Alarmantna situacija na području Semberije | Politika | DW | 04.12.2010\nAlarmantna situacija na području Semberije\nZbog poplava, stanje u općini Bijeljina je kritično - ugroženo je na stotine kuća, poplavljeno nekoliko hiljada hektara poljoprivrednog zemljišta, ljudi se neprastano evakuišu ili im se hrana redovno dostavlja.\nMnoge saobraćajnice u BiH su neprohodne\nMinistar finansija Repblike Srpske (RS) Aleksandar Džombić i načelnik opštine Bijeljina Mićo Mićić ocijenili su da je situacija na području Semberije i dalje alarmantna, iako je u naseljima Amajlije, Janja i Popovi zabilježen pad nivoa rijeke Drine. "Imamo informaciju da su sada ugrožena područja niža od ovih naselja, te Dvorovi i Dazdarevo. Trebaće dosta vremena da sva ta voda otekne, jer je nivo rijeke Save povećan zbog velikog uliva Drine", rekao je Džombić novinarima u Bijeljini.\nNačelnik opštine Bijeljina Mićo Mićić istakao je nakon sastanka sa ministrom Džombićem da nivo vode u Amajlijama i Janji opada, ali da je problem voda koja je sinoć bila na ulazu u grad i vratila se u Dvorove te poplavila Nove Dvorove, naselje Gajeve, Dazdarevo, te ide dalje ka Brocu. "Velika je količina vode koja je sada prešla i preko pruge i prekinula komunikaciju Batković-Dvorovi, u Karavlasima. Jedina komunikacija ka Rači je preko Batkovića kroz Mariće. Pored toga, sinoć smo imali 1.200 kuća pod vodom, a danas imamo još 700 do 800 novih u Dvorovima, Novim Dvorovima i Batkoviću, a i ljudi u Brocu treba da vode računa i budu na oprezu", rekao je Mićić.\nDrina se povlači, ali i dalje ugrožava plavna područja\nVodostaj većine rijeka u blagom opadanju, osim Spreče i Save, koja je duž cijelog svog toka u porastu\nVodostaj rijeke Drine na području Goražda opao je za 200 centimetara, ali ono što u ovom trenutku zabrinjava stanovništvo jeste jaka kiša koja u ovom dijelu zemlje pada od ranih jutarnji sati. Kiša usporava i radove na raščišćavanju oštećenih kuća kao i nanosa blata i mulja na goraždanskim ulicama. Stanje u poplavljenim područjima općine Tomislavgrad znatno je teže nego prethodnih dana, a najgora situacija je u Mandinom Selu, koje je zbog poplava nepristupačno već dva dana. Zbog poplava jučer nije bilo nastave u svim školama.\nNa području Zvornika rijeka Drina od jutros se povlači, ali i dalje ugrožava plavna područja nizvodno od Karakaja do Šepka, potvrđeno je u zvorničkoj Civilnoj zaštiti. Protok Drine na Hidroelektrani Mali Zvornik iznosi 2.660 metara kubnih u sekundi i predstavlja opasnost sve dok se protok ne smanji na oko 2.000 metara kubnih u sekundi.Rukovodilac opštinske Civilne zaštite Stevo Ivanović rekao je agencji Srna da je protok vode smanjen i na hidroelektranama Višegrad i Bajina Bašta, sa daljom tendencijom opadanja. Ivanović je ocijenio da će se, zahvaljujući opadanju protoka na hidroelektranama, Drina do večeras povući sa plavnih područja.\nNa području Popovog polja nivo vode je tokom noći porastao za oko pola metra, pa je u toku iseljavanje još nekoliko stambenih objekata, dok je u pojedinim poplavljenim područjima u Hercegovini nivo vode u padu. Na području Bileće, odakle je iz naselja Jezerine i Plužine iseljeno dvadesetak objekata, nivo podzemnih voda ne raste, pa od jučer nije bilo novih iseljavanja.\nAutor: Mehmed Smajić (RTVFBiH/Srna/Fena)


Švicarska zamrznula svu Mubarakovu imovinu - Klix.ba\nSvijet Švicarska zamrznula svu Mubarakovu imovinu\nŠvicarska zamrznula svu Mubarakovu imovinu\n11.2.2011. u 20:12\nŠvicarska je u petak zamrznula svu imovinu koja pripada Hosniju Mubaraku, samo nekoliko sati nakon što je on podnio ostavku na mjesto predsjednika Egipta, saopćilo je švicarsko ministarstvo vanjskih poslova.\n"Mogu da potvrdim da je Švicarska od ovog trenutka zamrznula svu imovinu koja pripada (sada bivšem) egipatskom predsjedniku" , izjavio je glasnogovornik ministarstva vanjskih poslova Lars Knuchel, prenosi Reuters.\nRekao da će kao posljedica te mjere sva Mubarakova imovina biti zamrznuta naredne tri godine, a da će se na udaru naći i imovina Mubarakovih saradnika.\nŠvicarska je zamrznula i imovinu bivšeg predsjednika Tunisa Zina al-Abidina Ben Alija, koji je 14. januara podnio ostavku i napustio zemlju poslije višednevnih protesta građana.


SkiBus na sajmu Expo-Zim 2016. » skibus.rs\nUdruženje ljubitelja Skijanja SKIBUS i ove godine uzima učešće na ovom sajmu. Dođite, posetite naš štamd, informišite se o našim skijaškim aranžmanima. Dođite da se družimo i razmenimo skijaška iskustva...\nKao partner SkiBusa, Samsung će na našem štandu predstaviti svoje gedžete namenjene skijanju, a uz pomoć svoje virtuelne stvarnosti zainteresivani će moći direknto sa štanda da se "teleportuju" na skijašku stazu i uživaju u čarima skijanja. Takođe, Samsung će posetiocima ExpoZim-a podeliti veliki broj poklona.\nTurkis Airlines, ekskluzivni partner SkiBusa u realizaciji avio ski aranzmana, na našem štandu će organizovati nagradnu igru, u kojoj će biti deljene avio karte za razne skijaške destinacije.


