver at bestillingen anbringes forud for et givent tidspunkt, så de kan nå at få græsfrø i Aulum klar forinden lagermedarbejderne har fyraften.\nNogle enkelte internet webshops byder på gratis levering, men ofte gælder det kun hvis der aftages for et præcist beløb. Alternativt kunne man tage den mest betalelige fragtmetode, hvilket typisk – uden hensyn til om man er ved Aalborg, Aabenraa eller Faaborg – vil være at få dem til at levere din bestilling til et udleveringssted.\nDet er meget gnidningsløst for os alle at finde de laveste priser på græsfrø i Aulum hos forskellige online butikker, og altså har en hel del e-forretninger ikke kunne slippe for at mindske salgsværdien på specielt deres bedst i test produkter – til drenge og piger, lige så vel som til damer og herrer – helt i bund, og endda nogle gange sikre fri fragt.\nTrods dette kan det stadigvæk blive profitabelt at eftergå et par internet firmaer efter græsfrø i Aulum rabatkoder før du gennemfører din handel, så man ikke er i tvivl om at få fat i den bedste pris.\nDu må ikke desto mindre være så påvagt, at hvis en online butik udbyder græsfrø i Aulum til salg for en salgspris som anses for mystisk fremragende, så bør det for det meste være en indikation på en svindel e-forretning. Køb med gængse betalingskort er heldigvis omfattet af en foranstaltning, der sikrer dig som køber imod uoprigtige forhandlere på nettet.\nGenerelt foreslår vi shopping med kort eller MobilePay. Alternativt kan du vælge en afdragsordning fra eksempelvis ViaBill, ifald du tilstræber at afdrage betalingen over tid.\nInden folk shopper græsfrø i Aulum på en internet webshop kunne de utvivlsomt tage stilling til netbutikkens vilkår, det er dog typisk ikke videre spændende.\nEn nem løsning kan være at bemærke om online shoppen er støttet af e-mærket, fordi det er en indikation om at internet forhandleren imødekommer de danske love, og at online shoppen undertiden revideres af fagfolk der har meget erfaring med vilkårene på området. Desuden giver det dig lejlighed til at blive assisteret, når du møder dilemmaer ved din bestilling.\nUdover dette støtter vi at kunden er opmærksom på de fundamentale vilkår der kan spille ind i forbindelse med bestillingen, som eksempelvis den ombytningsrettighed på græsfrø i Aulum hjemmesiden benytter. På grund af dette er det ligeledes vigtigt, at man permanent sikrer ens kvittering, således man til enhver tid vil kunne påvise sit køb, uden hensyn til om du søger produkter til en mand eller kvinde.\nTrustpilot giver dig egentlig strålende genveje til at analysere forskellige nuværende køberes evalueringer og af den grund kan det anbefales, at du gennemgår webbutikkens græsfrø i Aulum vurderinger før du placerer din ordre.\nFacebook tilbyder dig endvidere altid pålidelige løsninger til at få indtryk af online forretningens troværdighed. Derudover møder vi en række netbutikker som giver kunderne mulighed for at publicere en evaluering af købsoplevelsen, som også må udnyttes til vurdering af hvor glade kunderne er.\nDenne hjemmeside finansieres af annoncer. Vi har samarbejder med masser af webshops derved at vi publicerer deres produkter, og modtager betaling under forudsætning af at en bruger fra vores side gennemfører en transaktion.\nViden angående græsfrø i Aulum og e-firmaer vedligeholdes fra tid til anden, men vi ønsker ikke at påtage os ansvaret for rettelser der er blevet udarbejdet siden vi sidst opdaterede de viste oplysninger.\nGræsfrø i Aulum – Køb græsfrø i Aulum


Ny gratis Yarvik GoTab Exxa TAB465EUK / GoTab Zetta TAB467EUK Board Applikationer Download\nNy gratis Board Ansøgninger til Yarvik GoTab Exxa TAB465EUK / GoTab Zetta TAB467EUK\n1 Nov 18 I Spil, Board\nBackgammon Live: Online backgammon - Spil backgammon med modstandere fra hele verden. Kast terninger og flytte checkers i henhold til kastets resultat. Bliv backgammon mester i dette Android spil. Komplet daglige opgaver, træne og få præmier. Start en rejse over hele verden og spille backgammon i forskellige hjørner af planeten fra Istanbul til Hawaii. Tag del i forskellige turneringer, besejr dine modstandere takket være held og strategisk tænkning. Hæv din rating og blive en anerkendt mester.Spil...