Pešiæev tim snova, Željkovi vojnici... Evroliga je konaèno stigla - B92.net\nPT èetvrtak, 3.10.2019. | 10:00\nSvaka cast za tekst!!!\n(AcaPetrovic, 3. oktobar 2019 23:20)\nPesicu dati tim snova, otprilike kao Murinju dati Barsu iz najboljih dana sa Mesijem, Cavijem, Inijestom. On je defanzivni trener, nece uraditi sa njima nista.\n(Losmi, 3. oktobar 2019 16:56)\nZa par godina Evrokup ce biti zanimljiviji od Evrolige !\n(DjapeKorleone, 3. oktobar 2019 15:51)\nZvezda za Top8 sa 5 pojacanja svi slobodni igraci? Je si ti ozbiljan. Nema nikakve sanse da Zvezda sa prosecnim EL igracima igra Top8 u ovom sistemu takmicenja. Da je stari sistem da ali ovako je to apsolitno nemoguce. Mozemo i da se kladimo ako nekom ne trebaju pare?\n(4k4.Dex, 03. oktobar 2019 13:30)\nZabluda je da je po sadasnjem sistemu takmicenja teze doci do top8. Ranije si u top 16 imao grupu gde ti zapadnu npr Fener i Efes i gde su svi mecevi jako jako vazni, pa dobi ti te klubove tad. Ovako kad je ligaski sistem uvek ce se u velikom broju meceva veci timovi nekad opustiti, pa moze lakse doci do iznenadjenja. Cak je i jedna Buducnost dobila CSKA. Znas kad bi ih dobili u top16 fazi u grupi iz koje 2 ekipe idu u top8? Nikad. :-) Inace, verujem da Zvezda može da bude kompetitivna i te kako za Top8. A bila bi sa ovom ekipom i u prethodnom sistemu.\n(Keynes, 3. oktobar 2019 14:51)\n(4k4.Dex, 3. oktobar 2019 13:30)\nReal osvaja s pola snage\n(4k4.Dex, 3. oktobar 2019 13:29)\nNista decko nije pogresio,Zvezda po imenima je sigurno po kvalitetu u prvih 8,po meni ste najvise tanki na Tomicu ali mozda I gresim.Moze svasta da se desi,povrede,los dan,svadja neka u ekipi pa ni F4 nije nedostizan,favoriti su isti svake godine,imaju ozbiljne timove ali I vrhunske trenere.Efes ove godine tesko do F4,Real,Barsa,Fener a za cetvrto mesto Efes,CSKA,Armani(zbog Mesine)mislim da ostali tesko mogu.\n(kralj, 3. oktobar 2019 13:07)\nNekad sam jedva èekao meè sa Strazburom, jedva i kartu našao tada...sad me ne interesuje ni CSKA, verujem ni mnoge druge. Jednostavno, ovakva Evroliga je SMORILA.\n(CJC, 3. oktobar 2019 12:58)\nšto bi rekli moji prijatelji grobari - nikad slabija euroliga\n(ss.petrovic@gmail.com, 3. oktobar 2019 12:36)\nUgasila se dabogda, pa od nule novo takmièenje koje bi u obzir uzimalo i novac ali i rezultate, ne samo ovo prvo. Svako treba da ima šansu da bude prvak Evrope, pa i prvak npr. Norveške kroz 3 kruga kvalifikacina. Ovakav sistem gde "elita" gazi boraniju je dugoroèno neodrživ, jer iz Evrope neæe imati ko da razvija igraèe tako da æemo gledati legije raspalih Amerikanaca. A taj trend veæ uveliko traje, poèelo je u Rusiji i Turskoj, preko Italije, sve do Partizana, Zvezde, Buduænosti, Cedevite... Ja, kao i veliki broj mojih drugara, praæenje EL i EK smo sveli na minimum. Pratimo iskljuèivo ABA jer tu ima koliko toliko nekog takmièenja, neizvesnosti i borbe za nešto, bilo za titulu bilo za opstanak. Svako se neèemu nada a to je poenta sporta. Na ulazu kod Bertomeua može slobodno da stoji isti natpis kao na ulazu u pakao: "Ostavite svaku nadu vi koji ulazite ovde".\n(Mr. Blondie, 3. oktobar 2019 12:30)\n@Leclerk uh ,F4 bas deluje daleko, cak bi i F8 bio vanredan uspeh iako mislim da cemo biti konkurentni. Fener je daleko od prvog favorita, mada bih rekao da to Zeljku vise odgovara, kad se vrate Zo i Veseli...Real i Barsa prvi favoriti, bas tim redom jer je Real sacuvao skoro sve i malo nadogradio, pun tim sampiona. Barsa strahovito pojacana, trebace im malo da se uigraju. Zatim Efes koji je sacuvao kompletan tim i doveo Pitersa i Singltona. CSKA jestw slabiji ali i dalje dosta jak sa Majkom Dzejmsom. Olimpija Milano sa Mesinom na klupi i Cacom Rodrigezom i Selvonom Makom bice konkurentna. Bajern je ulozio ozbiljan novac, zatim i PAO koji je doduse dosta promenio ali doveo NBA igrace. Himki ce biti nezgodan, Zalgiris standardno...reci da mozemo do F4 je bas optimisticno, pobicemo se sa svima, imamo sa cim pa sta bude bice.\n(Djenka, 3. oktobar 2019 12:22)\nbarsa,fener,efes,real idu na f4\ncska ce tesko do f4 a titulu gotovo sigurno nece odbraniti\n(rs, 3. oktobar 2019 12:03)\nHaha cuj ovog od 6-8mesta i jos f4 nije nedostizan..kakve glave sve komentarisu ovde\n(grund, 3. oktobar 2019 11:50)\nNajveci utisak - Jovic naucio engleski\n(Uki, 3. oktobar 2019 11:30)\nfener, real, barca i jedan rus na f4 ove godine.\nrusi prebogati, jedan ce se sigurno uspeti ugurati. grci tesko.\n(minea, 3. oktobar 2019 11:19)\nЈедно је сигурно,добићемо новог шампиона јер ЦСКА са овим ростером готово да нема шанси да одбрани титулу...Највеће шансе дајем Фенербахчеу иако на папиру Барселона највише обећава.Звезда?негдје од 6-8 мјеста по квалитету али има и фактор навијача па ако се све посложи како треба ни ни Ф4 није недостижан.Почетак сезоне је показао да смо далеко од жељене форме али боље кренути лошије па додати гас него обрнуто...\n(Pssssst,it is I,Leclerc !, 3. oktobar 2019 10:49)\nNikad jaca Evroliga, moje misljenje da je Fener prvi favorit samo da budu zdravi svi za kraj sezone, odmah iza je Barsa, mislim da ce Kari to spremiti dobro i treæi naravno Real koji je uvek tu. Mislim da ce CSKA da podbaci jer su otisli stubovi tima, od iznenaðenja neka to bude Bajern.\n(samo kazem, 3. oktobar 2019 10:29)\n(zzzz, 3. oktobar 2019 10:24)


“Boy Erased” se uključuje u trku za Oskare (VIDEO) – Bosonoga\n“Boy Erased” se uključuje u trku za Oskare (VIDEO)\nLukas Edžes (Lucas Hedges) već ima jednog Oskara i to za sjajnu ulogu u ostvarenju “Mančester pored mora” (“Manchester by the Sea”), ali impresivni mladi glumac nije zainteresovan da se na tome zaustavi. On neće da živi na staroj slavi, pa će se u ovoj sezoni nagrada boriti, ne sa jednom, već sa dvije uloge u velikim dramama.\nU decembru nam stiže saradnja sa Džulijom Roberts (Julia Roberts) i sopstvenim ocem Piterom Edžesom (Peter Hedges) pod nazivom “Ben Is Back”, ali prije toga ćemo imati priliku pogledati dramu o gej konverziji naziva “Boy Erased”.\nDrugo ostvarenje bazirano je na memoarima Žerarda Konlija (Gerrard Conley) istog imena. Lukas igra ulogu tinejdžera, sina propovjednika kog igra Rasel Krou (Russell Crowe) i majke koju igra Nikol Kidman (Nicole Kidman). Lukas je Džered, a film govori o njegovoj skrivenoj homoseksualnosti u sredini, kulturi i porodici koji odbijaju da ga prihvate.\nNaposlijetku, Džereda pošalju na terapeutski program konverzije koji vodi čvrsti Kristijan čiji lik tumači sam režiser. On ovdje upozna mlade ljude slične sebi što ga primora da bolje razumije sopstveni identitet.\nGlumačku postavu čine i Gzavije Dolan (Xavier Dolan), Troj Sivan (Troye Sivan), Džes LaTuret (Jesse LaTourette), Džo Alvin (Joe Alwyn) i Briton Sir (Britton Sear).\n“Boy Erased” u kina stiže 2. novembra, a trejler pogledajte u nastavku:\nPrethodni članakOdabrana prva glumica za prikvel "Igre prijestola"\nSledeći članakNjujorški tandem koji je osvojio svijet, Sofi Tukker na EXIT festivalu!


Izvještaj o održivosti 2020\nPročitajte godišnji ALUMIL Izvještaj o održivosti, koji bilježi učinak i dostignuća kompanije po pitanju društvene odgovornosti, životne sredine, korporativnog upravljanja, tržišta i ljudskih resursa.\nNaši ljudi su naša pokretačka snaga. Unapređujemo njihova znanja i vještine kao i pružamo jednake mogućnosti razvoja.\nProbijamo se sa inovativnim rješenjima i proizvodima, osiguravajući kvalitet i transparentnost za naše kupce i saradnike.\nAktivno podržavamo agendu Ujedinjenih nacija za mir i prosperitet do 2030. godine, kao što je izraženo kroz 17 ciljeva održivog razvoja. Učestvujemo u ovom zajedničkom nastojanju za održiviju budućnost, usvajajući 9 ciljeva Ujedinjenih nacijai sa ciljem da ih ispunimo kroz odgovarajuće inicijative i akcije.\nZdravlje i bezbjednost naših zaposlenih postavljamo kao naš strateški prioritet i u tom cilju primjenjujemo promišljene aktivnosti koje su u skladu sa međunarodnim standardima.\nNaša korporativna kultura oblikuje radno okruženje u kojem se biraju zaposleni bez obzira na njihov pol uzimajući u obzir samo njihove vještine i vrijednost koju mogu da ponude našoj kompaniji.\nKorišćenje vode neophodno je za rad naših proizvodnih postrojenja i stoga je njeno racionalno upravljanje naše opredjeljenje i prioritet, a cilj nam je da održimo visoke stope reciklaže.\nKontinuirano ulažemo u naše ljude jer priznajemo da oni predstavljaju najveće bogatstvo naše kompanije. Njihova uloga u rastu kompanije je ključna i, shodno tome, obavezujemo se na kontinuirano poboljšanje njihovog radnog okruženja.\nObavezujemo se da ćemo nastaviti sa proizvodnjom proizvoda visokog kvaliteta, uz unapređenje upravljanja kontrolom kvaliteta, u skladu sa međunarodnim standardima. U međuvremenu, mi sertifikujemo naše sisteme u saradnji sa međunarodnim institutima.\nMi smo jedna od prvih kompanija u Grčkoj koja podržava model „cirkularne ekonomije“, novi proizvodni model zasnovan na upotrebi materijala i proizvoda na način koji će pomoći u optimizaciji životnog vijeka proizvoda i minimiziranju eksploatacije prirodnih resursa.\nUvijek tražimo načine da ograničimo korišćenje prirodnih resursa, smanjenjem emisije ugljenika. Kroz istraživanje i planiranje, nastojimo da što više smanjimo uticaj na životnu sredinu.\nOd 2011. godine dio smo mreže Globalnog dogovora Ujedinjenih nacija. U međuvremenu, stalno tražimo nova partnerstva i podržavamo inicijative koje imaju za cilj da se pozabave trenutnim izazovima sa kojima se naša planeta suočava.\nNajodrživije kompanije u Grčkoj 2020\nALUMIL je jedna od 25 najboljih grčkih kompanija koje slijede principe održivog razvoja i cirkularne ekonomije. Naša kompanija je jedini proizvođač aluminijumskih arhitektonskih sistema koji je dobio ovo priznanje.