Zimska služba: Putevi u Bačkoj Palanci prohodni, vozači prilagodite brzinu\nNaslovna Info Opštinske vesti Zimska služba: Putevi u Bačkoj Palanci prohodni, vozači prilagodite brzinu\nU toku popodneva dogodilo se nekoliko lakših saobraćajnih nezgoda zbog neprilagođene brzine uslovima na putu\nBAČKA PALANKA: Sneg koji je počeo da pada danas oko 15 časova za sad ne pravi velike probleme na putevima bačkopalanačke opštine, ali iz zimske službe napominju da je bez obzira na čiste puteve važno prilagoditi brzinu.\nVojislav Ćosić iz zimske službe kaže da je do sada napadalo tri centimetra snega i da su na putevima prvog prioriteta posuti so i rizla.\n„Trenutno je četiri ekipe na terenu, putevi su prohodni. Za sad nema potrebe za čišćenjem jer je nivo snega manji od pet centimetra, ali je prvi prioritet posoljen. Ono što je važno jeste da vozači prilagode brzinu uslovima na putu i da „crn“ put ne znači da sme da ubrza. Upravo zbog neprilagođene brzine danas oko 15:30 na obrovačkom putu auto je sletelo sa puta“, napominje Ćosić.\nNa putu prema Novom Sadu takođe je došlo do saobraćajne nezgode. Automobil je sleteo sa puta i prevrnuo se, takođe zbog klizavog kolovoza i neprilagođene brzine.\nEkipe zimske službe će zbog nastupajućih praznika biti u većoj pripravnosti sutra i u ponedeljak.\nPrema prognozi sneg bi trebao prestati da pada oko 22 časa. Trenutna temperatura je +1 stepen Celzijusa. Sutra nas takođe očekuju snežne padavine, ali slabijeg intenziteta i sa najvišom dnevnom temperaturom +1 stepen.\nZimska služba Opštine Bačka Palanka\nPrethodni tekstNovogodišnji turnir za pionire i kadete u Bačkoj Palanci\nSledeći tekstProjekat „Vekovi Bača“ dobio najznačajnije priznanje u oblasti kulturnog nasleđa


Procurila izjava Đorđa Rađena o dokazima u slučaju 'David Dragičević': Učinio sam sve što su inspektori od mene tražili, a tražili su... | DEPO Portal\nKLUPKO SE ODMOTAVA, KO JE SVE U LANCU?\nProcurila izjava Đorđa Rađena o dokazima u slučaju 'David Dragičević': Učinio sam sve što su inspektori od mene tražili, a tražili su...\nRađen je naglasio i da se sva komunikacija isključivo vodila putem vibera, te da su inspektori od njega tražili da što brže dođe do tih snimaka i da ih preda, "jer tužilac vrši pritisak na njih da se što prije dostave"\nNakon hapšenja Alena Kukića, prvog u nizu osumnjičenih koji su učestvovali u prikrivanju dokaza u slučaju smrti Davida Dragičevića, te nakon njegove izjave po čijim nalozima je to činio, Advokatskoj kancelariji Dradan Stupar - Aleksandar Čorni izjavu je dao i Đorđe Rađen.\nPodsjećamo, Kukić je u svojoj izjavi rekao da je "uništavao video-fajlove i snimke video-nadzora po direktivi Đorđa Rađena". Rađen, pak, u svojoj izjavi navodi da je sve radio onako kako su od njega tražili inspektori Karanović i Purišić, a između ostalog tražili su i da "obezbijedi lice koje može skinuti sadržaj sa sigurnosnih kamera".\nRađen u svojoj izjavi dalje navodi: "Što sam i uradio angažujući Alena KUkića, mog komšiju iz ulice Velibora Jajetovića Janje".\nNaglasio je i da se sva komunikacija isključivo vodila putem vibera, te da su inspektori od njega tražili da što brže dođe do tih snimaka i da ih preda, "jer tužilac vrši pritisak na njih da se što prije dostave".\n#david dragićević #pravda za Davida #Đorđe Rađen #alen kukić #nadzorne kamere #dokazi #prikrivanje dokaza


Zašto su veze toliko komplicirane? - Ljubavno.com\nZašto su veze toliko komplicirane?\nDa su ljubavne veze komplicirane svi znaju. Oko ljubavnih odnosa se jednostavno treba potruditi ako želite da uspiju. No, najveći problem je u tome da ljudi ne znaju razliku između ljubavi, odnosa i kako to dvoje funkcionira. Nemojte zbog mali sitnica prekinuti vezu već se potrudite vše. Nova veza vam neće ništa dobro donijeti jer će se ti problemi pojaviti i sa drugom osobom.\nTrebate znati komunicirati u vezi i svjesno raspravljati o svojim problemima. Morate biti željni pomirenja i shvaćanja druge osobe. Ukoliko vam se ne da truditi oko vaših odnosa tada tu vezu nećete niti moći vidjeti u budućnosti. Bolje da se potrudite oko jedne osobe nego da iskačete iz veze u vezu. U svakoj vezi ima problema, a ako se vi sami ne promijenite i shvatite neke stvari tada ćete te probleme imati sa bilo kojom drugom osobom.\nO svojoj vezi se morate brinuti, njegovati svoj odnos jer bez ljubavi i poštovanja nema ničega. Nemojte dopustiti da male sitnice unište nešto veliko i posebno. Prihvatite svoje mane i vrline, ali i drugu osobu trebate gledati na taj način. Nitko nije savršen i ne možete očekivati kako vaša draga osoba neće pogriješiti. Neke stvari nisu toliko komplicirane kako bi mislite, ali i komplicirane stvari se na kraju riješe i sastave stoga nemojte odmah odustati.