\n28 Oct 18 I Spil, Board\nSolitaire: Grand harvest - Spil solitaires og saml høsten på din gård. Bytt kort og læg dem i den rigtige rækkefølge. Træn dine observationskompetencer og logik i dette Android-spil. Bliv en succesfuld bonde og saml den rige høst af forskellige planter. Løs kort puslespil og få rige præmier. Træk spillekort fra et sted til et andet. Lav de nødvendige kombinationer fra kort. Lås op nye niveauer. Rejs på tværs af smukke landområder, låse op for nye landbrugsplanter.Spil funktioner: Lys og...\n15 Aug 18 I Spil, Board\nCallbreak multiplayer - spillekort med stærke rivaler. Placer kortene på bordet, der skiftes med dine modstandere og forsøger at vinde maksimale tager. Nyd kortkampe mod en kunstig intelligens eller andre spillere i dette Android-spil. Regelmæssig pakke bestående af 52 stykker er delt mellem 4 spillere, så hver af dem får 13 kort. Før starten af hver runde siger spilleren mængden af tager han planlægger at få. Spillet har 5 runder. Spillerne vender sig om at placere kort og...\n12 May 18 I Spil, Board\nSpil backgammon på forskellige kort. Kast terninger og flyt dine brikker over hele linjen. Demonstrer dit held og spilfærdigheder til hele verden i dette spændende Android-spil. Tænk over dine bevægelser og flyt dine brikker i en cirkel afhængigt af terningresultatet. Udfordre andre spillere, satse på din sejr og saml spillemønter, hvis du vinder. Hæv din rating og blive en backgammon konge. Lås op unikke brædder og frigør nye tilstande. Spilfunktioner: Øjenværdig...\n11 May 18 I Spil, Board\nMahjong byture - sortere figurer lavet af mahjongfliser for at få en belønning og fortsætte en spændende rejse. Start en tur rundt om i verden og besøg de smukkeste byer i verden i dette Android-spil. I hver by kan du demonstrere dine logik- og observationskompetencer, der løser puslespil i mahjong-stil. Kig efter gratis par af samme fliser og fjern dem fra skærmen gradvist rydde spillefeltet.Spil funktioner: Flot grafik og lyd Over 1000 spændende niveauer Utrolige bonusser Records og...\nGolf Solitaire: Green shot - Spil solitaires på det grønne golfbanen. Lav de nødvendige kortkombinationer, ryd feltet og tag bolden i hullet! Træn dine hjerner og logiske evner i dette spændende Android-spil. På hvert niveau finder du et nyt felt til golf og en ny kabal. Klare opgaven, find den rigtige position for hvert kort. Dette giver dig mulighed for at levere præcis hit og tage bolden i hullet. Få forskellige opgraderinger, som vil hjælpe dig med at få rekordresultater.Spil funktioner:...\n25 Mar 18 I Spil, Board\nMahjong Egypten rejse - Match Mahjong fliser og tag tallene der består af dem til dele. Udfør opgaver og afslør pharaohs mysterier. Udvikle dine observationskompetencer på niveauerne af dette spændende Android-spil. Rejs over det gamle Egypten og nå de skjulte skatte. Spil Mahjong Solitaires for at få en værdig belønning. Find par af identiske fliser på spilleområdet og fjern dem. Komplet ekstra opgaver og løse puslespil. Fjern blokering af nye sæt fliser.Spil funktioner: Lys grafik Mange...\n6 Mar 18 I Spil, Board\nJul Mahjong Solitaire: Holiday sjov - rejse over de snedækkede steder, løse puslespil af Mahjong fliser, få gaver. Test din opmærksomhed og logik i dette glædelige Android spil. På hvert niveau finder du en figur af smukke Mahjong fliser. Du skal finde par af samme fliser for at fjerne dem fra skærmen. Du kan kun fjerne frie fliser. Komplette opgaver og redde kæledyr, der kom i problemer. Vind ekstra præmier i minispil. Åbn kister med gaver og nye niveauer.Spil funktioner: 75 spændende niveauer...\n22 Jan 18 I Spil, Board\nSpil af drage - bygge et stort imperium. Beskyt dine lande fra mange fjender med hjælp fra hæren, der består af magtfulde drager. Utrolige eventyr og episke kampe venter på dig i fantasiverden af dette Android-spil. Demonstrere dig selv som en dygtig øverstkommanderende og en vis linjal. Udforsk nye territorier og find værdifulde ressourcer, som du skal opbygge og opgradere byer. Racer og togdrager, som vil være grundlaget for magten i dit imperium. Tag dragerne til kamp mod andre...\nTusind kortspil - spil et populært kortspil. Bud og skift med din modstander i at gøre bevægelser, forsøger at samle maksimale point. Test din intuition, opmærksomhed og logik i dette Android-spil. Du skal være den første til at få 1000 point for at vinde. Modstandere byder på hver runde og bestemmer antallet af spillepunkter. Hvert kort beregnes som et bestemt antal point. Ægteskab af forskellige dragter har også forskellig værdi. Bud, forudsig modstandernes handlinger og vind.Spil funktioner:...