Vreme 1486 - Nuspojave: O (ne)dostojnosti\nZašto je u ovakvim populističkim porecima važno ne dopustiti da politički huligani "nagrađuju" i simbolički prisvajaju ljude čiji su život i delo bili u oštroj suprotnosti s njima\nŠto su te "otuđene elite" nezahvalne, čudo jedno: kad ih kudiš, bune se, kad ih hvališ – opet se bune! Nikako s njima na zelenu granu. Evo, pitajte Vučić Aleksandra: šta sve nije uradio (po skromnom vlastitom mišljenju) da ga prihvate, a one ga, posle kraćeg perioda opreznog uzajamnog njuškanja, vehementno odbaciše! I šta je čoveku onda preostalo nego da nam svima otkrije dugo čuvanu tajnu: da on te elite zapravo prezire. A kao što dobro zna svaki nesrećno zaljubljeni insan na planeti: nema ništa lepše od uzajamnosti osećanja.\nAli, manimo se mi nesrećnih ljubavi našeg Svevlasnika. Na današnju priču navodi me jedan naizgled manje bombastičan, ali zapravo znatno važniji i znakovitiji slučaj. Gradske vlasti Subotice, na čelu s već notornim gradonačelnikom, bizarnim i grotesknim političkim huliganom Laban Bogdanom, bile su rešile da Danilu Kišu, slavnom srpskom i jugoslovenskom piscu rođenom u Subotici 1935. godine, posthumno dodele titulu počasnog građanina Subotice, a za sve njegove, je li, zasluge, itd. E sad, nekome možda čudno, na to je reagovala Kišova udovica i vlasnica autorskih prava dr Mirjana Miočinović, zahtevom da se taj predlog neodložno povuče i da Kišove seni Laban i ekipa ostave na miru, pod pretnjom sudske tužbe ako taj zahtev ne uvaže. U tome se profesorki Miočinović odmah pridružilo nekoliko stotina tzv. javnih ličnosti (među kojima je i autor ove kolumne), uglavnom uobičajenih sumnjivaca iz redova "drugosrbijanske (lažne, kao država Kosovo!) elite", ali bogme i nešto šire od toga. Zahtev je podigao nešto prašine u ostacima zaklane srpske javnosti, i sada se čeka odgovor "druge strane". Verujem da će biti uzbudljivo.\nPa dobro, ali u čemu je problem ovih peticionaša? Zar nije lepo i pohvalno dodeljivati ovakva priznanja – pa makar i posthumno – ljudima svetlog lika i značajnog dela, zar to ne "afirmiše vrednosti do kojih držimo", zar ne bi trebalo da nam svima bude puno srce zbog toga što se rodni grad kad-tad setio Danila Kiša? Kakvi smo to ljudi kad nam čak i nešto tako dobro smeta? Zašto smo toliko nakraj srca da sad nećemo ni kako mi hoćemo?\nIz navedenog dražesno malograđanskog ugla, stvari zaista tako stoje. Samo što, eto belaja, to nije i jedini mogući ugao gledanja. Ako samo malo izmenimo perspektivu, stvari stoje sasvim drugačije. Ono što se narečenom peticijom osporava nije ništa što bi se ticalo ličnosti i dela Predloženog, nego Predlagača: kao što je normalno da Predloženi mora biti dostojan priznanja koje mu je namenjeno, jer bi u protivnom unizio i priznanje i one koji ga dodeljuju, tako bi isto i Predlagač (kao ličnost i kao institucija) morao biti neko ko je bar elementarno dostojan (ne i ravnopravan, toliko daleko niko razuman ne bi išao!) onoga koga za priznanje predlaže, jer bi u protivnom to bilo unižavanje Predloženog. Primenjeno na konkretne okolnosti ovog slučaja: kad već Kiš sam to nije u mogućnosti, sasvim je razumljivo da oni kojima je do njega stalo nastoje da ga zaštite od dovođenja u drastično nepriličan kontekst, a baš to bi bilo "primanje" priznanja iz ruku nekoga ko se istakao bezbrojnim primerima političkog i fizičkog nasilništva, primitivizma, bahatosti, pretnji, bednog etnonacionalizma i svega ostalog što je u direktnoj, trajnoj i upravo vrištećoj suprotnosti sa svim onim iza čega je Danilo Kiš stajao životom i delom. Drugim rečima, Labanu (i onima koji iza njega stoje) je otkazano zarad nedostojnosti. Ili, rečeno uličnim srpskim, da i Labani razumeju: "Ko ste, bre, vi da nagrađujete Danila Kiša?!" Nije li već dovoljno strašno što takvi ljudi, što takvi politički i civilizacijski profili, vladaju jednom nekada otmenom Suboticom? Jeste, ali, naposletku, Subotica ima pravo da samoj sebi nanosu bruku i štetu ako je na to spala u svojoj sadašnjoj demografskoj i političkoj inkarnaciji, ali nema nikakvog razloga ćutke dopustimo da u te pokvarene prezle uvalja i jednog Danila Kiša.\nProblem (ne)dostojnosti ove vrste ne javlja se po prvi put, i zapravo je gotovo neizbežna nuspojava ovakvih populističkih vladavina. Prisećam se, recimo, jednog događaja sa samih početka postdemokratske deevolucije, iz 2012.; tada je javno prigovoreno tek ustoličenom predsedniku Srbije Nikolić Tomislavu što povodom smrti dr Vojina Dimitrijevića nije uputio izraže saučešća porodici; držeći da je celokupno životno delo prof. Dimitrijevića u neposrednoj i jarkoj suprotnosti sa životnim nedelom građanina i predsednika Nikolića, smatrao sam, naprotiv, da je takav Nikolićev ne-postupak sasvim u redu, to jest: da Nikolić nije dostojan da emituje ni kurtoazne izraze sažaljenja ove vrste u javni prostor. Ali, reći će neko, nije to sućut Nikolića, nego institucije Predsednika Republike! Koješta. Ne postoji apstraktna, neutralna "institucija predsednika" (ili premijera, gradonačelnika etc.) koja bi mogla delovati izvan konteksta i nezavisno od ličnosti koja je "ispunjava". Imao sam tada utisak da sam prilično usamljen u svom protivljenju posrednoj i podmukloj devalvaciji ličnosti i dela onih koji više ne mogu sami da se od toga brane. Drago mi je ako smo se u međuvremenu, hm, malo omasovili.\nA što se Kiša tiče, odavno je on počasni građanin i Subotice u kojoj se rodio, i Novog Sada u kojem je živeo kao dete, i Cetinja gde je išao u gimnaziju, i Beograda u kojem se ostvario kao pisac, i Pariza u kojem je preminuo, i celog sveta, gde god žive one i oni koji ne daju da nam namnoženi labani nebo premreže.


Ličinkama u borbu protiv zlatnog stafilokoka\nPiše Reuters , 06. kolovoza. 2008. @ 13:40  min.\nZnanstvenici se nadaju kako bi im ličinke mogle pomoći u proizvodnji antibiotika koji bi mogao pomoći u borbi protiv uzročnika MRSA (zlatnog stafilokoka).\nIstraživači na jednom sveučilištu u Velikoj Britaniji u suradnji s istraživačima u Belgiji, rade na razvijanju antibiotika koji se sastoji od izlučevina ličinki najobičnije zelene mušice. Nadaju se kako će se nakon istraživanja, antibiotik moći primjenjivati u injekcijama, tabletama ili masti i time uništiti uzročnika 12 kultura MRSA, ali i Escherichia coli i Clostridium difficile.\nVezani članci Nema recepta? Nema problema: Seljaci na svoju ruku liječe životinje čije meso jedemo, a antibiotik se prodaje - baš svakome Supruga uglednog HDZ-ovca suvlasnica tvrtke koja je u riječku školu dostavila hranu s ličinkama kuhinjskog moljca\nAntibiotik se zasada naziva Seraticin i znanstvenici istražuju kako može spriječiti infekciju ovim bolestima. Potrebno je oko 20 ličinki kako bi se napravila jedna kap antibiotika u najčišćem obliku.\nIstraživači se sada nadaju da će se završiti identificiranje spoja te pronaći način za sintetiziranje istog, prije nego što ga testiraju na ljudskim stanicama i odrede njegovu medicinsku učinkovitost.\n- To je velika mogućnost, jer već znamo da ove izlučevine ubijaju 12 kultura MRSA, E.coli, C.difficile i veliki raspon uzročnika drugih bolesti. Vjerujemo da je ovo samo početak jer radimo samo sa ličinkama, crvima. A isto tako možemo upotrijebiti i različite kukce, žohare. Mnogi beskralježnjaci žive u neljubaznim područjima okruženi bakterijama. Oni ne samo da preživljavaju, već se i razmnožavaju i formiraju najrazličitiju grupu životinja u cijelom svijetu, rekao je Norman Ratcliffe, glavni istraživač na projektu.\nIzmeđu 2002 i 2006. godine, skoro 16 000 smrti u Velikoj Britaniji bilo je povezano s C difficile, a više od 6 000 smrti sa MRSA.


Internet Academy blog\nNajnovije vesti, ideje, saveti za internet poslovanje i online marketing\nInternetAcademy blog vam otkriva brojne zanimljivosti iz sveta online marketinga, internet prodaje, oglašavanja i uopšte digitalne komunikacije.Ovde ćete pronaći korisne savete, koje ćete moći da primenite u sopstvenom poslovanju, ali ćete i upoznati IT veštine za koje ranije niste ni znali da postoje.\nKako god bilo, zadovoljstvo nam je da budemo deo vašeg uspeha.\nOnlajn-prodavnice: Sve što treba da znate ako svoju prodavnicu selite na internet\nBroj kompanija koje proizvode prodaju isključivo na internetu svakodnevno se povećava. Na svetu je trenutno oko trideset miliona aktivnih veb-prodavnica. Pitanje koje vlasnik buduće veb-prodavnice treba sebi da postavi jeste kako da kupcima pruži iskustvo koje imaju u pravoj prodavnici.\nUkoliko otvarate elektronsku prodavnicu ili postojeću selite na internet, treba da imate na umu sledeće elemente koji će vam pomoći da korisnicima pružite najbolje moguće iskustvo.\nDa li ste sales copywriter ili SEO content writer?\nČesto ćete u okviru različitih sadržaja koji se bave digitalom videti termine kao što su sales copywriter ili content writer, a još češće da se poistovećuju.\nIako se oba termina odnose na pisanje generalno, njihov cilj nije isti ili bar ne bi trebalo da bude u praksi, a to je od vrlo velike važnosti za osobe koje se bave ili žele da se bave pisanjem sadržaja za internet, ali i pisanjem za offline kanale.\nDa li ste i vi od svoje majke, bake nasledili jednu obimnu knjigu ispunjenu nekim dragocenim receptima? Ona sad verovatno služi kao presa svim izgužvanim listovima papira ili dečjem herbarijumu.\nA kako i ne bi?! Glavni krivci za skoro već zaboravljenu „dragocenost” u kućnoj biblioteci su internet i brojni food blogeri koji pišu o hrani koristeći sve prednosti modernih tehnologija.\nDa li znate šta je optimizacija glasovne pretrage (Voice Search Optimization) i kako ona može uticati na vaše poslovanje?\nDa li bi vam se svidelo kada bi kupci ili klijenti prilikom prepoznavanja potrebe u pretraživače svojih mobilnih uređaja izgovarali proizvode koje nudite ili usluge koje pružate. A onda Google tim istim potencijalnim korisnicima ili klijentima predstavi vas na prvom mestu ili, još bolje, izlista sve relevantne podatke o vašem poslovanju koji mogu interesovati klijenta. Sigurno bi vam odgovaralo i kada bi Google mogao da „povede”, odnosno „dovede” kupca do vašeg prodajnog mesta. I to bi moglo, zar ne? Ako sumiramo sve dosad rečeno, može se reći da je Google uradio vrlo dobar posao za vaše poslovanje, a sâm kupac se minimalno angažovao da ga pronađe. Takoreći, samo je izgovorio svoju potrebu i vaše poslovanje se našlo na pr(a)vom mestu kao odgovor.\nMa koliko ovakav jedan scenario zvučao idealno, nije nemoguće da se stvarno i dogodi. Glasovna pretraga na inostranom tržištu postala je sve češća među kupcima, a pretraživači sa svojim algoritmima su već neko vreme u ozbiljnoj trci za unapređenje ove opcije. Da koristi i da može biti dobra i isplativa – to ne treba previše ni preispitivati. Umesto toga, potrebno je prepoznati sve veći trend u svetu i preuzeti akciju, te težiti boljim pozicijama svog poslovanja u internet pretragama, jer pitanje je dana kada će vas potencijalni kupci „pozivati” preko pretraživača da kupe vaše proizvode i usluge.\nPre nego što se upustimo u detalje u vezi sa glasovnom pretragom, verujemo da vas može interesovati zašto je došlo do njene pojave i aktuelizacije u SEO industriji, kao i na koji način ona može unaprediti poslovanje.\nInternet prodavnica – šansa za preduzetnike početnike\nInternet prodaja, e-trgovina, online trgovina, online prodavnica, web trgovina i web shop – svi ovi termini odnose se na elektronsku trgovinu, odnosno kupovinu/prodaju putem interneta.\nInternet prodavnica može biti isplativa za poslovanja sa fizičkom ili offline prodajom. Pri tome, ne treba zaboraviti da online prodavnice mogu biti i dobar i brz način prikupljanja kontakata i izgradnje jedne vredne baze korisnika/kupaca. Pored toga, preko podataka o kupcima u okviru analitike web shopa možete saznati i detaljnije informacije o kupcima, načinu kupovine… Do ovakvih podataka ćete teško doći putem offline prodaje. Zato početnici često postavljaju pitanje kako zaraditi na internetu i da li se može biti preduzetnik bez velikih ulaganja?\nOve teme dominiraju blogovima za vreme pandemije korone\nKriza sa koronavirusom promenila je sve, pa tako i navike čitalaca. Šta se u eri korone čita po blogovima pitaju se mnogi marketari, a Amanda Maligen jedna je od njih. Ona je sprovela istraživanje koje je pokazalo koje su teme u trendu kada se pretražuje termin koronavirus.\nAko razmišljate o čemu da pišete na svom privatnom ili korporativnom blogu, evo rezultata njenih istraživanja. Ove teme dominiraju blogovima za vreme pandemije korone.\nVolite da pišete? Evo kako da zaradite pisanjem putem popularne internet platforme\nPišete i to vam je hobi, zar ne? A da li ste ikada ranije razmišljali o tome da bi vaš hobi mogao spontano da postane i jedan isplativ posao? Zašto da ne zaradite pisanjem i uživate u odličnoj zaradi?\nŽelite da postanete online preduzetnik, a ne znate odakle da počnete? Ovo su odgovori na najčešća pitanja\nŠta svaki online preduzetnik mora da ima? Početni kapital? Ne. Poslovni prostor? Ne. Sposobnost kritičkog mišljenja? Da.\nVeliki je broj pitanja koja se nameću svakome ko razmišlja o preduzetništvu, a ako želite da uspete u online biznisu, morate ih sebi iznova i iznova postavljati i razmišljajti o odgovorima. Prvo pitanje koje se nameće jeste da li treba da postanete online preduzetnik ili ne. Da biste na njega smisleno odgovorili, morate razmisliti o mnogo drugih pitanja koja će vam pomoći u ovoj odluci.\nOvo su najpopularnije platforme preko kojih od svoje kuće možete raditi za klijente iz celog sveta\nDoba interneta je svojim dolaskom otvorilo čitavo polje novih dobro plaćenih poslova, a kada dodamo i to da možemo raditi od kuće iz svoje fotelje, onda je jasno zbog čega su online zanimanja sve popularnija. Ekspanzija freelancinga donela je sa sobom i razvoj platformi preko kojih možete stupiti u kontakt sa klijentima iz celog sveta i raditi za njih. Ako razmišljate da se upustite u avanturu rada u virtuelnoj kancelariji, ovo su najpopularnije platforme preko kojih možete pronaći prve poslove, ali i razvijati svoju karijeru.\nReklamne video-poruke brendova na internetu u doba korone\nGlobal Web Index izneo je podatke da preko 80% korisnika sadržaja u SAD i UK konzumira više online sadržaja od pojave pandemije, i to putem platformi kao što su YouTube i TikTok. Takođe, različiti podaci pokazuju značajan porast u broju pretplata na streaming servise kao što su Netflix, Disney+, Hulu, HBO i sl.\n5 proverenih SEO strategija u 2018. godini\nKako povećati prodaju preko webshopa za neverovatnih 600 posto?\n6 proverenih saveta za community menadžere


Kako je portalu Standard saopšteno iz više izvora, ponuda za kupovinu Montenegro airlinesa definitivno obuhvata i preuzimanje radnika, ali u znatno manjoj mjeri nego što ih je sada uposleno.\nTrenutno, nešto više od 400 radnika radi u naconalnoj avio komapniji, a kako saznajemo, višak je oko 120 radnika.\nIako je problem sa prekobrojim zaposlenima dugo skrivan “pod tepih”, on je sa ponudom opet aktuelizovan.\nDa se spremaju otkazi potvrdili su i u Odboru direktora Montenegro airlinesa, čiji su članovi na posljednjoj sjednici zadužili izvršni menadžment kompanije da u najskorije vrijeme pripremi novi akt o sistematizaciji u pogledu optimizacije broja zaposlenih u skladu sa potrebama kompanije, kako bi ušli u drugu fazu kadrovskog restrukturiranja.\nMontenegro airlines već godinama je velikim dugovanjima, a našao se i na crnoj listi poreskih dužnika.\nNaime, nacionalna avio-kompanija dužna je državi nepunih 19 miliona eura po osnovu neplaćenih poreza i doprinosa iz i na lična primanja.\nTakođe, MA duguje nešto više od 20 miliona eura Aerodromima Crne Gore. Ukupan dug MA prema dobavljačima u zemlji ukupno iznosi 26 miliona eura.\nfoto: Jugoslav Belada izvor: Standard.co.me