Novi Jimny i Swift Sport debituju na salonu u Beogradu – Reklamirajte se\nCitiramo tek nekoliko rečenica iz jednog od najpoznatijih britanskih i evropskih specijalizovanih magazina: “Jimny je ultra-iskren, nepretenciozan protivotrov za svaki nežan crossover, vozilo s toliko iznenađenja, koliko i predvidljivost. To nije sofisticirani crossover ‘obučen u čizme’, već autentičan off-roader koji se neće kompromitovati na dobrom putu ili u gradu. Njegovi vlasnici i vozači će teško razdvojiti čistu radost od toga kako ovaj ‘razbojnik’ izgleda, od divnog osećaja dok se igra preskačući ozbiljne terenske prepreke ili dok pruža slatko zadovoljstvo dok samouvereno jezdi gradskim ulicama. Jimny svakako nije najkompletniji 4×4 koji možete kupiti, ali je nesumnjivo neustrašiv, toliko da se može proglasiti jednim od neprevaziđenih terenskih heroja.”\nU Beogradu će Jimny debitovati u najboljem izdanju – ne samo da će biti s “full” paketom opreme, već ga je Euro Sumar i dodatno obogatio i ukrasio. Na istaknutom mestu, prvi put pred masovnom publikom će biti i Swift Sport. Na istom štandu u hali 1, Euro Sumar predstavlja i Swift Hybrid (posebna “brendaža” ističe novu tehnologiju mekog hibrida), IGNIS s pogonom na prednjim točkovima i paketima opreme Premium i Elegance. Među eksponatima će biti i Suzukijev prodajni hit u Evropi – nova Vitara u verzijama 1.4 Premium, 1.4 Elegance i 1.4 Excusive 4WD 6AT (sa šestostepenim automatskim menjačem i posebnom dodatnom opremom), kao i S-CROSS 1.4 Elegance.\nU hali 2, nivo C, će biti izložena bezmalo kompletna “postavka” Suzukijevih vrhunskih motocikala i skutera dostupna našim kupcima: GSX-R 1000, V-STROM 250, V-STROM 650, V-STROM 650 XT, V-STROM 1000, SV 650, GSX-S 750, ADDRESS 110, BURGMAN 400 i BURGMAN 650 EXECUTIVE.\nIz Euro Sumara poručuju da je većina vozila izloženih na sajmu već spremna za isporuku, pa su u ovom trenutku potencijalni kupci u Srbiji na izvestan način privilegovani: u čitavoj Evropi, naime, vlada izuzetna tražnji za gotovo svim modelima ove marke – i na nekim od najvećih tržišta na isporuku se čeka “u redu”.


Update za Dropbox beta testere | Srbodroid\nUpdate za Dropbox beta testere\nObjavio eboye u Update 13/01/2011 u 0:26\nDropbox je izbacio novu beta verziju svoje aplikacije za one koji žele da testiraju novine. Ovaj update donosi nekoliko unapređenja, pa ako vam neka od njih dosta znače, možete skinuti aplikaciju sa ovog linka.\nPopravljen bag gde galerija nije radila na nekim 3G mrežama\nUbrzano pokretanje aplikacije\nBolja podrška za ne standardne mount tačke (Incredible, Nook, Galaxy Tab)\nPopravljen Force-close prilikom pokušaja slanja putem mail-a ili kontakata\nPrikaz greške u konekciji ukoliko je prouzrokuje hotspot ili proxy na neki način\nPopravke kompatibilnosti sa Androidom 2.3 Gingerbread:\nPodrška za ext4 filesystem\nPodrška za ekstra velike ekrane (tablete)


Teniski turnir poznatih – Nadlanu.com\nObjavljeno 29. sep 2009. / 09:56:17\nTeniska scena Srbije dobila je jos jednu izuzetnu manifestaciju na kojoj su trijumfovali duh sporta, drugarstvo, fer plej i humanost.\nDrugi po redu "Jogood Energy teniski turnir poznatih ličnosti Srbije" okupio je veliki broj javnih ličnosti iz raznih profesija, zaljubljenika u “beli sport”, koji su pred brojnom publikom, predstavnicima medija i svojim kolegama demonstrirali sjajno tenisko umeće i borbenost.\nJedinstveni festival odličnog rekreativnog tenisa i dobre zabave imao je veoma bogat program u kome su svi učesnici i publika primili dragocene nagrade i uživali u neizvesnim mečevima 32 učesnika. Posebna atrakcija bila je egzibicioni meč bivših šampiona i reprezentativaca SRFJ, SRJ i Srbije Dragana Lazarevića i Nemanje Grkovića, kao i specijalno pojavljivanje Selektora Dejvis Kup reprezentacije Srbije, Bogdana Obradovića, koji je ispred Teniskog Saveza Srbije uručio trofeje pobednicima. Svoje prijatelje i kolege na terenu energično su bodrile i brojne poznate ličnosti: Savo Milošević, Goran Pandurović, Suzana Perić, dr Feelgood, Marija Kilibarda, Ognjen Kajganić, Goran Draganic....\nNa turniru su, između ostalih, učestvovali i Milan Kalinić, Ivan Zeljković, Saša Dragić, Mili, Neven Bošković, Andrej Kolundžić, Milan Bošković, Nebojša Višković, Nenad Marjanović, Nenad Jestrović, Marko Vjetrović…\nPosebni humanitarni fond turnira posvećen je humanitarnoj akciji “Moj Stočić”, u čije ime je donaciju primila vodeća aktivistkinja ovog projekta, naš eminentni modni dizajner Dragana Ognjenović.\nOsvajači trofeja drugog "Jogood Celebrities Challenger turnira poznatih" jesu: Goran Radovic Kengur (finalista) i Dragan Lazervic (pobednik egzibicionog meča). Goran je u finalu pobedio Igora Miklju sa 9:2.Posebnu nagradu za najveći ostvareni napredak u tenisu dobio je voditelj TV Studio B, Aleksandar Gajšek.\nSledeći "Celebrities Challenger pozivni teniski turnir poznatih ličnosti" biće održan u aprilu 2010, i uključiće i takmičare u ženskom singlu i muškom dublu.


HALJINA ZA DEVOJČICE SELIN | BEBAKIDS\nSet kapa, šal, rukavice\nSet šal, kapa, rukavice\nHALJINA ZA DEVOJČICE SELIN\nŠifra artikla: 2201OZ0H21P00\nHaljina Ž Selin\nTradicijom dugom 30 godina zastupljenosti na našem tržištu, BEBAKIDS je pozicioniran kao brend lider u dečijoj modi uzrasta do 14 godina.\nDanas, lanac maloprodajnih objekata obuhvata preko 30 radnji rasprostranjenih u našim najvećim gradovima i inostranstvu.\nKompanija BEBAKIDS je uvek težila da prati svetske trendove. Kako bismo uspeli u ovoj nameri, odlučujemo da svojim kupcima ponudimo i brendove vodećih svetskih proizvođača dečije odeće i obuće. Širimo svoje poslovanje, ostvarujući odličnu saradnju sa kompanijama dobro poznatih brendova dečije odeće Mayoral, kao i obuće Naturino, Geox, SuperFit, Converse i EMU.\nKlasifikacija website v2 Haljine\nSezona Proleće / Leto 2020\nTEKSAS HALJINA ZA DEVOJČICE MAYORAL\nHALJINA ZA DEVOJČICE MAYORAL


Osmislite treninge na osnovu cilja - Men`s Health\nOsmislite treninge na osnovu cilja\nDa li upravo birate niz vežbi koje neće pokazati rezultate? Ma koliko to zvučalo šokantno, ovo se dešava veoma često. Posebno je poznat jedan scenario u kome se loš plan vežbanja iznova javlja – paralelno vežbanje.\nOvo paralelno vežbanje podrazumeva da se aerobni trening izvodi uporedo sa anaerobnim treningom. Ovo se još naziva i simultanim vežbanjem. U osnovi, nema ničeg lošeg u ovakvom pristupu – ukoliko pravilno isplanirate uporedne treninge.\nNažalost, većina ljudi, uključujući i trenere, izvode sekvence obrnutim redom kada žele da postignu specifične rezultate. Problem je redosled vežbi- često je niz vežbi pogrešan i ovo može izazvati probleme.\nOvakvo paralelno vežbanje postaće sve zastupljenije u sve užurbanijim društvima u kojima pojedinci imaju sve manje vremena na raspolaganju. Sa sve manje slobodnog vremena, ljudi će se sve više okretati ovakvom dvojnom treningu.\nKljučno pitanje kod ovakvog simultanog vežbanja je cilj koji osoba želi da postigne. Ukoliko je to anaerobni cilj – izgradnja većih mišića, povećanje snage, priprema za sportske događaje visokog intenziteta – redosled vežbi treba da podrazumeva anaerobne, a zatim aerobne vežbe.\nAko vežbač želi da postigne dugotajnu izdržljivost, onda bi trebalo da vežbanje počne sa aerobnim delom treninga. Jako često, međutim, osoba koja želi da izgradi anaerobne kapacitete, počinje trening aerobnim vežbama. Ovo je vrlo neefikasan način da se izgrade mišići.\nIzvođenje kardio/aerobnog treninga pre treninga izdržljivosti može drastično ugroziti program izdržljivosti. U studiji objavljenoj u Žurnalu istraživanja o snazi i kondiciji, predoženi su rezultati koji otkrivaju da zamor predstavlja faktor koji negativno utiče na trening snage koji se izvodi kao drugi po redu.\nKardio/aerobne vežbe zamore telo pre nego što ste i započeli trening snage. U ovoj studiji, ispitanici su bile starije žene kod kojih je uočena umanjena efikasnost treninga snage kada se izvodi nakon kardio/aerobnih aktivnosti. Rezultat ovakvog redosleda vežbi uticao je snagu koju su bile u stanju da proizvedu.\nNaučnici su zaključili da profesionalni sportisti moraju da uzmu u obzir da „ukoliko žele da značajno povećaju snagu treba da izvode aerobik vežbe kao deo posebnog, izdvojenog treninga, kako bi postigli maksimalan učinak treninga izdržljivosti“.\nIako se studija odnosi na starije osobe, treba reći da i kod mladih atleta može doći do značajnog umanjenja učinka usled kardio/aerobnog treninga koji prethodi vežbama snage. Vins Lombardi je jednom rekao:“Umor nas sve pretvara u kukavice“, i može predstavljati značajan negativan faktor ukoliko svoj trening isplanirate naopako.\nPročitajte i 10 stvari koje će zagrejati seks\nDrugo vitalno pitanje je gorivo. Za trening snage ključno gorivo dolazi iz ugljenih hidrata. Što se tiče kardio/aerobnih treninga, gorivo se crpi iz ugljenih hidrata i masti, s tim što udeo masti postaje značajniji kako trening odmiče.\nKada se uporedno treniranje izvodi tako što ovaj kardio/aerobni prethodi, osnovno gorivo ugljenih hidrata biva potrošeno i ne troši se tokom treninga snage. Ovo značajno umanjuje učinak treninga snage.\nPreokrenite redosled vežbi i mišići će koristiti primarno gorivo ugljenih hidrata. štaviše, i kardio/aerobni deo treninga će biti efikasniji ukoliko bude izveden kao drugi u ovom uporednom treningu, jer se upravo ovde uklapaju aspekti aerobne izdržljivosti i sagorevanja masti.\nPoslednji razlog zbog koga bi trebalo poštovati ovaj redosled je pitanje koncentracije. Trening snage generalno zahteva viši nivo koncentracije nego kardio/aerobne vežbe. Vi možete otići na džoging i pustiti svoje misli da lutaju. Isto važi i za vožnju bicikla i druge vrste kardio/aerobnih treninga.\nMeđutim, ne može vam manjkati koncentracije kada iznad glave ili vrata držite tegove. Zato, ako vežbe snage stavite na drugo mesto, to vam neće biti lako.\nKoncentracija se, međutim, ne može održavati dugo, i što vežbanje odmiče sve je teže održati je. One vežbe koje se rade na početku rade se sa maksimumom koncentrisanosti. Upravo zbog ovoga, potrebno je započeti trening vežbama snage, jer upravo one zahtevaju da ste koncentrisani.\nOPRAVDANI PREOKRET REDOSLEDA VEŽBI\nTrening snage treba da se izvede na početku ukoliko osoba želi da naglasak stavi na postizanje snage, veličinu mišića i eksplozivnost. Međutim, ako vežbač želi da postigne bolju izdržljivost, onda nije neophodno da započnete trening ovim setom. Ovo je, recimo, jedan od slučaja u kome kardio trening može opravdano biti izveden na početku.\nZato, ako se odlučite za uporedne treninge, pobrinite se da dobro isplanirate redosled vežbi. Postavite trening snage na početak vašeg rasporeda da postignete maksimalno povećanje mišića i vrhunski učinak vežbi snage. Najboljim planom vežbanja postići ćete najbolje moguće rezultate.\nTags: džogiranje, Fitnes, kardio, saveti, trčanje, vežbe snage\nPrevious Mršavljenje: 5 saveta za početnike\nNext Zašto samo pregibom trupa nećete dobiti trbušnjake?