U Kulturnom centru izložbe, projekcije, još jednom "Državni posao"\nU Kulturnom centru izložbe, projekcije, još jednom „Državni posao“\nObjavljeno 13.11.2015. u 18h\nPetak 13. novembar\nIzložba radova Bogdana Đorića „Otisci u vodi“ biće otvorena od petka 13. novembra u holu Kulturnog centra Zrenjanina. Publika će moći da pogleda trideset izloženih crno-belih akvarela koji su nastali u junu 2014. Umetnik smatra da akvarelski pristup umetnosti otvara beskonačne horizonte vizuelnosti likovnog istraživanja i eksperimentisanja.\nUtorak 17. novembar\nTribina: „Da li je mobilna telefonija štetna po zdravlje?“ biće održana u utorak, 17. novembra u maloj sali Kulturnog centra. Učestvuju: Milan Rogulja – predsednik Udruženja „Biogen“ i Ivan Karić – zamenik predsednika Odbora za zaštitu životne sredine Narodne skupštine Republike Srbije. Moderator je Miroslav Samardžić. Tribina počinje u 19 časova.\nSreda 18. i četvrtak 19. novembar\nFilm: „Čovek koga su previše voleli“(Francuska, 2014, 116’)\nRežija Andre Tešine, igraju Gijom Kane, Katrin Denev, Adel Enel. Godina je 1976. Posle propalog braka, Anjes Le Ru vraća se iz Afrike i odlazi kod svoje majke, Rene, koja je vlasnica kazina „Mediteranska palata“ u Nici. Mlada žena se zaljubljuje u desnu ruku svoje majke, Morisa Anjelea, advokata koji je 10 godina stariji od nje. Morisu to nije jedina ljubavna veza, a Anjes ga ludo voli. Ona želi da proda svoj udeo u kazinu da bi se osamostalila. Jedna nameštena partija igre ispražnjava kasu kazina. Rene dobija anonimne pretnje iza kojih se krije mafija i Fratoni, gazda konkurentskog kazina koji želi da se dočepa Mediteranske palate. Pošto je pao u očima Rene, Moris spaja Anjes sa Fratonijem koji joj nudi 3 miliona franaka da glasa protiv svoje majke. Anjes prihvata ponudu. Rene gubi kontrolu nad kazinom, a Anjes loše podnosi sopstvenu izdaju. Moris se udaljava. Posle pokušaja samoubistva, mlada žena nestaje u Tusenu 1977. Njen leš nikada nije pronađen. Trideset godina kasnije, Moris Anjele je i dalje glavni osumnjičeni za ovaj zločin bez dokaza. Film se emituje u maloj sali Kulturnog centra Zrenjanina od 20 časova. Ulaz je besplatan. Ne preporučuje se mlađima od 16 godina\nKabaretska predstava Gorana Sultanovića „Ja pevam svoj bluz“ biće izvedena u petak, 20. novembra u velikoj sali Kulturnog centra u petak, 20. novembra. Uz bravure i anegdote ovog barda glumišta publika će moći da uživa u ljubavnim stihovima Miroslava Mike Antića, Laze Kostića, Jovana Dučića i Milana Rakića kao i u jedinstvenoj interpretaciji Balaševićevih stihova. Učestvuju: Goran Sulatnović, Dušan Duda Bezuha-gitara i Branislav Zarin- klavijature. Predstava počinje u 20 časova. Karte se prodaju na biletarnici Kulturnog centra Zrenjanina od srede, 11. novembra svakog radnog dana i subotom od 10 do 12 i od 18 do 20 časova. Cena ulaznice je 400 dinara, za kolektivne posete/sindikate u prodaji je po ceni od 300, a za srednjoškolce i penzionere cena ulaznice je 200 dinara.\nTema – „Tesno…kako ti je kad je tesno…tesno“\nU Kulturnom centru Zrenjanina do 20. novembra 2015. otvoren je Likovni konkurs „30X30“. Autori mogu da konkurišu sa najviše dva rada. Radovi mogu da budu dvodimenzionalni i trodimenzionalni u svim tehnikama i disciplinama. Pored slobodnih rešenja, ove godine autorima se nudi mogućnost da promišljaju na zadatu temu-zadatak:“Tesno…kako ti je kad je tesno…tesno“. Više informacija/detaljne propozicije konkursa potražite na www.kczr.org\nSreda, 2. decembar u 20h\nPozorišna predstava „Državni posao“\nZbog velikog interesovanja publike, ponovo u Kulturnom centru Zrenjanina predstava „Uživo bez televizije“ – Čvarkov, Torbica i Boškić u predstavi „Državni posao“. Igraju: Dimitrije Banjac, Nikola Škorić i Dejan Ćirjaković. Karte su u prodaji na biletarnici Kulturnog centra svakog radnog dana i subotom od 10 do 12 i od 18 do 20 časova. Cena ulaznice: 1000 dinara.\nTagovi:Državni posao, izlozba, kulturni centar, tribina


Klub vijećnika SDA: Zašto ne podržavamo imenovano Povjereništvo | Buziminfo.ba|sa stavom.\nPublished On: pon, nov 6th, 2017\nKlub vijećnika SDA Bužim danas je u Bužimu održao press konferenciju povodom posljednje odluke Kantonalnog odbora SDA USK o imenovanju novog Povjereništva za SDA Bužim, a koji kako je istaknuto ne podržavaju vijećnici i istinsko članstvo SDA.\n– Najavljena vanredna sjednica Skupštine SDA Bužim u proširenom sastavu, u srijedu u 8. novembra.\nNa press konferenciji su javnosti i članstvu Stranke prezentirani slijedeći zaključci i stavovi o budućem djelovanju Kluba vijećnika i članova SDA:\nVanstatutarno i mimo duha načela SDA je imenovanje Povjereništva za OO SDA Bužim, ponižavajuće je za preko 3.500 glasača SDA i odraz je nedoraslog i navinog vođenja politike KO SDA USK-a, te kao takvo za Klub vijećnika i članove Stranke Povjereništvo ne predstavlja ni legalni ni legitiman organ, i shodno tome, odbijamo bilo kakav vid saradnje.\nSastav ovakvog ucijenjenog i iznuđenog Povjereništva nije u skladu sa Statutom i zaključcima Predsjedništva SDA BiH, jer, u isto su imenovani oni koji su javno radili protiv interesa SDA, stranačkih organa, bili su članovi i nosioci nezavisnih lista na proteklim lokalnim izborima, žive i rade na području drugih općina/gradova, nisu članovi Stranke i kao takvi ne mogu predstavljati legitimno i legalno izabrane vijećnike i članstvo SDA.\nKlub vijećnika i istinsko članstvo SDA ne prihvataju saradnju KO SDA USK-a i Vlade USK sa osuđenim ratnim zločincem Fikretom Abdićem, smatramo da Budžet Kantona ne treba plaćati zahtijeve osuđenog zločinca, dok u isto vrijeme boračke i socijalne kategorije čekaju na svoja primanja. Ne treba učestvovati u imenovanjima zajedno sa onima koji ne dozvoljavaju na području svoje općine postavljanje plakata povodom 25. godišnjice formiranja 5. Korpusa Armije R BIH, takva koalicija nije prihvatljiva za Bužimljane koji su platili visoku cijenu borbe za državu u najtežim vremenima.\nČlanstvo SDA Bužima poziva Šemsudina Dedića, predsjednika KO SDA USK-a, i Amira Avdića, potpredsjednika KO, da podnesu neopozive ostavke na mjesto prvih ljudi krajiške SDA, dok nije kasno, jer isti nisu u mogućnosti provesti izbore u tri općinske organizacije, nisu u mogućnosti stabilizirati većinu u Skupštini USK-a bez podrške osuđenog ratnog zločinca Fikreta Abdića.\nNakon višemjesečnog traženja održavanja unutarstranačkih izbora, završene reevidencije članstva, upoznavanja Predsjedništva SDA BiH u više navrata o stanju u OO SDA Bužim, kao odgovor na vanstatutarno djelovanje KO SDA i gašenje Stranke u Bužimu, Klub vijećnika i članstvo SDA će 8.11.2017. godine (srijeda) u Centru za kulturu Bužim održati vanrednu proširenu Skupštinu SDA, sa učešćem predstavnika svih mjesnih ogranaka, te u skladu sa statutarnim pravima članova Stranke odlučiti o daljem djelovanju članstva Stranke u Bužimu, – zaključci su koji su danas prezentirani javnosti i članstvu.


Krizni štab ZDK sutra odlučuje o broju posjetilaca koji mogu prisustvovati utakmicama Zmajeva – Sport Centar Krizni štab ZDK sutra odlučuje o broju posjetilaca koji mogu prisustvovati utakmicama Zmajeva – Sport Centar\nNogometni savez Bosne i Hercegovine prije četiri dana Ministarstvu zdravstva Zeničko-dobojskog kantona i Kriznom štabu ZDK poslao je zahtjev za odobrenje prisustva publike u punom kapacitetu stadiona Bilino polje za utakmice kvalifikacija za SP sa Finskom i Ukrajinom.\nU zahtjevu kojeg je NSBiH objavio na svojoj zvaničnoj internet stranici navedeno je da će se “organizacija utakmica uskladiti sa trenutnom epidemiološkom situacijom i mjerama koje su na snazi”.\nIako je do susreta sa Finskom (13. novembar) ostalo više od 20 dana u Savezu očito ništa ne prepuštaju slučaju. S obzirom da je Zmajevim u duelu sa Fincima neophodna pobjeda, kako bi tri dana nakon nje pozitivnim rezultatom protiv Ukrajine osigurali plasman u baraž, u NSBiH čine sve kako bi izabranici selektora Ivayla Peteva imali podršku punih tribina stadiona Bilino polje.\nHoće li se to i desiti zavisit će svakako i od interesa navijača, ali i od odluke Ministarstva zdravstva i Kriznog štaba ZDK, koji će, kako piše Faktor, o zahtjevu iz NSBiH, odlučivati sutra.\nNavijači koje žele na Bilinom polju pratiti duel sa Finskom ili Ukrajinom trebaju posjedovati negativan antigenski ili PCR test ne stariji od 48 sati, potvrdu o prebolovanom korona virusu ne stariju od šest mjeseci ili potvrdu o potpunoj vakcinaciji.\nkrizni stab zdknogometni savez bih


Zdravstvene prednosti šparoga | Kuhar.ba - Hrana, recepti, zdravlje Zdravstvene prednosti šparoga | Kuhar.ba - Hrana, recepti, zdravlje\nZdravstvene prednosti šparoga\nŠparoge su se još u antičkom dobu smatrale pravom delicijom koja se često nalazila na trpezama širom svijeta, ali ova vrsta biljke je, osim po svom okusu, prepoznatljiva i po svojim ljekovitim karakteristikama.\nFolna kiselina, vitamin B kompleksa, neophodna je za zdrav kardiovaskularni sistem, a u većim količinama se nalazi u šparogama. Dio je metilacijskog ciklusa koji omogućava pravilnu transkripciju DNA, transformaciju norepinefrina u adrenalin i transformaciju serotonina u melatonin. Folna kiselina reguliše homocistein, amino kiselinu koja u većim količinama može izazvati veći rizik od srčanih oboljenja\nSprječavaju poremećaje pri rođenju\nFolna kiselina je neophodna za normalnu ćelijsku diobu, a konzumacija šparoga može spriječiti nedostatak ove kiseline, koji je povezan sa poremećajima pri rođenju, odnosno urođenim manama.\nAmino kiselina asparagin koja se nalazi u šparogama, učinkovit je diuretik koji se još od davnina koristio za liječenje oteklina, artritisa i reumatizma.\nInulin, vrsta ugljikohidrata koji se nalazi u šparogama, pospješuje rast bifidobakterije i laktobacila, dvije bakterije koje poboljšavaju apsorpciju nutrijenata, umanjujući rizik od alergije i raka debelog crijeva. 200 gr šparoga sadrži preko 11% od preporučene doze dijetalnih vlakana i skoro 10 % od preporučene doze proteina. Zdrava vlakna i sadržaj proteina u šparogama stabilizuju probavu, održavaju nizak nivo šećera u krvi i sprječavaju začepljenje. U 200 gr šparoga nalaze se samo 43 kalorije.\nOdlične u borbi protiv kancerogenih oboljenja\nPoznato je da hronična upala i oksidacija tjelesnih ćelija može dovesti do različitih vrsta kancerogenih oboljenja. Zbog svojih protivupalnih i antioksidacijskih karakteristika, šparoge su pravi borac protiv raka dojke, debelog crijeva, pluća, prostate, jajnika i drugih vrsta raka.\nBogate vitaminom K\nOdličan su izvor vitamina K, koji je potreban za sintezu osteokalcina, proteina koji jača ljudske kosti. Također sprječava i nakupljanje kalcija u tkivu, što dovodi do ateroskleroze, kardiovaskularnih oboljenja i udara.


NEMCI DUŽNI KAO GRČKA: Rekodni dug od 2,2, biliona, zaduženje čak 80 odsto BDP | Novosti.RS\nTime je Paktom o stabilnosti i rastu evrozone kojim je propisano da javni dug članica ne sme preći 60 odsto, stavljena van snage. Tako će verovatno biti i iduće godine, pa će se protiv krize i dalje boriti ogromnim zaduženjima.\nCentralne banke nude jeftin novac, kamate su niske, kao i inflacija. Predsednica Evropske centralne banke Kristin Lagard poziva kolege iz celog sveta da nastave sa takvom monetarnom politikom. Dakle, nastavak zaduživanja.\nNemačka BDP dug Grčka


Sajmište (Novi Sad) — Vikipedija, slobodna enciklopedija\nSajmište (Novi Sad)\nZa drugu upotrebu, pogledajte stranicu Sajmište.\n45°15′16″ SGŠ; 19°49′32″ IGD / 45.25444° SGŠ; 19.82555° IGD / 45.25444; 19.82555Koordinate: 45°15′16″ SGŠ; 19°49′32″ IGD / 45.25444° SGŠ; 19.82555° IGD / 45.25444; 19.82555\nSajmište je gradska četvrt Novog Sada.\n1 Granice naselja\n3 Okolne gradske četvrti\n7 Zdravstvo i obrazovanje\n8 Sport i turizam\n8.1 Futoški park\nMapa Novog Sada sa gradskim četvrtima, koja prikazuje položaj Sajmišta\nJužnu granicu Sajmišta čini Futoška ulica, istočnu granicu čini bulevar Oslobođenja, severnu granicu čine bulevar Kralja Petra I i ulica Braće Popović, severnozapadnu granicu čini ulica Branka Bajića, dok zapadnu granicu čini Subotički bulevar (Bulevar Evrope).\nPodručje Sajmišta podeljeno je u dve mesne zajednice: MZ „Narodni heroji“ (koja obuhvata istočni deo Sajmišta) i MZ „Detelinara“ (koja obuhvata zapadni deo Sajmišta i Staru Detelinaru). Granicu između dve mesne zajednice čini Hajduk Veljkova ulica.\nOkolne gradske četvrti[uredi]\nOkolne gradske četvrti su: Novo naselje (na zapadu), Detelinara (na severozapadu), Banatić (na severu), Rotkvarija (na istoku) i Grbavica i Adamovićevo naselje (na jugu).\nNaselje je počelo da se razvija u 19. veku, širenjem Novog Sada na zapad, kada je izgrađen istočni deo današnjeg Sajmišta. Na tadašnjoj gradskoj periferiji, otvoreno je 1860. godine Uspensko groblje. 1909. godine je na lokaciji današnjeg Kliničkog centra Vojvodine izgrađena Velika gradska bolnica, koja se sastojala od hirurškog, internog, ginekološko-porođajnog, dermato-venerološkog i zaraznog odeljenja. 1940. godine je otvorena jubilarna, 10. izložba Novosadskog sajma, na novoj lokaciji, u Hajduk Veljkovoj ulici na današnjem Sajmištu, a prostor u blizini sajma je, zatim, dobio ime „sajmište“ (ranije sajamske izložbe održavane su na starom sajmištu, u Šumadijskoj ulici, u najužem centru grada).\nPrema podacima preduzeća JKP Informatika Novi Sad, na području MZ „Narodni heroji“ živi 14.154 stanovnika (2010. godina), dok na području MZ „Detelinara“ živi 12.157 stanovnika (2010. godina). Veći deo stanovništva MZ „Detelinara“ živi na Staroj Detelinari, a samo manji deo na Sajmištu. \nNa Sajmištu se nalazi Novosadski sajam, po kojem je ovaj deo grada i dobio ime. Na sajmu se tokom godine održavaju različite privredne, turističke i kulturne priredbe, uključujući Međunarodni poljoprivredni sajam, Sajam lova, ribolova i sporta, Sajam turizma, Salon knjiga, itd.\nNa Bulevaru oslobođenja se nalazi kineski tržni centar „Erker“.\nZdravstvo i obrazovanje[uredi]\nNa Sajmištu su locirane i značajne zdravstvene ustanove: Pokrajinska bolnica (Klinički centar Vojvodine), Dečja bolnica, Medicinski fakultet, Stomatološki fakultet, Zavod za transfuziju krvi, porodilište (Betanija) i jodna banja.\nU naselju se nalazi osnovna škola „Petefi Šandor“, kao i škola za osnovno obrazovanje odraslih „Sveti Sava“.\nSport i turizam[uredi]\nU naselju se nalazi sportski centar „Sajmište“, koji ima teren za fudbal, teniske terene, otvorene bazene, itd. Na Sajmištu sa takođe nalaze i dva značajnija gradska hotela - hotel „Park“ i hotel „Sajam“. U južnom delu naselja, uz Futošku ulicu, nalazi se Futoški park.\nNa Sajmištu se nalaze dva groblja: pravoslavno Uspensko groblje i Evangelističko-reformističko groblje. Na Uspenskom groblju su sahranjene neke od značajnih ličnosti iz istorije srpskog naroda: Svetozar Miletić, Jaša Tomić, Mihajlo Polit Desančić, Pavle Mačvanski, Aksentije Marodić, Jakov Ignjatović, Josif Runjanin, itd.\nNa uspenskom groblju se nalazi kapela posvećena svetom Jovanu, a u naselju takođe postoji i Crkva Isusa Hrista svetaca poslednjih dana (Mormonska crkva).\nUlaz na Medicinski fakultet\nCrkva Isusa Hrista svetaca poslednjih dana (Mormonska crkva)\nPanorama sajmišta sa Uspenskim grobljem\nJovan Mirosavljavić, Brevijar ulica Novog Sada 1745-2001, Novi Sad, 2002.\nSajmište na Vikimedijinoj ostavi.\nMapa Novog Sada[mrtva veza]\nDetaljna mapa Novog Sada i Sajmišta\nPreuzeto iz „https://sr.wikipedia.org/w/index.php?title=Сајмиште_(Нови_Сад)&oldid=20810710”\nOva stranica je poslednji put uređena na datum 2. septembar 2018. u 11:03 č.


Kad Staniji slučajno sklizne haljina...\nBroj 1\tObjavljeno 11 jul 2012\tPogodaka: 433\tU emisiji "Bračni sudija" koja će se emitovati večeras, gledaoci će imati priliku da premijerno vide verenički prsten, ali i poprsje popularne starlete.\nEmisija “Bračni sudija” (22.15, TV Pink) i ove srede osim supružničkih dilema i razmirica donosi i pregršt zabave. Za to će se potruditi kako učesnici neobičnog kviza tako i žiri i voditeljka Sanja Marinković. Sudije su ovoga puta pevačica Romana Panić, pevač Bata Zdravković i starleta Stanija Dobrojević (na fotografiji). Oni će doneti presudu u sporovima tri bračna para.


Tema: Microsoft radi na implementaciji virtuelne realnostu u Edge\n12.09.2016, 22:56 #1\nWindows 10 Anniversary Update nadogradnja donela je podršku za ekstenzije u Microsoft Edge pregledač, ali ovo je samo jedno od mnogih poboljšanja koje je kompanija planirala za naslednika Internet Explorera.\nIpak, Microsoft je već sada ponudio uvid u još jednu funkciju na kojoj se već uveliko radi. Microsoft je potvrdio da radi na WebVR podršci za Edge pregledač, funkciji koja će omogućiti da sadržaj virtuelne realnosti bude reprodukovan direktno u pregledaču. Virtuelna realnost je sledeća velika revolucionarna stvar u tehnološkom svetu, a Microsoft je jedna od kompanija pionira koje investiraju u novu tehnologiju, pa ima smisla što tim Edge pregledača već radi na WebVR podršci.


Na 21. godišnjicu zločina: Porodice otetih u Štrpcima sve manje vjeruju u pravdu\nObeležavanje 21. godišnjice otmice u Štrpcima, Bijelo Polje, 27. februar 2014.\nU četvrtak se navršila 21 godina od otmice 19 putnika, uglavnom Bošnjaka, iz voza Beograd – Bar u mjestu Štrpci. Grupa uniformisanih osoba predvođena Milanom Lukićem otete putnike je mučila i ubila kod Višegradske banje.\nPorodice žrtava, predstavnici Foruma Bošnjaka, te Bošnjačka stranka položili su vijence na spomen obilježju žrtvama ratova devedesetih u Podgorici, dok će u Bijelom Polju, odakle je najveći broj žrtava, biti otvorena izložba radova za idejno rješenje spomenika žrtvama otmice koji će biti podignut u tom gradu.\nPrijepolje, sjećanje na žrtve otmice u Štrpcima, foto: Danica Gudurić\n"Tražimo od nadležnih organa Srbije se što pre pronađu posmtrni ostaci žrtava, da porodice dobiju status civilnih žrtava rata, a nalogodavci ovog zločina kazne", rekao je za RSE predsednik Ppštine Prijepolje Emir Hašimbegović, koji je u primio porodice žrtava zločina sa područja ove opštine, a na spomen kompleksu "Štrpci" u Prijepolju položeno je cveće. OPŠIRNIJE...\nZa Šefiku Kajević, sestru bliznakinju u Štrpcima otetog Nijazima Kajevića, kao i za ostale članove porodica sve manje je nade da će pravda biti zadovoljena:\n“Očito da Srbija i Crna Gora ne žele ili ne smiju ili ne mogu da se suoče sa ovim zločinom. Svi nalogodavci, svi počinioci, slobodno se šeću i Srbijom i Crnom Gorom Nema pravde da se nađu tamo gdje treba – iza rešetaka. Nema pravde ni da se nama ne daju kosti da ih sahranimo, da se ne skupljamo ovdje u ovoj lokvi vode. Dosta nam je što su oni bačeni u vodu. Tu više nema šta da se kaže. Ako ćemo u Evropu i ako to žele i Srbija i Crna Gora, ovaj zločin konačno mora da se rasvijetli do kraja. Mi kao porodica smo svjesni da oni nijesu živi ali hoćemo da sahranimo njihove kosti”, kaže Šefika Kajević.\nPune istine o zločinu još uvijek nema, a nikada nije utvrđena ni politička pozadina. Od 19 žrtava pronađeni su posmrtni ostaci samo tri žrtve.\nZato uporni apel Foruma Bošnjaka da se zločin rasvjetli, ne zaboravi i ne ponovi:\n“Jer taj zločin je napravljen svjesno od onih koji su to zlo nanijeli gotovo cijeloj bivšoj Jugoslaviji, bez obzira na kojem se terenu odvijao ratni sukob sa ciljem genocida”,\nkaže Husein Ceno Tuzović.\nPored porodica i Foruma Bošnjaka žrtava zločina u Štrpcima u četvrtak su se sjetili i predstavnici Bošnjačke stranke, članice vladajuće, crnogorske koalicije, te funkcioner Socijalemokratske partije Rifat Rastoder.\nNajave iz Srbije sa će poslije godina zataškavanja slučaj Štrpci biti ponovo aktiviran, Rastoder pozdravlja i doživljava kao ohrabrujućim da će pravda biti zadovoljena:\n“Ja se nadam da se taj slučaj neće ponovo arhivirati jer su zaista nagovještaji bili sa zvaničnog nivoa da će taj slučaj ponovo biti otvoren. Tim prije što je ovo trenutak u kojem sama Srbija pokušava da pokaže neko drugo lice, evropsko lice”, navodi Rastoder.\nTužilaštvo Srbije je septembra 2013. godine najavilo mogućnost otvaranja novog postupka, što je dalo nadu da bi mogla biti utvrđena odgovornost za ovaj zločin, a pravda za žrtve zadovoljena. Tim povdom dva puta je u Hagu saslušan Milan Lukić, a Tužilaštvo za ratne zločine potvrdilo da se vodi istraga protiv više osoba u Srbiji i BiH.\nMilan Lukić osuđen je u Hagu na doživotni zatvor, ali ne i za otmicu putnika u Štrpcima.


TEKSAS SE OTCEPLJUJE OD SAD!\nTEKSAS SE OTCEPLJUJE OD SAD:: Prenosimo, u celosti, crno-na-belo... Čak Noris poručio Obami: Teksas se otcepljuje od SAD...\nPrenosimo, u celosti, crno-na-belo...\nČak Noris poručio Obami:\nTeksas se otcepljuje od SAD...\nLegenda američkih akcionih filmova, najavila je u kolumni koju piše za "WORLD NET DAILY" - ideološki rat predsedniku Baraku Obami. Noris je ljutito upozorio da će se, ako Obama nastavi s "levičarenjem", Teksas otcepiti od ostatka SAD i da će se on kandidovati za predsednika te samostalne i naftom bogate države.\n- Od istočne obale prema zapadnoj, Amerika se sve više i više udaljuje od vizije koju su imali njeni tvorci - kaže Noris.\nOn se u kolumni poziva na Džordža Vašingtona i njegov savet da je poželjno biti što manje politički povezan sa stranim nacijama, kao i na upozorenje Tomasa Džefersona da "vladarima ne smemo da dopustimo da nas opterećuju dugovima".\n- Koliko će još to Amerikanci da podnose?! Kad će biti dosta?!\nA revolucija će krenuti u Teksasu - upozorava Noris. I onda će on postati predsednik... Tu, ipak, nije kraj Norisovim mudrostima...\n- Ne kažem da se ni ostale države neće pobuniti, ali Teksas ima istoriju kojom može da dokaže svoj inat. Svi se sećamo da je Teksas bio slobodan pre nego što je ušao u američku Uniju. Od 1836. do 1846, Teksas je bio zasebna republika.\n- Svi koji su neko vreme proveli ovde, dobro znaju šta ćemo mi, Teksašani, učiniti ako situacija u Americi postane preteška - piše Noris koji je svojim čitaocima predstavio pregled istorije Teksasa.\nObama je preživeo predizborne bitke s Hilari Klinton i Džonom Mekejnom, izvukao se iz skandala s optužbama na račun guvernera Roda Blagojevića, odoleva kritikama republikanaca u Senatu, ali, izgleda da je u Norisu - Vokeru, teksaškom rendžeru kog prati reputacija nepobedivog, najzad naišao na dostojnog rivala.\nLegende o Čaku:\n- Suze Čaka Norisa leče rak. Šteta što nikad nije zaplakao.\n- Kad Čak radi sklekove, on se ne odiže od zemlje već gura zemlju nadole.\n- Čak Noris ne spava, on čeka.\n- Čak Noris je jednom ubio dva kamena pticom.\n- Čak Noris nikad neće doživeti srčani napad jer njegovo srce nije toliko glupo da ga napadne.\n- Čak Noris je jednom popio celu bočicu tableta za spavanje, onda je morao da trepne.\n- Čak Noris zna poslednju brojku matematičke konstante pi.\n- Čak Noris ne nosi sat jer on, sam, odlučuje koliko je sati.\n- Čak Noris seks ne smatra seksom ako žena preživi.\n- Čak Noris nikad nije osvojio "Oskar" za glumu jer Čak Noris čak i ne glumi.