Veljko Dovragović: Poziv u Tursku neočekivan, zadovoljstvo i radom i rezultatima\nHome > Vesti > Veljko Dovragović: Poziv u Tursku neočekivan, zadovoljstvo i radom i rezultatima\nTreći šabački kajakaš na pripremama u Turskoj koje se polako privode kraju, Veljko Dovragović, tek je jedan od dvojice juniora koji je dobio poziv. Inače, sa krajem ove godine Veljko će i zvanično izveslati iz juniorskih voda. Sa njom je završio zauzevši visoko peto mesto u disciplini K-1 na 500 metara na Svetskom prvenstvu za juniore u portugalskom Montemor o Velju, a pre toga je bio 9. na Evropskom u jednosedu na 1000. Seniorski izazovi mu nisu nepoznati obzirom da je imao značajnu ulogu na Ekipnom i pojedinačnom prvenstvu Srbije, osvojivši po zlato i srebro, kao i tri zlata u juniorskoj kategoriji. Na pitanje o pripremama, koje su ga iznenadile, odnosno sam poziv, rekao nam je sledeće:\n- Iskreno, nisam očekivao odlazak na prve pripreme u decembru, ali kada sam saznao da idem ta vest me je jako obradovala. Jako sam zadovoljan određenim pripremama, vreme nam je išlo u korist tako da smo imali sjajne uslove za veslanje, a pored veslanja evidentan je i napredak u teretani. Atmosfera je super i na treninzima se mnogo radi, ali van treninga je skroz opušteno. Mislim da sam se jako dobro snašao i da mi je ovo dobra potpora za narednu godinu. Većinu reprezentacije sam već poznavao tako da su me lepo prihvatili, kao da sam već odavno tu.\nTokom sezone Veljko je uspešno odolevao sportskim, ali i školskim i društvenim obavezama:\n- Ove godine sam završio četvrtu godinu Medicinske škole, tako da je bilo usklađivanja vremena u prvoj polovini godine ali sve se stizalo. Zbog čestih priprema i takmičenja nemamo toliko vremena za društvo i devojke, ali kada smo u Šapcu trudimo se da to vreme maksimalno iskoristimo. Što se tiče rezultata, jako sam zadovoljan prethodnom godinom u kojoj sam se oprostio od juniorske kategorije kao peti na Svetskom prvenstvu. Ciljevi za narednu sezonu su mi da se unapredim što je moguće više u svim aspektima kako bih i sledeće godine nastupao na što većem broju međunarodnih takmičenja i ostvarivao što bolje rezultate.


Dodik: Zadovoljstvo što bi Trošanji mogao biti komesar\nSrpski član Predsjedništva BiH Milorad Dodik izrazio je zadovoljstvo što bi Laslo Trošanji iz Mađarske mogao da bude evropski komesar za susjedstvo i proširenje jer Budimpešta ima bolji senzibilitet prema Balkanu od ostalih evropskih zemalja.\n"Nemoguće je sada komentarisati personalna rješenja, ali treba očekivati da će novi sastav Evropske komisije biti suočen sa nizom unutrašnjih pitanja. To se odnosi na migracije, “Bregzit” i ostala važna pitanja", rekao je Dodik novinarima u Banjaluci.\nKada je riječ o politici proširenja EU, Dodik podsjeća da su političari bliski predsjedniku Francuske Emanuelu Makronu protiv proširenja, što će biti teško prevazići dok Unija ne riješi postojeće probleme.\n"Dakle, ostaćemo u koordinaciji, a resursi i podrška za proširenje EU su značajni. U BiH moramo gledati kako ćemo reagovati na sve izazove, pa i populacione, čemu je značajno doprinijela zapadna Evropa jer želi radnike, a suočava se sa socijalnim, obrazovnim i vjerskim problemima. Oni se orijentišu na zaustavljanje dolaska migranata sa Srednjeg i Dalekog istoka i da im baza za radnu snagu budu zemlje koje teže ka EU", rekao je Dodik.\nOn je naveo da je osnovno pitanje kako sarađivati sa EU kada BiH nema formiranu vlast i napomenuo da se raduje sastancima sa ljudima iz Evropske komisije.\nIzabrani predsjednik Evropske komisije Ursula fon der Lejen nominovala je juče nove evropske komesare za određene portfelje, uključujući Mađara Lasla Trošanjija za budućeg komesara za susjedske odnose i proširenje.\nDodik: Još jedna zlatna stranica u istoriji srpske odbojke\nDjed (92) počinio brutalan zločin: Pucao sinu u butinu, pa uzeo sjekiru da ga dokrajči\nGrčka: Rekordan broj zaraženih virusom korona\n2084 glasova 55%


Pesma Evrovizije 2021. – Barbyjana\nPesma Evrovizije 2021.\n„Roken-rol neće umreti“\nPobednik 65. Pesme Evrovizije je Italija. Nju je predstavljala rok grupa “Moneskin”. Ukupno je osvojila 524 poena. Pobedili su sa roken-rol pesmom „Zitti E Buoni“. Hajde da vidimo mi ko su oni?\nMoneskin je italijanski rok sastav iz Rima. Naziv benda je danskog porekla i znači „mesečina“. Grupa ima četiri člana: pevač Damijano David, basistkinja Viktorija de Anđelis, gitarista Tomas Rađi i bubnjar Itan Torkino. Pre učešća na Evroviziji postali su poznati 2017. godine nakon učešća u emisiji X fakor. Iako nisu pobedili, bili su drugi, uspeli su da potpišu ugovor sa diskografskom kućom Sony Music. Za ovu izdavačku kuću izdali su svoj prvi mini album. 2021. bend je pobedio na muzičkom festivalu u Sanremu. Sa pesmom „Zitte e buoni“ predstavljali su Italiju na Pesmi Evrovizije u Roterdamu. U subotu su odneli pobedu na ovom festivalu. Posle dugo godina pobedu je odnela jedna rok pesma.\nNjihova muzika je inspirisana 70-tim. Oni nastoje da povrate ovaj zvuk u sadašnje vreme. Njihovi scenski kostimi inspirisani su kostimima koje su nosili Rolingstonsi, Dorsi, Dejvid Bouvi i Igi Pop. Vrlo često promovišu rodnu jednakost u vidu nošenja muških odevnih kombinacija od strane članice benda. Mnogi ih upoređuju sa bendovima poput Greta van Flint, Džentl džajent i Led Cepelin. Van scene članovi imaju totalno drugačiji modni i muzički ukus.\nBend ima svoj fan klub na Instagramu @maneskinofficial.\n2018. snimljen je dokumentarni film o bendu Ovo je Moneskin „This Is Måneskin“. U filmu su glumili sami sebe.\nNajveću pažnju privlači njihov pevač David Damijano. Rođen je 1999. u Rimu. Studirao je muziku, ali odustaje od faksa i dobija priliku da učestvuje na X fakor-u sa bendom Moneskin. Bend su osnovali Viktoria De Anđelis i Tomas Ragi još u srednjoj školi. Što se ljubavnog života tiče, priča se da je u vezi za basistkinjom benda Viktorijom. Međutim, on je to demantovao. Takođe je bio i veren sa jednom devojkom, ali veridba je raskinuta 2017. Početkom 2021. pojavile su se glasine da je u vezi sa manekenkom Đorđom Soleri. Ove glasine nešto kasnije potvrdio i sam pevač.\nVolim tu grupu benda ali i Hurikanke😉\nSuper. Drago nam je.\nMozete da snimite rutinu pre i posle skole?\nPs: Da ne bude 1. Smena nego druga. Od 13:00\nMozete li da snimite rutinu pre i posle skole\nPs: druga smena i od 13:00\nSuper meni je Finsta Blind Channel Dark Side omiljena