KRUNSKA 24, BEOGRAD\n+381 11 303 78 10\n+381 69 271 88 50\nOtkrijte našu akciju\nDO KRAJA FEBRUARA - IZBELJIVANJE SAMO 65 €\nKRUNICE I VINIRI 20% SNIŽENI\nPRIRODAN I LEP OSMEH\nBolji život kreće sa lepim osmehom.\nU Dentalia dental centru smo posvećeni svakom pacijentu, posle prvog pregleda studiozno analiziramo svaki slučaj, zajedno donosimo najbolju odluku sa jasnim krajnjim ciljem, a to je prirodan i lep osmeh!\nUSLUGE NA AKCIJI\nDO KRAJA MESECA:\nAKCIJA DVA IZBELJIVANJA PO CENI JEDNOG:\n130 € ili jedno za 65 €\nU našoj ordinaciji se bavimo svim uslugama na polju estetske stomatologije:\nSVE\tIZBELJIVANJE RADOVI ORDINACIJA\n„Hvala Dentalia timu, izbeljivanjem zuba postigla sam savršen osmeh.”\n„Prezadovoljna uslugom, posle mog iskustva vrlo rado ću posećivati zubara.”\n„Za svaku preporuku, ovde sam dobio pravu uslugu i savete, više nemam problema sa zubima.”\nDentalia je stomatološki centar, koji je lokalizovan u samom centru Beograda u jednoj od najlepših gradskih ulica. Naš stručni tim stoji uvek na raspolaganju sa jednim ciljem- pružiti najbolju uslugu ka postizanju zajdničkog cilja, a to je lep osmeh! To možemo da garantujemo dugogodišnjim iskustvom na polju stomatološke protetike i implantologije kao i korišćenjem najnovijih instrumenata i materijala. U našem centru ćete se osećati prijatno, jer smo spoj modernog i tradicionalnog, ovde ćemo Vam posvetiti posebnu pažnju u planiranju Vašeg najlepšeg osmeha, jer samo uz detaljan i studiozan plan je moguće doći do rešenja koje treba da bude vaš najlepši osmeh.\nUverite se i posetite nas, nalazimo se u Krunskoj 24!\nOd ponedeljka do petka 10:00 - 18:00 , Subotom po pozivu


Republika / NESAVESNI POJEDINCI LAKOVERNIMA NUDE RECEPTE I NAVODNE LEKOVE PROTIV KORONAVIRUSA: Ne lečite Kovid "lekovima" nadrilekara!\nsreda, 25. 11. 2020.| 06:47\nLečenje obolelih od korone veoma je kompleksno i samo lekar zna kakav izbor lekova treba napraviti, upozorava magistar farmacije Branislava Daskalović, menadžer CHC tima za zapadni Balkan iz "Hemofarma"\nU vreme kada se broj obolelih od koronavirusa vrtoglavo uvećava, a posledice infekcije mogu biti i fatalne, nemali broj pacijenata u Srbiji odugovlači s javljanjem lekaru kada osete prve simptome. Bežeći od testiranja zbog straha od zadržavanja u bolnici ili neophodne izolacije, ovi pacijenti ili čekaju da bolest prođe "sama od sebe" ili pomoć traže od lica koja putem društvenih mreža obmanjuju ljude nudeći "specijalne maske koje ubijaju virus" ili "spasonosne kombinacije" raznih biljaka, a neki čak daju savete o izboru i doziranju raznih lekova protiv korone.\nSLUŠAJTE SAMO LEKARA\n- Lečenje obolelih od KOVID-19 veoma je kompleksno i samo lekar zna kakav izbor lekova treba napraviti u terapiji da bi ona bila efikasna i donela određenom pacijentu benefite u lečenju. Terapija se određuje individualno i mora da bude usklađena i s drugim bolestima ukoliko pacijent ima i neko hronično, paralelno oboljenje. Jedino lekar može odrediti potrebnu dozu određenog leka, a opet u skladu s drugim lekovima i ukupnim zdravstvenim stanjem pacijenta. Zato nikada sami ne uzimajte lekove na osnovu preporuka nadrilekara sa društvenih mreža ili "iskustava pacijenata" sa internet-portala. Posledice lakovernosti i samolečenja u ovom slučaju mogu biti tragične - upozorava magistar farmacije Branislava Daskalović, menadžer CHC tima za zapadni Balkan iz "Hemofarma".\nI mada su za nadrilekarstvo i nadriapotekarstvo zakonom predviđene ozbiljne kaznene mere, pandemiju koronavirusa prati poplava nestručnih saveta nekompetentnih i nesavesnih savetodavaca koji se oglašavaju na društvenim mrežama. Neki od njih, primera radi, preporučuju preventivnu upotrebu određenih antibiotika, kao zaštitu od koronavirusa.\nDASKALOVIĆEVA: Terapija se određuje individualno i mora da bude usklađena i sa drugim bolestima ukoliko pacijent ima i neko hronično, paralelno oboljenje\n- Moram da podsetim da antibiotici ne deluju protiv virusa, već protiv bakterijskih infekcija. KOVID-19 je uzrokovan virusom, pa samim tim ne može da se prevenira antibioticima. Oni smeju da se koriste isključivo po preporuci lekara. Prilikom uvođenja antibiotika u terapiju lekar uzima u obzir moguće postojanje alergije na antibiotike, uzrast pacijenta, stanje funkcije jetre i bubrega, kao i druge lekove koje pacijent trenutno uzima. Neodgovarajući antibiotik ili nepravilno doziranje mogu izazvati brojna neželjena dejstva sa ozbiljnim posledicama i zato se ovi lekovi nikada ne smeju uzimati "na svoju ruku" - kategorična je naša sagovornica.\nNajčešći simptomi KOVID-19 su visoka temperatura, umor i suvi kašalj. Kod nekih pacijenata mogu se javiti i zapušenost ili curenje nosa, bolovi u grlu i dijareja. Ovi simptomi su obično blagi i javljaju se postepeno. Većina ljudi (oko 80 odsto) oporavi se od virusa bez posebnih terapija. Međutim, svaki pacijent koji dobije visoku temperaturu, kašalj i probleme sa disanjem treba da potraži lekarsku pomoć istoga dana.\nZaboravite lozovaču, ren, biber i alevu papriku\nVotka i ren, lozovača sa belim lukom, šljivovica sa biberom i alevom paprikom, slede kokteli srebrne vodice, joda i hidrogena, potom kombinacije raznih eteričnih ulja kojima bi trebalo mazati grudni koš ili se inhalirati ukoliko dođe do upale pluća. Sve se to navodi kao "lekovito i delotvorno baš protiv korone"! Ponuda recepata na društvenim mrežama brojna je i neverovatna. A kakva je to opasnost za lakoverne pacijente?\n- Ti pacijenti mogu da izgube čak i život, prema aktuelnoj statistici, svaki šesti zaraženi koronavirusom razvije teške simptome i ozbiljne respiratorne probleme. Stariji ljudi, kao i pacijenti sa hroničnim bolestima, češće imaju teži oblik oboljenja. Za ovakvog pacijenta svako odugovlačenje da se javi lekaru veliki je rizik jer često razvijaju obostranu upalu pluća. Lakoverno isprobavanje recepata sa društvenih mreža može samo da im oduzme dragoceno vreme, ali i dodatno pogorša stanje bolesti i rezultira gubitkom života - upozorava magistar farmacije mr pharm. Branislava Daskalović.\nDa li u ovom trenutku postoje lekovi ili terapije koje mogu da spreče ili izleče KOVID-19?\n- Neki lekovi mogu da pruže olakšanje i ublaže simptome, ali, zasad, ne postoje dokazi da ijedan postojeći lek može da spreči ili u potpunosti izleči ovu bolest, koja predstavlja ozbiljan javno-zdravstveni problem. Vakcina je ta koja u ovom trenutku pruža najveću nadu i dobra je vest za čovečanstvo da se KOVID-19 može sprečiti vakcinom. Ohrabruje i činjenica da naša država već aktivno radi na nabavci vakcine. Ipak, dok vakcina ne stigne, a moramo znati da će za to biti potrebno vreme jer sve zemlje sveta danas čekaju tu vakcinu, na svima nama je da se pridržavamo mera zaštite, a ukoliko se razbolimo, tražimo isključivo pomoć lekara - poručuje farmaceut Branislava Daskalović.\nSrbija Lečenje Lekovi Recepti Korona Koronavirus KOVID-19


superliga evrope bogati propao projekat 5 klubova ostalo uz superligu real madrid juventus | Sport | Fudbal\nNI Niš 29°\n26. jun, 15:19\nSAMO JOŠ 5 KLUBOVA VERUJE U SUPERLIGU: Najlošija procena u istoriji fudbala, treba li ih kazniti? (ANKETA) 5 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nSAMO JOŠ 5 KLUBOVA VERUJE U SUPERLIGU: Najlošija procena u istoriji fudbala, treba li ih kazniti? (ANKETA)\n21.04.2021. / 07:41\nAutor Milutin Vujičić 21.04.2021. / 07:41\nMožda su znali da namirišu pojačanja, ali...\nZvanično je počeo raspad Superlige, samo 48 sati od njenog uspostavljanja!\nU nedelju uveče 12 bogatih klubova krenulo je protiv UEFA tako što je kreiralo poluzatvoreno takmičenje, međutim nakon žestoke reakcije nadležnih, ali i drugih klubova, fudbalera i trenera iz svojih redova, pa i navijača - projekat je počeo da propada.\nKRAJ: SUPERLIGA NESTALA USRED NOĆI, FUDBAL JE POBEDIO! Svi Englezi odustali, pa se javila liga osuđena na PROPAST!\nPočelo je kolebanjem Čelsija, čiji su navijači napravili haos na ulicama pred utakmicu, da bi domino-efekat pokrenuo Mančester siti koji se prvi oglasio i rekao da odustaje od Superlige.\nTaj trend pratili su i ostali engleski klubovi (Čelsi, Junajted, Liverpul, Totenhem i Arsenal), kojima je UEFA navodno ponudila ozbiljan novac da to urade, a malo pre nego što će se oglasiti iz Superlige i poručiti da projekat i dalje živi - stigle su informacije da se premišlja još jedan klub.\nZvanični izvor iz Intera je za agenciju Ansa rekao da je "Superliga projekat koji više ne zanima klub", što znači da bi i "nerazuri" uskoro mogli da se oglase i kažu - nećemo!\nSVI DETALJI |\nOTKRIVENO - OVAKO JE PUKLA SUPERLIGA BOGATIH: Daš im ponudu koju ne mogu da odbiju!\nTako su uz ovaj projekat ostali još samo: Real Madrid, Juventus, Barselona, Atletiko i Milan.\nNezadovoljstvo dolazi iz redova "rosonera", spekulisalo se da je Atletiko blizu odluke da se povuče, dok će Barselona sve uraditi po protokolu - i prvo će pričati sa svojim članovima.\nČini se da su ideji Superlige ostali verni samo Real Madrid i Juventus - idejni tvorci takmičenja.\nZbog toga bi na kraju oni mogli da snose najveće posledice, odnosno njihovi čelni ljudi Florentino Perez i Andrea Anjeli koji očigledno nisu bili dovoljno taktički (ovoga puta).\nOčekujete li kazne?\nDa li treba kazniti klubove iz Superlige?\nSamo njihove vlasnike isterati iz fudbala\nTreba im zabraniti učešće u Ligi šampiona na godinu dana\nDa, apsolutno sve - novčano!\nTreba kazniti samo Real Madrid i Juventus\nNAROD MRZI SUPERLIGU, KRIK NAVIJAČA PROSLAVIO POBEDU: Nema lige bogatih, Englezi u transu! (VIDEO)\nPOČELO JE! PADAJU "GLAVE" ZBOG SUPERLIGE: Mančester junajted ostaje bez GLAVNOG čoveka!\nBOMBA U LIVERPULU! FUDBALERI SE POBUNILI, NEĆE DA IGRAJU LIGU BOGATIH: Verni smo navijačima i klubu, a ne Superligi!\nSuperliga Evrope real madrid juventus atletiko madrid ac milan barselona\n23.04.2021. / 11:46\nKazniti naravno i to kvalifikacijama za ligu šampiona od početka do kraja kako za male i lošije kotirane klubove tako i za velike.Ograničiti klubove na po tri ili četiri stranca da nemaš klub u kome imaš više stranaca nego domaćih fudbalera.Da menadžeri prestanu da budu treneri .Fudbal kao sport treba da ostane sport a ne industrija.\n21.04.2021. / 08:21\nАко Јувентус још мало издржи, имаће прилику да освоји титулу - остаће последњи. Није ЛШ о којој су сањали, али титули се у зубе не гледа\n21.04.2021. / 08:09\nOvo je bila prilika da fudbal konacno dobije prave vrednosti.. ali na zalost nije uspelo, da su se tih 12 odvojili koncno bi se fudbal resio virusa I ostali klubovi bi zaziveli, a ovih 12 bi vremenom sigurno propali... Steta navijao sam da propadnu, jer ne mozes sam protiv svih\nLIGA ŠAMPIONA STIŽE U BEOGRAD, ON JE TRENER KOJI JE DONOSI! Stefanović o...\nEKSKLUZIVNO: SRBIJA OSTALA BEZ TIMA U LIGI ŠAMPIONA! "Bili smo spremni d...\nOTIŠAO "DA POGINE", PA OSVOJIO AFRIKU! Perišić za MONDO: Beton liga, drž...\nJA SAM SRBIN, NE BALAVIM ZA EVROPOM! Stolica ga obožava, a Aleksandar po...\nSRPSKI NAPADAČ SA FARSKIH OSTRVA ZA MONDO ANALIZIRA RIVALA BORCA: Nenad ...


Foto: Printscreen/ Adr, Foto: Printscreen/ADR\n08.01.2018. 12:02h 08.01.2018. 12:03h\nNemački javni servis ARD se u prilogu od 3 i po minuta pozabavio hrvatsko-slovenačkim sukobom oko granice u Piranskom zalivu. Prilog je najavljen tako što je situacija opisana kao ''lakrdija s potencijalom konflikta''.\nPrilog koji je emitovan u dnevniku počinje snimcima iz Piranskog zaliva na kojima se vide razne barke i plovila, a lokacija se opisuje kao ''slikarski lepa i mirna'', no na pučini zaliva se zato ''odigravaju drame''.\nARD je isplovio s hrvatskim ribarom Ecijom Kocijančićem i pratio ga tokom ribolova, snimivši i ''grotesknu scenu'' u kojoj veći hrvatski policijski brod blokira manji brod slovenačke policije.\n''Slovencima posle više pokušaja preostaje samo da preko megafona upozore hrvatskog ribara da napusti slovenačke vode, inače će morati da plati visoku novčanu kaznu'', kaže se u prilogu. Alen Klabot iz istarske policijske uprave kaže za ARD da se oni ''samo drže uputstva hrvatske vlade'', za koju granica ide sredinom Piranskog zaliva.\nErjavec se žali da Hrvatska ne poštuje dogovoreno Ističe se da ''vlada u Zagrebu ne priznaje pre pola godina donetu arbitražnu presudu'', zbog ''nepravilnosti u procesu'', te predlaže nove pregovore o granici. Andreja Metelko Zgombić iz Ministarstva spoljnih poslova govori o ''preteranim, pa i ekstremnim teritorijalnim zahtevima Slovenije'', što je ''godinama sprečavalo postizanje zadovoljavajućeg bilateralnog sporazuma''.\nSlovenačka vlada, pak, odbija nove pregovore i odluku arbitražnog suda u Hagu smatra obavezujućom. Slovenački ministar spoljnih poslova Karl Erjavec u prilogu ARD kaže da su ''s hrvatskom stranom pregovarali 20 godina, ali su svi pregovori propali jer se Hrvatska nije držala dogovorenog'', te je Slovenija sada u situaciji da ''mora da brani međunarodno pravo, principe pravne države i evropsko pravo''. Na kraju priloga se novinari ARD vraćaju hrvatskim ribarima, koji kažu da im je svega dosta i da razmišljaju da odustanu od ribarenja ako stalno mora da ih štiti policija, a prete im i visoke novčane kazne iz Slovenije.\n''Uz to, ovde ima sve manje riba'', zaključuje ARD svoj prilog o hrvatsko-slovenačkom graničnom sporu u Piranskom zalivu.\nFoto: Printscreen/ Adr\nDESNIČARKA RUŽA TOMAŠIĆ PRIZIVA VOJSKU: Slovence treba suočiti sa silom\nADRnemački medijiPiranski zalivSlovenijaHrvatskasukob


Narodna biblioteka „Srboljub Mitić“ Malo Crniće: Za korak ispred, za knjigu iznad - TV, radio i internet Biser, Pozarevac\nNarodna biblioteka „Srboljub Mitić“ Malo Crniće: Za korak ispred, za knjigu iznad\nObjavio / la:RTV Biser | 19 avg, 2020 - 12 : 30 | "Malo Crniće - veliko nasleđe", Događaji, Malo Crniće | 0\nŠta je grad bez biblioteke, šta je čovek bez knjige…\nPrema saznanjima naučnika, prve biblioteke nastale su pre više hiljada godina. Pri iskopavanju starog grada Ura, u Mesopotamiji, naučnici su otkrili glineni pečat. Bio je cilindričnog oblika s natpisima i pripadao je prvoj biblioteci.\nOko 700. godine pre nove ere narod Mesopotamije imao je dobro uređene biblioteke po svojim hramovima i palatama. Knjige su u tim bibliotekama bile glinene pločice ispisane klinastim pismom. Hiljade takvih pločica raspoređenih prema područjima nauke, sačinjavale su zbirke koje su predstavljale prve prave biblioteke. Jedna od njih tzv. Asurbanipalova biblioteka, s oko 22.000 glinenih pločica, danas se čuva u Britanskom muzeju u Londonu.\nI Egipćani su imali biblioteke koje su čuvali sveštenici po hramovima. Knjige su bile napravljene u obliku svitaka od papirusa. Najčuvenija biblioteka svih vremena bila je u Aleksandriji stvorena 300. godine pre nove ere. Imala je najmanje 70.000 svitaka od papirusa.\nMože se slobodno reći da je ta biblioteka imala više svitaka, nego što neke današnje biblioteke imaju knjiga u svojim fondovima. Ali, bilo da su male i velike, bogate ili siromašne, svaka biblioteka ima svoje čitaoce, iako smo u eri novih tehnologija koji iz dana u dan sve više napreduju i skreću pažnju sa papira i korica.\nU Srbiji je prva bila Miloševa biblioteka\nPrva državna biblioteka u Srbiji osnovana je 1815. godine pri Knjaževskoj srpskoj kancelariji, kao i lična Miloševa biblioteka. Smatrajući da je taj fond priključen kasnije fondu Narodne biblioteke, i da je to bio njen zametak, neki istraživači uzimaju 1815. kao godinu stvaranja, odnosno prapočetka nastanka Narodne biblioteke.\nU razdoblju snažnijeg kulturnog uspona, od 1832. do 1845. godine, pored Narodne biblioteke, nastaju svi tipovi biblioteka školske, specijalne, naučne i čitališta, kao preteče javnih narodnih biblioteka.\nOsnovni fond novoosnovane Narodne biblioteke činili su pokloni. Biblioteka je u godini osnivanja odlukom kneza Miloša dobila i obavezni primerak, čime su joj odredeni status i funkcija državne nacionalne biblioteke. Narastala je postepeno – u stalnoj borbi za minimalne radne uslove i odgovarajući smeštaj. Preseljena je u Kragujevac (1833), zatim vraćena u Beograd (1835), a onda po Beogradu seljena do 1853. godine, kada dobija prvog „praviteljstvenog“ bibliotekara Filipa Nikolića. Tada počinje stručno uređivanje Biblioteke i razvoj srpskog bibliotekarstva. Nikolić je izdvojio osnovne i posebne fonždove, izradio inventare, autorski i predmetni katalog i prva Pravila za Biblioteku. Njaga nasleđuje Đura Daničić, koji je od 1853. do 1859. godine obavio niz značajnih poslova, utvrdio koncepciju nabavne politike, započeo izradu tekuće nacionalne bibliografije, proširio obavezni primerak na periodiku, utvrdio karakter i ime Biblioteke, uveo zastitu knjižnog fonda i redovno obaveštavanje javnosti publikovanjem godišnjeg izveštaja o radu Biblioteke.\nOd Miloševe biblioteke do prvog čitališta u Malom Crniću prošlo je skoro sedam decenija\nPrvo čitalište u opštini Malo Crniće, poznatije kao „Družbena čitaonica“, osnovano je 14. januara 1879. godine. Biblioteka je osnovana 5. decembra 1966. godine i dobila je ime „14. oktobar“, a sadašnji naziv „Srboljub Mitić“ dobija Odlukom Skupštine opštine Malo Crniće trideset godina kasnije, tačnije 5. septembra 1996. godine.\nKao i ostale ustanove kulture, a naročito biblioteke, kroz vreme su bile i uništavane, ali i sređivane, dograđivane su prostorije, fondovi knjiga su bivali veći, jer je i članstvo bivalo brojnije. Tako je i biblioteka u Malom Crniću doživljavala razne promene.\nS obzirom na to da je Stig bogat kraj, ne samo po obradivoj zemlji, već i po talentovanim ljudima, muzičarima, slikarima, ali i piscima i pesnicima, tako su i kulturne ustanove postale mesto za rad i promociju nadarenih ljudi. Domovi kulture, Mesne zajednice, čitaonice okupljale su žitelje malih sredina željnih da saznaju nešto novo, da čuju i vide svoje komšije kako čitaju pesme, odlomke svojih priča, predstave se u nekom drugom svetlu. Kasnije su oni koji su rođeni „pod srećnom zvezdom“, svoj talenat mogli da iskažu i van svojih sredina, neki čak i van granica zemlje.\nOni koji su ostali, trudili su se da sačuvaju ono što im je davno zaveštano, pa tako i žitelji opštine Malo Crniće čuvaju svoje kulturno nasleđe, među kojima je i Narodna biblioteka „Srboljub Mitić“, jer će to biti mesto njihovih okupljanja na raznim književnim večerima, promocijama knjiga, časopisa, ali i drugih sadržaja.\nPočeci biblioteke u Malom Crniću\nPrema podacima iz 1880. godine, u prvom polovini godine „Družbena čitaonica“ je imala 13 članova, a do kraja godine 18. Godišnja članarina bila je 12 dinara. Čitaonicu nije pomagala tadašnja opština, ali je veliku pomoć primala od vlasnika malocrnićkog mlina Ignjata Bajlonija i njegovih sinova koji su osim pretplate za novine: „Srpske novine“, „Istok“, „Težak“ i „Politiku“ obezbeđivali prostorije, potreban inventar, pa se pretpostavlja da je bila veoma dobro opremljena.\nPismeni meštani Malog Crnića su pored navedenih novina mogli da pročitaju i listove kao što su: „Srpska zora“, „Javor“, „Hrvatski vjesnik“, „Zastava“, „Srpski list“, „Videlo“, „Neven“, „Gospodarski list“, „Narodni list“, „Iver“, „Land und Meer“, „Kikiriki“. Ukupno je bilo 15 periodičnih publikacija, od toga pet na stranim jezicima, dve na češkom i tri na nemačkom jeziku. Osim pomenute periodike ova čitaonica je imala i 46 knjiga.\nPopularne su bile „čitaoničke besede“ organizovane kao vrsta zabave za meštane. Prilagođavane su ukusu slušalaca tako da je pored zanimljivih beseda zastupljena kako narodna, tako i umetnička muzika. Ne zna se tačno koliko je dugo čitaonica u Malom Crniću radila.\nSkupština opštine Malo Crniće na zajedničkoj sednici svojih veća, dana 5. decembra 1966. godine, a na osnovu Zakona o bibliotekarstvu, donela je odluku o osnivanju Opštinske biblioteke kao samostalne ustanove. Ime je određeno po danu 14. oktobar 1944. kada je Opština Malo Crniće oslobođena od fašističkog okupatora. Jednoglasno je za prvog direktora izabran pesnik Srboljub Mitić.\nZbog nedostatka prostorija i drugih objektivnih razloga zvanično je registrovana tek u junu 1967. godine. Nakon adaptacije dodeljenih prostorija direktor Matične biblioteke Opštine Malo Crniće, kako je upisano u sudski registar 31.07.1967. godine, bio je Srboljub Mitić iz Crljenca. Biblioteka je imala svoj Savet kao organ upravljanja koga je uz saglasnost Saveta za prosvetu, kulturu i fizičku kulturu postavljao direktor biblioteke.\nTokom 1967. godine biblioteka je oživela rad u deset samostalnih ogranaka na terenu Opštine i to u sledećim naseljima: Veliko Crniće, Veliko Selo (Malo Crniće), Crljenac, Boževac, Smoljinac, Kalište, Toponica, Batuša, Kula i Kravlji Do. Na osnovu izveštaja o radu tadašnjeg direktora biblioteke Srboljuba Mitića, za period 1967 – 1968. godine, biblioteka je raspolagala knjižnim fondom od 2.334 knjige. U registar čitalaca, tada je bio upisan 71 član, od kojih su 16 čitalaca su bila deca. Ukupno je u Matičnoj biblioteci i ograncima bilo je 9.025 knjiga.\nOdlukom Skupštine opštine Malo Crniće, od 31.05.1993. godine o osnivanju Centra za kulturu, Matična biblioteka „14. oktobar“ počinje sa radom u okviru Centra kao radna jedinica (posebna delatnost), bez svojstva pravnog lica. U tom periodu stagniraju sa radom ogranci u selima, ali su zato aktivnije školske biblioteke. Fond knjiga u Matičnoj biblioteci je raznovrsniji i bogatiji. Čitaocima je tada na raspolaganju bilo 19.500 knjiga svih žanrova.\nPosle smrti Srboljuba Mitića 1993. godine ustanovljena je od strane Skupštine opštine Malo Crniće književna nagrada „Srboljub Mitić“ koja se svake godine na dan Opštine 14. oktobra dodeljuje autoru najbolje knjige pesama u toj godini.\nGodine 1995. Skupština opštine Malo Crniće donosi ponovo odluku o osnivanju biblioteke „14 oktobar“ kao samostalne institucije. Međutim, iz objektivnih razloga, Biblioteka i dalje radi u okviru Centra za kulturu. Knjižni fond je u kontinuiranom porastu i dostiže cifru od oko 29.000 knjiga. Kao problem pojavljuje se obrada knjiga, jer je u knjigu inventara upisano samo 18.774 knjiga. U pomenutom periodu Bibliotekom su rukovodili direktori Centra za kulturu: Dušanka Pantić, Dušica Milutinović i Novica Stojimirović dok je u na poslovima knjižnjičara radio Živan Marković. Od 05.09.1996. godine, na osnovu Odluke Skupštine opštine Malo Crniće biblioteka nosi naziv „Srboljub Mitić“.\nNovo ruho biblioteka dobija tek početkom ovog veka\nBez grejanja, vode, gromobrana i adekvatnog prostora za knjige, bibliotek „Srboljub Mitić“ je bila sve do 2002. godine. Za ovih 18 godina, sve što je nedostajalo je nadoknađeno, ali i mnogo više. Od sredstava koje dobija od lokalne samouprave, svake godine je ulagano u nešto drugo, svaka prostorija je dobila svoju namenu, a zimi je toplo. Obezbeđeni su nameštaj, police i dr.\nDanijela Božičković Radulović, direktorka Biblioteke od 2016. godine\nBiblioteka je kulturna i informaciona ustanova\nBiblioteka mora biti mesto gde će se čitaoci lepo osećati, a ne „mračna kutija“ u koju se uđe samo da se pozajmi knjiga, a da ih pritom gleda namrgođena bibliotekarka preko naočara. Prema rečima sadašnje direktorke Danijele Bižičković Radulović, to nije slika moderne biblioteke i navodi da su zaposleni u biblioteci uvek na raspolaganju žiteljima za svaku vrstu pomoći koja je u njihovoj nadležnosti, kao i da prate interesovanja svojih korisnika.\nS tim u vezi, Narodna biblioteka „Srboljub Mitić“ u toku godine organizuje razna predavanja, tribine, radionice za decu, ali i promocije knjiga, kako autora iz Braničevskog okruga, tako i iz cele Srbije.\n„Pored toga, u poslednje četiri godine, poboljšani su uslovi za rad zaposlenih, ali i za članove. Otvorena je elektronska učionica, od zapuštene letnje scene napravljena je čitaonica i sala za promocije. Sređena su i još neka odeljenja, zamenjeni su podovi i prozori i uvedeno je centralno grejanje, što je za ovu ustanovu veliki napredak, jer ide u prilog i zaposlenima, i čitaocima, ali i knjigama za koje postoje određeni standardi čuvanja. Tako biblioteka normalno funkcioniše tokom cele godine, što je ranije bilo nemoguće“, ističe direktorka i dodaje da najviše ponosna što je napravljeno odeljenje za decu, jer se oni raduju svakoj poseti biblioteci.\nOd hodnika je napravljen galerijski prostor u kojem se nalazi stalna postavka, ali se organizuju i izložbe slika, naročito zavičajnih slikara, zatim dokumentarnih fotografija. Svih 300 kvadrata biblioteke su funkcionalno iskorišćeni.\nNo, osim dobre volje i timskog rada, neophodna je i podrška lokalne samouprave, kako moralna, tako i finansijska, koja je, ipak, najvažnija kako bi jedna ustanova mogla da opstane. Ova biblioteka to i ima.\nBibliotečki fond sve bogatiji\nPočetkom ovog veka, tačnije 2002. godine, jedan od prvih poslova koje je radila Zorka Stojanović, koja je kasnije bila na čelu ove ustanove u nešto više od dva mandata, bila je revizija, tj. popis knjiga. S jedne strane vrlo zahtevan posao, ali, pak, s druge i izuzetno zanimljiv, jer se u većini slučajeva mogu naći izgubljene knjige.\nZorka Stojanović, nekadašnja direktorka Biblioteke\n„U to vreme nije bilo grejanja, u biblioteci je bilo hladno. Čini se, težak period, ali sad mi je taj trenutak najdraži, jer da nisam došla u biblioteku, ne bih je zavolela“, priseća se Zorka Stojanović. „Posao u biblioteci sam počela revizijom knjiga, izradom topografskog kataloga i evidentiranjem kniga. Najteži posao. Tada smo imali oko 29.000 knjiga. Najdraže mi je bilo kada sam pronašla knjige „Beli mlin u dolini Mlave“, pa sam ispod tepiha izvukla knjigu „Bradača“, zatim „Zaova“ – neobrađena knjiga, kao i neotpakovani kompleti novijih izdanja“, priča Zorka Stojanović koja, pronašavši nekolicinu starih knjiga, nije ni slutila da će 2004. godine osnovati Zavičajni fond.\nBibliotečki fond se skoro udvostručio za 18 godina, pa se trenutno sastoji od 46.000 knjiga domaćih i stranih autora, među kojima su i publikacije, periodike, časopisi i dr.\nNedavno je biblioteka postala bogatija za izuzetan primerak porodičnog lista „Zvezda“ br. 90 od 17. oktobra 1889. godine. Od 3. avgusta se nalazi u Fondu stare i retke knjige, zahvaljujući Vojkanu Ivkoviću, pesniku, hroničaru, strasnom kolekcioanru starih i retkih knjiga, periodike, i ostale bibliotečke građe. Izdvojio je ovaj primerak iz svoje privatne biblioteke i poklonio biblioteci “Srboljub Mitić”. „Zvezda“ predstavlja list za zabavu. Vlasnik je bio St. M. Veselinović, a urednik Janko M. Veselinović. Izlazio je u Beogradu, a štampan je u štampariji Petra K. Tanaskovića. U ovom broju objavljena je pesma „Rob i bulbul“, pripovetka „Dopisnik iz kasabe“, autora Svete Đorđevića, pesma „Iz proletnih elegija“, kao i tekstovi „Jelenin muž“, autora Đovanija Verge (u listu izlazio u nastavcima), kao i repertoar Narodnog pozorišta. „Zvezda“ je izlazila četvrtkom i nedeljom, a prodavala se po ceni od 1 dinara ili 1 krune.\nU biblioteci se trenutno radi na sređivanju fonda Stare i retke knjige, u kojem se čuvaju knjige iz sredine 19. veka, a uvek je otvoren poziv za ljude koji imaju stare i retke knjige i žele da ih poklone biblioteci, kako bi se fond proširio i tako pružila mogućnost članovima da ih čitaju.\nOsim starih knjiga, biblioteka prati i aktuelna dešavanja u domaćem i svetskom izdavaštvu, ali i osluškuje interesovanja korisnika. Svake godine se obogaćuje književni fond novim naslovima, tako da oni ne nedostaju.\nKako smo u jeku leta, te smo sprečeni da putujemo ili posećujemo različita dešavanja, direktorka Danijela Božičković Radulović preporučuje čitanje knjiga i odlučuje se za bilo koju knjigu poznate spisateljice Trejsi Ševalije. S obzirom na to da se nalazimo u teškom periodu, treba izabrati tzv. laku literaturu.\n„Uvek sam za literaturu koja pozitivno utiče na psihu i koja nas održava „na površini“, a mislim da je leto, uslovno rečeno, za laku literaturu“, ističe direktorka.\n„Ako neće breg Muhamedu, onda će Muhamed bregu“\nSvake godine biblioteka organizuje različite atraktivne programe i sadržaje namenjene deci i mladima. Ove godine su oni izostali zbog pandemije izazvane koronavirusom i mera propisanih od strane Vlade Republike Srbije kojima se zabranjuju okupljanja i organizacije programa.\nOno na šta su posebno ponosni zaposleni u biblioteci, jesu dosadašnji realizovani programi namenjeni deci najmlađih uzrasta. Kako kaže direktorka, da ne bi čekali da im dođu čitaoci, naročito oni najmlađi, oni su se odlučili da biblioteku odvedu do čitaoca, pa su obišli sve vrtićke grupe u opštini Malo Crniće i predstavili biblioteku na nešto drugačiji način.\n„Koleginice i ja smo se kostimirale u životinje i izvele igrokaz, a pritom smo donele tzv. „metar knjige“ koje su otprilike visine kao deca, možda od nekih i više. Deca su svojim malim rukama uzimala knjigu i gledala je kao „ćup blaga“, priča direktorka Radulović.\nOsim na najmlađe čitaoce, zaposleni u bibilioteci redovno brinu i o svojim najstarijim čitaocima. Za vreme vanrednog stanja, dostavljane su im knjige na kućnu adresu, a Zorka Stojanović je preko društvenih mreža slala linkove kao preporuke koje bi knjige mogli da pročitaju i tako upotpune vreme provedeni u svojim domovima, jer, podsećamo, u Srbiji je bila na snazi i zabrana kretanja u određenim periodima.\nZorka Stojanović, bivša direktorka biblioteke, redovno uređuje i sajt ove ustanove, kao i Fejsbuk stranicu, preko kojih čitaoci mogu da se informišu, kako o dešavanjima u biblioteci, tako i svemu što se dešava na teritoriji opštine Malo Crniće, što je u mnogome bilo značajno tokom vanrednog stanja.\nTokom godine u biblioteci se organizuje oko 50-ak različitih programa. Osim toga, biblioteka se bavi i izdavaštvom. Svake godine se štampaju zbornici, raspisuju se različiti književni konkursi – za rodoljubivu pesmu, ljubavnu pesmu, kratku priču, putopis, a uskoro bi trebalo da se objavi Zbornik recepata i priča o receptima.\n„S obzirom na to, hteli mi to da priznamo ili ne, da se knjige manje čitaju, a više neki drugi sadržaji, onda smo došli na ideju da raspišemo konkurs za pisanje recepata, koje će pratiti, recimo, i neka anegdota, jer, čini mi se da su knjige recepata u današnje vreme dosta čitane“, uočava direktorka i najavljuje Zbornik recepata za septembar, u kojem će se naći i recepti starih i, možda, zaboravljenih jela.\nA, da li nešto nedostaje biblioteci?\nPrema rečima Zorke Stojanović, neke knjige još uvek nisu našle svoje mesto na policama, jer police nedostaju. Međutim, iako nisu izložene, knjigu su zaštićene, traži se način da se smeste onako kako je neophodno. „Nama, jednostavno, nedostaje depo, posebno za čuvanje periodike, koja mora da se čuva određeni vremenski period shodno Zakonu o bibliotekarstvu i nedostaje prostor za otkup knjiga dok „čekaju“ na obradu“, ističe Zorka Stojanović.\nFond biblioteke sadrži i oko 1.000 starih i retkih knjiga, koje je Zorka Stojanović kupovala od svog novca, a neke knjige su dobijene na poklon. „Postoji dobra saradnja između pisaca i biblioteke. Rade Obradović iz Velikog Popovca, nikada ne dođe „praznih ruku“, uvek nam donese na poklon neku lepu i retku knjigu, takođe i Vojkan Ivković koji nam je mnogo knjiga poklonio“, kaže Zorka i koristi priliku da se zahvali koleginici Tatjani Živković iz Narodne biblioteke „Ilija M. Petrović“ u Požarevcu koja je sve duplikate knjiga odvojila i poklonila biblioteci u Malom Crniću.\nIzdavačka delatnost uspešna već 14 godina\nIzdavanjem knjige Milijane Dačić iz Boževca započela je izdavačka delatnost Biblioteke – krajem 2006. i početkom 2007. godine Usledile su knjige pod zaštitnim znakom Biblioteke: Raše Perića, književnika iz Petrovca na Mlavi „Berba svetlosti“ i Katarine Miletić iz Šapina „Kako srce kaže“. Zajedno sa Udruženjem književnika Srbije – Podružnice za Braničevski okrug, Biblioteka se pojavljuje kao izdavač zbornika radova članova Podružnice „Satkano od snova“ i zbirke poezije „Uzorak davnog sna“ Jovana D. Petrovića. Zajedno sa nedeljnim listom „Reč naroda“, Biblioteka „Srboljub Mitić“ je izdavač i antologije najlepših pesama Srboljuba Mitića „Stolpnik i ukun“ koju je priredio Siniša Ristić, književnik iz Požarevca.\nPrvi direktor biblioteke, kao što smo već i pomenuli, bio je Srboljub Mitić, (rođ. 1932. u stiškom selu Crljencu). Bio je prvi direktor Matične biblioteke „14. oktobar“ Malo Crniće, 1966.-1971. godine.\nPosle njega dolazi Dragoslav Živadinović, (rođ. 1926. u Kalištu). Upravnik Matične biblioteke Opštine Malo Crniće „14. oktobar“ od 1971.-1986. godine.\nŽivan Marković, (rođ. 1936. u Malom Crniću. Upravnik Biblioteke „14. oktobar“ (kasnije „Srboljub Mitić“), od 1986.-1993. godine.\nOd 1993. do 2002. godine Biblioteka posluje u okviru Centra za kulturu. U tom periodu Bibliotekom rukovode direktori Centra za kulturu: Dušanka Pantić, Dušica Milutinović i Novica Stojimirović.\nZorka Stojanović, (rođ. 1963. u Požarevcu). Direktor Biblioteke „Srboljub Mitić“ Malo Crniće, od 2002.-2007. godine.\nMarijana Veljković, (rođ. 1977. u Požarevcu). Direktor Biblioteke „Srboljub Mitić“ od 2007. – avgusta 2008. godine.\nZorka Stojanović, po drugi put preuzima dužnost direktora Biblioteke „Srboljub Mitić“, Odlukom Skupštine opštine Malo Crniće od 01.08.2008. godine.\nDanijela Božičković Radulović (rođ. 1968. u Beloj Crkvi), na čelu ove ustanove je od 2016. godine.\nBiblioteka u Malom Crniću, u saradnji sa Centrom za kulturu i Skupštinom opštine Malo Crniće aktivno učestvuje i u organizovanju FEDRAS–a, takmičenja sela Srbije i drugih manifestacija koje imaju za cilj popularisanje kulture.\nNajstariji član biblioteke „Srboljub Mitić“ u Malom Crniću ima 83 godine, dok najmlađi član ima dve godine.\nOvaj tekst nastao je u okviru projekta “Malo Crniće – veliko nasleđe” po osnovu Konkursa o sufinansiranju projekata iz budžeta Opštine Malo Crniće radi ostvarivanja javnog interesa u oblasti javnog informisanja u 2020. godini. Stavovi izraženi u podržanom medijskom projektu ne predstavljaju nužno zvaničan stav Opštine Malo Crniće.\nAutor: Redakcija RTV „Biser“, Foto: RTV „Biser“\nPrevious U Švajcarskoj čokolada pada s neba\nSledeći Ministar zdravlja Zlatibor Lončar sutra u Požarevcu\nDžordž Geršvin: Rapsodijom u plavo spojio klasiku, džez i pop