Predstavljanje istraživanja CŽP o postojećim servisima za rehabilitaciju i reintegraciju žena sa iskustvom nasilja – Entertainment Blabber\nHomeAll PostsAktuelnostiPredstavljanje istraživanja CŽP o...\n“Centar za ženska prava” organizovao je je okrugli sto “Usluge rehabilitacije i reintegracije žena sa iskustvom nasilja u okviru sistema socijalne zaštite u Crnoj Gori”Na okruglom stolu je zaključeno da je neophodna edukacija za pružanje zaštite i podršku ženama sa iskustvom nasilja zaposlenih u službama socijalne zaštite, kako bi ovom pitanju pristupili sa razumijevanjem i pružili im adekvatnu pomoć, .\nMaja Raičević, izvršna direktorica CŽP je, predstavljajući istraživanje Centra za ženska prava o postojećim servisima za rehabilitaciju i reintegraciju žena sa iskustvom nasilja u Crnoj Gori, kazala da je potrebno osigurati dostupnost servisa podrške i specijalizaciju zaposlenih u institucijama koje pružaju zaštitu i podršku ženama žrtvama nasilja i osigurati postupanje po Protokolu o tretmanu, prevenciji i zaštiti od nasilja u porodici i nasilja nad ženama. Takođe je potrebno uspostaviti održivi model finansiranja dovoljnog broja specijalizovanih usluga na nacionalnom I lokalnom nivou, uključujući i program socijalnog stanovanja za one koje nemaju smjestaj. Neophodne su i izmjene Zakona o socijalnoj zaštiti i njegovih podzakonskih akata tako da licenciranje socijalnih radnika i usluga uključuje obaveznu specijalističku obuku o nasilju nad ženama i o principima rada sa žrtvama rodno zasnovanog nasilja i nasilja u porodici.\nMarija Stajović, koordinatorka Direktorata za socijalno staranje i dječju zaštitu u Ministarstvu finansija i socijalnog staranja, kazala je da mnogi u Crnoj Gori još uvijek smatraju da je porodično nasilje privatan problem. Ukazala je da je Crna Gora, ratifikovanjem Istanbulske konvencije, 2013. godine, preuzela obavezu da otvara krizne centre, skloništa za žrtve nasilja, da obučava sudije, sutkinje, tužitelje i tužiteljke, policiju, centre za socijalni rad, da mijenja zakone i usklađuje ih sa Konvencijom. Takođe smatra da je u narednom periodu potrebno napraviti plan da sve licencirane nevladine organizacije imaju stabilno finansiranje za specijalizovane usluge koje pružaju.\nAna Jaredić, koordinatorka servisa za podršku CŽP , predstavila je rezultate istraživanja “Zadovoljstvo žena sa iskustvom rodno zasnovanog nasilja uslugama centra za socijalni rad i specijalizovanih nevladinih organizacija. Istraživanjem su, osim klijentkinja CŽP, obuhvaćene i korisnice usluga, učestvovale još tri organizacije: SOS telefon za žene i djecu žrtve nasilja Nikšić, SOS telefon Podgorica i Udruženje mladih s hendikepom, koje su se ovim organizacijama za pomoć obratile u poslednjih 12 mjeseci, a koje su zatražile i podršku Centra za socijalni rad. Istraživanje je pokazalo da je prosječno trajanje nasilja kod ovog uzorka 6,6 godina, najkraće trajanje je godinu dana, a najduže 30 godina. Istraživanje je takođe pokazalo visok nivo zadovoljstva korisnica kvalitetom specijalizovanih usluga koje pružaju nevladine organizacije, naročito uslugama besplatne pravne pomoći i psihološkog savjetovanja. Jaredić je istakla da bi centri za socijalni rad trebalo da obezbijede dovoljan broj specijalizovanih socijalnih radnika koji bi pristupili ovom pitanju sa razumijevanjem rodne prirode nasilja nad ženama. Centri za socijalni rad bi trebalo da informišu žrtvu o njenim pravima i pravima njene djece, kao i o raspoloživim uslugama, a Plan usluga za žrtvu i njenu djecu uvijek da sačinjavaju u saradnji sa njom i predstavnicima drugih relevantnih službi. Posebno treba da obrate pažnju na djecu svjedoke nasilja, kao i da vode računa o njihovim pravima i potrebama shodno međunarodnim standardima.\nIzvršna direktorica Udruženje mladih s hendikepom (UMHCG) Marina Vujačić, ukazala je na dva segmenta problema kad su u pitanju službe socijalne zaštite. Jedan segment je u formalnom obrazovanju, koje ne nudi dovoljno specifičnog znanja o nasilju kao o fenomenu i postupanju sa žrtvama nasilja. Prema njenim riječima, drugi segment problema je u vezi sa uslovima koji se traže organizacijama koje se bave uslugama socijalne i dječije zaštite, uključujući i usluge koje se pružaju žrtvama nasilja.„To je da licenca i onako rigorozni uslovi ne podrazumijevaju specifična zvanja iz oblasti nasilja ako će neko da se bavi tom vrstom usluge. To otvara ogromni prostor da se pružaju pogrešne usluge i na pogrešan način od strane mnogobrojnih koji o tom fenomenu ne znaju dovoljno i koji ne poznaju specifičnosti načina pružanja usluge žrtvama“, navela je Vujačić.\nOkrugli sto se organizuje u okviru regionalnog projekta Institucionalizacija kvalitetnih usluga rehabilitacije i integracije za žrtve nasilja (Institutionalizing quality rehabilitation and integration services for violence survivors ), koji je finansiran od strane Austrijske razvojne agencije. Projekat se realizuje u saradnji sa pet organizacija iz regiona, a za cilj ima poboljšanje uslova za kvalitetnu rehabilitaciju i reintegraciju žena sa iskustvom nasilja.