NAJGORE JE PROŠLO TO DETE! Maca izneo stav o odluci suda da Severini oduzme dete, pa priznao: I ja sam samohrani otac! - Večeras u Dijaspori\nMix najnovijih vesti NAJGORE JE PROŠLO TO DETE! Maca izneo stav o odluci suda da...\nNAJGORE JE PROŠLO TO DETE! Maca izneo stav o odluci suda da Severini oduzme dete, pa priznao: I ja sam samohrani otac!\nSredinom ove nedelje čitav region potresla je vest da je muzičkoj zvezdi Severini Kojić oduzetostarateljstvo nad detetom, koje je dodeljeno njenom bivšem suprugu. Pevačici su veliku podršku pružile sve kolege, ali ona i daje ne može da prihvati ovakav ishod presude, te namerava da nastavi svoju borbu.\nU današnjem izdanju emisije "Premijera – Vikend specijal" gostovao je glumac i voditelj Dragan Marinković Maca, koji nije mogao, a da se ne osvrne na ovu temu.\nMalopre ste vas dvoje imali temu, između Severine i Milana. Ja ljude ne poznajem, ali najgore je tu prošlo dete. Treba ulaziti u vezu ili u brak sa civilizovanim ljudima, ide ide, ne ide pa-pa, nema potrebe ni za sudovima, ni socijalni radnici. Neću dublje da ulazim u tu temu jer sam ja samohrani otac, pa imam neke svoje druge razloge za i protiv. Najbitnije je da sa partnerom, ako već imaš plod ljubavi, to dete, ako se taj odnos već završio, da porazgovarate kao dvoje odraslih, civilizovanih ljudi i dogovorite se bez tih ustanova. Dete prolazi kroz traume, ovo što se događa nije dobro. Deca današnja sazrevaju brzo, saznaju sve preko društvenih mreža, saznaju za sva ta pisma, za sve – rekao je Maca.\nMaca je u svom gostovanju otkrio i da je njegova predstava "Kakva ti je žena, takav ti je život" koja je zakazana za 10. decembar rasprodata, te da je dodat novi datum – 10. 01. 2020, što publiku veoma raduje. Pored toga, Maca će 17. marta naredne godine održati, kako je rekao, neku vrstu kabarea u centru "Sava".\nPrethodni tekstO Severini… Snežana: Jadna deca završe s dadiljama…\nSledeći tekstNAJGORE JE PROŠLO TO DETE! Maca izneo stav o odluci suda da Severini oduzme dete, pa priznao: I ja sam samohrani otac! (VIDEO)


Faktor | Baljić u problemima: Očekuje pobjedu bez najboljih igrača\nČelik na Tušnju\nBaljić u problemima: Očekuje pobjedu bez najboljih igrača\nObjavljeno: 22.11.2019. u 11:55\nU sastav se vraća kapiten Samir Efendić koji je naglasio da njegov tim čeka teška utakmica\nFudbaleri Tuzla Cityja u subotu na Tušnju dočekuju ekipu Čelika, u 17. kolu Premijer lige BiH.\nTrener tuzlanskog tima Konferenciju za Elvir Baljić rekao je da njegov tim ima dosta problema, jer zbog povreda neće nastupiti Vojo Ubiparip, Nemanja Zlatković, Said Husejinović, Borislav Terzić i Nevres Fejzić.\nEkipa iz Simin Hana u pauzi je odigrala prijateljsku utakmicu s Osijekom (2:8), a tim povodom Baljić je rekao da su "u ovom trenutku Osiječani prejaki za njegovu ekipu".\n- Dobro smo radili tokom pauze, spremni smo za sutrašnju utakmicu iako imamo dosta povrijeđenih igrača. Međutim, imamo u rosteru kvalitetne rezerve, tako da se nadam da ćemo Čeliku suprostaviti ekipu koja je sposobna osvojiti tri boda - kazao je Baljić.\nU sastav se vraća kapiten Samir Efendić koji je naglasio da njegov tim čeka teška utakmica s "ranjenim" protivnikom.\n- Čelik je kvalitetna ekipa i do pobjede možemo doći samo ako maksimalno ozbiljno priđemo tom susretu. Svi smo svjesni šta donosi sutrašnja utakmica, tako da vjerujem da ćemo posao obaviti kako treba i osvojiti nova tri boda - zaključio je Efendić.\nUtakmica Tuzla City - Čelik igra se sutra na stadionu Tušanj u Tuzli u subotu od 13 sati.\nElvir BaljićFK Tuzla CityNK Čelik


Kontakt, Lidl Srbija. - Lidl Srbija\nImate pitanja u vezi naših prodavnica, asortimana ili mogućnosti vraćanja i zamene robe? Naš korisnički servis se raduje vašoj poruci i rado će vam pomoći. Ako ste zainteresovani da postanete naš dobavljač ili da izdate nekretninu, ovde ćete naći pravi kontakt.\nImate pitanja u vezi naših proizvoda, želite da pogledate radno vreme prodavnice ili pokušavate da pronađete uputstva za proizvod? Ovde možete pristupiti našem portalu sa često postavljanim pitanjima. Pored toga, služba za potrošače je dostupna i preko kontakt forme, chat-a, društvenih mreža ili jednostavno telefonom. Biće nam drago da pomognemo.\nŽeliš da budeš deo našeg tima, voliš da stvari budu završene, pokazuješ inicijativu i preuzimaš odgovornost? Onda je Lidl mesto za tebe. Mi radimo zajedno, uspešno i dinamično, kako bismo postigli visok kvalitet i nastavili našu uspešnu priču. Kao deo međunarodne kompanije, nudimo prilike raznovrsnim profesijama. Naš menadžment će vas motivisati i podstaći da zajedno kao tim postižete ambiciozne ciljeve. Otvoreni smo i za početnike i nudimo mogućnosti za karijeru u mnogim profesijama. Naš uspeh se zasniva na atraktivnim uslovima rada i uzajamnom poštovanju.\nVi ste novinar i tražite saopštenja za javnost i slike naše kompanije ili naših proizvoda? Kliknite ovde da biste pronašli sve potrebne informacije: Lidl press centar nudi pristup svim važnim vestima i informacijama iz prve ruke na jednom mestu.\nNaša intuitivna funkcija pretraživanja omogućava brzo i jednostavno traženje saopštenja za javnost, slika i video zapisa o našoj kompaniji.\nSve informacije i pravi kontakti za predstavnike medija ovde ...\nŽelite li da budete deo uspešne mreže? Ovde u Lidlu znamo da nam samo dugoročna i uspešna partnerstva omogućavaju da svakog dana obezbedimo najviši kvalitet po najnižoj ceni u našim prodavnicama. Želite li da vašim proizvodima doprinesete zadovoljstvu naših potrošača? Kontaktirajte nas putem naše kontakt forme ovde.\nKontakt za nekretnine\nSa našim raznovrsnim konceptima prodavnica, nudimo pravo rešenje za svaku lokaciju - bilo u ruralnoj ili urbanoj sredini. Na našoj stranici nekretnina naći ćete sve informacije o tipovima prodavnica i logističih centara. Želite da izdate prodavnicu ili da nam ponudite nekretninu?


BARSELONA I DALJE ŽELI SUPERLIGU: Podržavamo nacionalne lige i nastavićemo dijalog s UEFA | Novosti.RS\nKatalonski gigant nije zvanično istupio, budući da su to učinili svi engleski klubovi i Inter i Milan, a i dalje drži tezu da je ESL nužno takmičenje.\nOglasio se predsednik Đoan Laporta koji je objasnio svoje viđenje situacije koja je napravila pravi "zemljotres" u svetu fudbala\n"Apsolutno je nužno da veliki klubovi izraze svoj stav oko raspodele dobitaka. Podržavamo nacionalne lige i nastavićemo dijalog s UEFA. Veliki klubovi doprinose najviše, pa toliko moraju da dobiju zauzvrat", izjavio je Laporta za "TV3".\n"Mi nastupamo trezveno i mudro. Superliga je apsolutno i preko potrebna, ali njeni članovi će na kraju imati poslednju riječ. Veliki klubovi doprinose najviše i shodno tome moraju da učestvuju u raspodeli premija. Superliga mora da bude atraktivno takmičenje, zasnovano na sportskim zaslugama. Otvoreni smo za dijalog s UEFA. Mislim da ćemo se sporazumeti. Potrebno nam je više resursa kako bismo napravili šou, a Superliga bi to bila".\n"Neki klubovi su bili izloženi pritiscima, ali predlog da se priključe Superligi i dalje postoji, a samim tim i taj projekt i dalje živi. Investicije u njega su jako važne, a plate ogromne i sve to mora da bude uzeto u obzir, kao i sportske zasluge", zaključio je Laporta.\nFK Barselona Superliga evrope evropska Superliga fudbal


„Ovo je teško objasniti“\nHome » Ex Yu košarka » „Ovo je teško objasniti“\nI pored zaostatka na samom početku, boljom igrom u nastavku, a posebno u poslednjem periodu, košarkaši Poljske su se pobedom u Varaždinu plasirali na Mundobasket 2019. godine u Kinu. Hrvatska reprezentacija je tim porazom i teoretski ostala bez šansi da se plasira na to takmičenje, a bio je to loš kraj slabih kvalifikacija za „Kockaste“, u kojima su, što zbog sada već čuvenih i mnogih nerazumljivih FIBA prozora, a malo i zbog drugih problema, košarkaši Hrvatske tokom većeg dela pružali igre dosta ispod očekivanja javnosti. Jedna situacija sa tog meča protiv Poljske posebno je privukla pažnju javnosti, a mnogi su rekli da ona najbolje opisuje igru Hrvata tokom tih kvalifikacija, ali i celokupno stanje u košarci u zemlji koja je iznedrila neke od najboljih igrača u Evropi…\nIgrala se druga četvrtina duela, kada je Hrvoje Perić fantastičnom borbenošću oduzeo loptu Poljacima i pokrenuo kontranapad svog tima. Martin Junaković kreće na polaganje, ali ga odlično prati Mateuš Ponitka i udara mu rampu. Ipak, Filip Krušlin je najbliži lopti i hvata je potpuno sam na protivničkoj polovini i dok je Ponitka iza koša, pa je lako poentiranje Hrvata bilo neizbežno ili su bar svi pomislili da će tako biti…\nFilip Krušlin imao je nestvarne promašaje na meču protiv Poljske.\nKrušlin, koji je bio najbolji igrač „Kockastih“ na tom duelu, promašuje zicer, a potom posle ofanzivnog skoka, opet, potpuno sam, neometen, još jednom nije uspeo da poentira iz pozicije iz koje je reklo bi se da je teže promašiti, nego pogoditi. Ponitka potom dolazi do skoka, a navijači i rezervni igrači Hrvatske ne mogu da veruju šta je Filip Krušlin promašio, dok je komentator bio u još većoj neverici. „E ljudi moji, pa ovo je stvarno… Što je previše, previše“, „Ovo je nedopustivo“, „Ovo je teško objasniti“ – bilo je samo deo onoga što je izgovorio u narednih skoro minut, a što pokazuje koliko su i za njega ovi promašaji bili šokantni i neverovatni.\nMnogi su prokomentarisali da promašaji Krušlina najbolje opisuju tadašnje stanje u reprezentaciji Hrvatske, kao i njihove igre, a kako su oni izgledali pogledajte na snimku koji je pred vama.


Kako da postavim fotoaparat?\nŽeleo bih jednu stvar da vas pitam, vezano za astrofotografiju.\n1. Da li je meni potreban (obavezan) neki pomoćni deo za teleskop gde bi išao fotoaparat? Ako da gde mogu da ga nabavim, a ako ne gde treba da stavim fotoaparat pre slikanja.\n2. Da li sa bilo kakvim fotoaparatom mogu da slikam (nabavio sam neki slabiji digitalni) i kako da postavim fotoaparat da slika savzežđa (ili slično) bez teleskopa.\nPa ako budete imali vremena da mi odgovorite bio bih vam jos zahvalniji.\nAstro fotografija je veoma lep no mora se reći i jako naporan posao koji daje rezultate tek kada se film razvije. Postoje više načina kako se mogu raditi fotografije sa teleskopom.\nJedan od načina je okularna proekcija koja je najzgodnije da se radi sa digitalnim fotoaoaratom. Fotoaparat se uz pomoć nekog držača (ja preporučujem Orionov stedipix) postavlja na mesto gde bi bilo oko pri posmatranju i na prethodno nađeni objekat koji se što preciznije fokusira vrši eksponiranje. Ovaj način je zgodan za planete, Mesec i Sunce ali je jeko nezgidan za duge ekspozicije Dip skaj objekata(galaksija , maglina itd).\nSličan način je i slikanje u primarnom fokusu stim što se umesto okulara stavlja aparat i sam teleskop nam je na neki način objektiv fotoaparata. Na ovaj način se mogu slikati svi objekti ali mora da se napomene da za slikanje dip skaj objekata eksozicija mora biti znatno duža (od nekoliko minuta pa do nekoliko sati) pa je nužno da vam teleskop ima što je moguće bolje useveravanje i što preciznije motore. Ovaj metod se u principu praktikuje samo ako imate drugi teleskop sa kojim ćete kontrolisati vođenje prvog.\nNajbolji način po meni za početak je takozvana tehnika pigi bek (iliti bukvalno prevedeno jahanje na ledjima svinje:-)) ) gde se fotoaparat montira na na tubusu teleskopa ili na njegovom držaču, a može i na drugom mestu, recimo kod kontra tega ali ipak je najpraktičnije da to bude što bliže tubusa. Prvo je potrebno napraviti držač za fotoaparat koji sam ja napravio tako da podseća na glavu stativa fotoaparata i postavio ga na jenom od prstena. Postupak kod slikanja je sledeći. Prvo i najvažnije je da se teleskop useveri što je bolje moguće. Potom se teleskop izbalansira po obe ose da se ne bi motori opterećivali, a zatim se proverava na aparatu da li je sve namešteno kako treba (dužina ekspozicije se stavlja obično na B kod Zenita i proveriti obavezno fokusiranost na zvezdama kao i koju ste blendu odredili). Zatim morate naći neku zvezdu u blizini objekta koji želite slikati i to što sjaniju to bolju. Nemojte odabirati zvezdu koja je dalja od 5-10 stepeni od objekta koji slikate. Bilo bi poželjno da zvezdu koju ste našli i koja će vam služiti za vođenje da defokusirate jer ćete tako bolje pratiti njeno kretanje. Najbolje bi bilo da se nabavi okular koji ima krstić u fokusu i da tu stavite defokusiranu zvezdu ali ako nemate pokušajte sami napraviti na jednom od svojih okulara (najbolje je na okularu sa što manjom žižnom daljinom) a ako to niste u mogućnosti onda defokusiranu zvedu postavite na ivici vidnog polja da biste imali kakav takav reper pri vođenju. Nemojte da zaboravite da što veći objektiv koristite obično će vam trebati duže ekspozicije a i vođenje će morati da vam bude što preciznije.\nKada budete počeli može vam izgledati teško (a i skupo) ali sa vremenom se stiče rutina i ništa nije problem. Pokušajte u svakom slučaju isplatiće vam se.


U NBS PRIMAJU PLATU U EURIMA\nTema: U NBS PRIMAJU PLATU U EURIMA\n02.06.2012., 20:24 #1\nKAKO JE MOGUĆE DA U NBS FUNKCIONERI PRIMAJU PLATU U EURIMA , A NE U DINARIMA\nI DA PRITOM NA PADU DINARA OSTVARUJU DOBIT\n02.06.2012., 20:31 #2\nRe: U NBS PRIMAJU PLATU U EURIMA\nmamu im nosatu!\n02.06.2012., 20:42 #3\n02.06.2012., 20:47 #4\nPitanje morala naših političara... super vic!\n02.06.2012., 20:49 #5\nnekima jos nije jasno sta su postavili na vlast petog oktobra.\noni su jurisali da bi ovi primali hiljade evrica svaki mesec ni za sta\n02.06.2012., 20:51 #6\nPa nece valjda na sebi da stede.....negde procita da o nasem trosku i na letovanje idu....\n02.06.2012., 20:56 #7\nTo rade iz praktičnih razloga.\nKo će stalno da se bakće sa kesama i zembiljima\nkad se prima plata !?\n02.06.2012., 20:57 #8\nPreko svoga predstavnika,onog sumanutog guvernera Šoškića !\n02.06.2012., 20:59 #9\nКад је у оно време хиперинфлације поп у мом селу тражио да му се плати у маркама опело за покојника, његов син је пристао под условом да поп одржи опело на немачком...\nНе знам шта бих рекао за ове данас...\n02.06.2012., 21:11 #10\nPrenosis vest iz Kurira - sljam novina. Daj lovu i napisace da je Putin predsednik USA, samo se premaskirao u belo...\n02.06.2012., 21:30 #11\nDrzava propala nacisto a oni kradu li kradu....Da ne bude kao sa Zvezdom,....samo jedan dan objave da je grb Srbije prodan...\nNe primaju oni platu u EURIMA, већ примају плату у динарима, обрачунски везану за валуту ЕВРО!\n02.06.2012., 21:50 #13\nA ti to znas... Odakle ti to znas?\n02.06.2012., 21:52 #14\nEuro ne postoji.\n02.06.2012., 21:54 #15\n02.06.2012., 21:55 #16\nKako odakle ...pa ona je obavešten...\n02.06.2012., 21:55 #17\nNemoj da se kunes u zivot - to sto tvrdis.\nA da radis u NBS... pfff...\n02.06.2012., 21:58 #18\nSvi menadžeri, svih banaka i finansijskih institucija u Srbiji, imaju platu vezanu za valutu EVRO, koju primaju u dinarskoj protivvrednosti po srednjem kursu NBS na dan obračuna, odnosno isplate.\n02.06.2012., 22:02 #19\nZnaci tvrdis da Guverner i viceguverneri imaju platu vezanu za evro, a ne za koeficijent i dinarsku osnovu?\n02.06.2012., 22:04 #20\nTo naravno nije tačno . Govorim iz prve ruke... Nekada sam radio U NBS....\nTema slobodno može pod ključ...\nA da imaju dobre plate, imaju... Monogo više su plaćeni nego što rade......\nŠte bi se reklo, debela ladovina....\nPlus privilegije, samo tako....\nAli NE plata u devizama....\n02.06.2012., 22:07 #21\nNemoj tako, pa to je napisala "EKIPA KURIRA" - onda mora da je tako... Pazi potpis: "EKIPA KURIRA".\nNekada je vazio vic 22 miliona stanovnika, 22 miliona selektora... Tako je i sa komentarima na krsti.\n02.06.2012., 22:10 #22\nZnaš kako, ova tema što kaže Mandrake, pod ključ ili ne, ali radi se o pitanju koje prosto ne vredi diskutovati. Naime, radi se o instituciji u kojoj su plate menadžera poslovna tajna. Kad potpisuju ugovor, obavezuju se i oni i poslodavac, da ovu informaciju ne smeju saopštavati javnosti. Tako da ... ostaje da verujemo ili ne....\nInače, moj inicijalni post na koji si se ti pobunio, sadržao je upravo negiranje naslova teme, da se plata prima u EURIMA, već je samo njena visina vezana za valutu EVRO.\nKoliko se ja sećam, plata se prima tako što spadaš u neku grupu, koja vuče određeni broj bodova ili koeficijent... Vrednost boda (koeficijenta) se menja....\n02.06.2012., 22:16 #24\nNaravno - shvatio sam ja - ne boj se. Vec sam ja negirao da je i vezana za evro.\nKod plate Guvernera se prvo postavlja pitanje za koliko bi taj posao radio taj koji govori da je njegova plata previsoka, a onda je pitanje da li ta osoba uopste zna to da radi i na kraju da li bi smela to da radi.\n02.06.2012., 22:44 #25\n...., nego, ne razumem za taj Kurir, jel to Botino ili Tomino .... glasilo?