Gde se poroditi? - Pitanje je sad! - majaweber na Ringaraja.net\nGde se poroditi? - Pitanje je sad!0 2\nMuž i ja smo se mnogo raspitivali, čitali preporuke, zivkali ljude i na kraju odlučili za Specijalnu ginekološku bolnicu "Jevremova" sa porodilištem. Nakon konzultacija sa specijalistima i dečijim kardiologom znali smo da je ovo mesto gde će naša beba doći na svet.\nSpecijalisti su nam objasnili kako se u njihovom porodilištu i klinici porođaj priprema i planira što me je strašno opustilo nakon svih priča o porođajima. Naglašeno nam je da porođaj može da se zakaže jer oni ne podrazumevaju termin porođaja pod samo jedan dan već čak nekoliko nedelja te da ako oni smatraju da je beba dovoljno zrela oni će zakazati porođaj, no da to nije uvek tako moguće jer se nekad dogodi da se sam porođaj dogodi prije vremena stoga bi bilo najbolje da smo čak par nedelja (2 do 3 nedelje) smešteni negdje u Beogradu.\nPočeli smo tražiti smeštaj koji nam je financijski prihvatljiv s obzirom da nam je porođaj u privatnoj klinici već dovoljno veliki trošak na naše plate, ali nije nam bilo teško naći apartman u centru Beograda po prihvatljivoj ceni. Objasnili smo vlasnicima situaciju i oni su nas rado prihvatili za njihove goste za par meseci.\nNakon dogovorenog poroda u privatnoj klinici i rezerviranog smeštaja u Beogradu ostalo mi je samo da mirno planiram uređenje nove sobe za svoju bebu, uživam u trudnoći i nadam se najboljem za kraj. Poželite mi sreću!\nPrekretnice: pozitivan test trudnoće


17-10-2019 18:43 Ratni izveštaji Naoružanje Izdvojeno Svet Planeta Video\nKineski nosač aviona (Foto: Jutjub)\nKako tvrde analitičari, taj brod biće prvi od nekoliko velikih plovila koja će biti proizvedena na tom mestu. Iako će to biti treći nosač u domaćoj proizvodnji, biće prvi pune veličine.\nOgromna nova luka na ušću Jancekjanga, sa dokom dugim skoro kilometar i velikim fabrikama za proizvodnju brodskih delova, skoro je kompletno završena. Veličinom daleko nadmašuje postojeću luku u blizini u kojoj su građeni razarači i drugi bojni brodovi.\n"Vidimo spor, ali stalan napredak u gradnji trupa, međutim, ono što mislim da je zaista iznenađujuće je istovremeni ubrzani rad na okolnoj infrastrukturi“, kazao je analitičar Metju Faniol i dodao da je teško i zamisliti da se sve to gradi samo zbog jednog broda.\nVojni analitičar iz Singapura Kolin Koh kaže da moderna, namenski napravljena fabrika na slabo naseljenom ostrvu Jangce može biti bezbednija nego brodogradilišta Dalijan na severu Kine. Takođe bi mogla saradnji između komercijalnih i vojnih brodograditelja.\nPrva dva kineska nosača aviona, nazvana tip 001, relativno su mala i mogu da prime do 25 letelica koje se lansiraju sa rampi ugrađenih u palube. Američki nosači uglavnom nose skoro četiri puta veći broj aviona.\nRusija lansirala moćne balističke rakete! Više o tome OVDE.


Talibani najavili skoro formiranje regularne vojske u Afganistanu\nTalibanski pokret najavio je da će uskoro formirati regularnu vojsku u Afganistanu, javlja Anadolu Agency (AA).\nKomandant vojske u privremenoj talibanskoj vladi u Afganistanu Qari Fasihuddin izjavio je da su u toku konsultacije i da se radi na formiranju sistema odbrane i vojske.\nOn je kazao da će biti ugušeni svi pokreti otpora koji pokušavaju gurnuti Afganistan u građanski rat.\nFasihuddin u talibanskim krugovima ima nadimak “Osvajač“ s obzirom da je predvodio talibanski pokret u preuzimanju kontrole u Afganistanu. Talibani su bez velikog otpora preuzeli kontrolu u 33 od ukupno 34 afganistanske provincije, dok je u provinciji Panjshir aktivan pobunjenički Front nacionalnog otpora.\nTalibani su 6. septembra saopćili da su preuzeli kontrolu i u Panjshiru i da je tako okončan rat u Afganistanu.


Drama na Goliji: Radnik Puteva iz Ivanjice izvlačio zavejani par iz metarskih smetova (VIDEO) – Info LIGA\nby infoLIGA · 23/01/2022\nIako su u više navrata iz ivanjičkog preduzeća ’’Putevi’’ upozoravali vozače na neprohodnost puta koji vodi prema Odvraćenici večeras se na ovom potezu, gde smetovi perelaze metar, odigrala prava drama. Naime, D.M. iz Gorjana uputio se sa svojom lepšom polovinom na ovu planinu ali su ostali zavejani u smetovima koji su iz minuta u minut bivali sve viši zbog snežne vejavice.\nU okolini nije bilo kuća niti im je u susret iko dolazio zbog loših vremenskih uslova. Nemoćni i uplašeni pomoć su zatražili od nadležnih službi pa je radnik preduzeća ’’Putevi’’ iz Ivanjice, Aco Bojović, odmah krenuo prema kritičnoj deonici.\nNakon višečasovne borbe sa snegom i mećavom uspeo je da zavejane putnike izvuče iz smetova.\n-Samo oni koji poznaju Goliju i ovu deonicu znaju kakav snežni haos ove može nastati za samo nekoliko minuta. Bilo je strašno, mećava je stvarala neprobojne smetove bukvalno za nekoliko minuta. Trudio sam se da što pre stignem do putnika kako ih sneg ne bi potpuno prekrio . Uspeli smo da se probijemo i izvučemo ih, ali apelujem na sve koji kreću na planinu, posebno prema Odvraćenici , da prate stanje i redovna obaveštenja koja dajemo jer u protivnom mogu doći u veoma nezgodnu situaciju.-rekao je Bojović.\nZahvaljujući požrtvovanosti radnika preduzeća ’’Putevi’’ zavejani putnici uspešno su izvučeni iz smetova. Ali treba imati na umu da pri lošim vremenskim uslovima često nema ni telefonskog signala, pa se još jednom apeluje na vozače da ne kreću na Goliju neobavešteni o stanju na putevima.\nTags: golijaodvraćenicasnegzavejani Putevi\nKošarkaši Ivanjice u nedelju igraju derbi kola-nagradna igra za publiku (VIDEO)\nNext story Mladi bokser iz Ivanjice na pripremama reprezentacije\nPrevious story Turisti iz čitave Srbije okupirali Goliju (VIDEO)


Zamislite na trenutak da u prodavnici ne možete da pročitate sastojke na ambalažama namirnica ili da ne možete da proverite elektronsku poštu, da platite račune ili čak da odgovorite na običnu SMS poruku. Kakav bi bio naš život kad ne bismo vladali veštinama tako jednostavnim kao što su čitanje i pisanje? Evo priče o osobi koja je radila mnogo godina u jednoj školi potpuno nepismena.\nOtkad Džon Korkoran (John Corcoran) zna za sebe, čitanje mu nikada nije bilo lako. Slova su uvek menjala mesta a suglasnici i samoglasnici bili su za njega isto. U školi je sedeo nepokretno i mirno u svojoj klupi pokušavajući svom snagom da postane nevidljiv.\nMožda bi njegov život bio drugačiji, ali pedesetih godina prošlog veka niko nije znao za disleksiju. U drugom razredu je zauvek zaveden kao mentalno zaostao, a u trećem razredu su ga kažnjavali kada je odbijao da čita. Tako su prolazile njegove školske godine. „Sećam se da sam, kada sam imao osam godina, molio Boga da sutradan kada dođe red na mene da čitam budem u stanju to da uradim“, navodi Džon.\nKako bi sakrio svoju nepismenost, Korkoran je počeo da se ponaša loše, zbog čega su ga uvek izbacivali iz učionice i davali mu jedinice na testovima. „Predavao sam tuđe radove, krao testove i tražio drugovima da urade domaći umesto mene. Nisam razumeo šta je tamo pisalo ali sam znao da nemam drugog izbora.“ Na ovaj način, uz prevare, uspeo je da završi školu i maturira 1956. godine.\nOtkrilo se da je Džon dobar u košarci i to mu je omogućilo da bude primljen na fakultet gde ga je čekala sportska stipendija i mesto u košarkaškoj ekipi. Studije na fakultetu postale su pravi izazov i morao je da usavrši svoj talenat za pretvaranje. Uvek je prikupljao informacije o profesorima, koja pitanja obično daju. Prelazio je hemijskom preko stranica sveske praveći se da piše, a onda ih je cepao i bacao kako niko ne bi saznao da ne zna da piše. Satima je gledao knjige praveći se da čita.\nKoristeći se različitim trikovima, uspeo je da završi fakultet, pa čak i da postane „diplomirani profesor engleskog jezika“. U tadašnje vreme bilo je manjka profesora: tako je Džon Korkoran postao profesor koji ne zna da čita i piše. Svakog dana bi u učionici rekao nekom učeniku da čita zadatke iz knjige a potom da piše na tabli. Davao im je standardne testove koje je mogao da pregleda stavljajući preko njih papir koji mu je služio kao šablon. „Pošto sam bio profesor, zaista mi je bilo teško kad pomislim da ne znam da čitam. To je bila sramota za mene, za državu i za školu“, priča Džon.\nGodine 1965. Džon je upoznao svoju buduću suprugu Kejti. Poverio joj je svoju tajnu: „Moram nešto da ti ispričam“, rekao joj je pre venčanja, „ne znam da čitam“. Ceo njihov zajednički život, ona je čitala i pisala papire i pisma umesto Džona... Zašto ga nije naučila? Zato što je on bio siguran da niko ne može da mu pomogne.\nFOTO: Teach Hub\nPosle nekog vremena, kupio je kuću i iznajmio je, zatim još jednu i još jednu. Jedno vreme mu je posao išao dobro sve dok ga sreća nije izdala i posao je propao, ostavivši mu gomilu dugova. Na jesen 1986, kada je napunio 48 godina, Džon je založio svoju kuću kako bi platio deo dugova, a onda je otišao u gradsku biblioteku koja je organizovala radionicu čitanja, prišao je ženi koja je za to bila zadužena i rekao joj: „Ne znam da čitam“. I zaplakao.\nKoristeći jedan fonetski metod, polako i strpljivo, slovo po slovo, naučili su ga sva slova. Godinu dana kasnije, njegov posao je ponovo živnuo a Džon je učio da čita. Pokušavao je da čita sve što ima reči: knjige, novine, časopise, rečenice na ambalažama prehrambenih proizvoda... Čitanje je bilo tako divno, poput pevanja.\nJednog dana shvatio je da može da uradi ono što je trebalo da uradi pre 25 godina. Na tavanu je pronašao kutiju punu prašine, otvorio ju je, izvadio iz nje gomilu požutelih papira i pročitao pisma svoje supruge, koja mu je pisala kada su se tek upoznali. U njima, Kejti mu je govorila koliko ga voli.\nNa jednoj konferenciji u San Dijegu, govoreći pred dve stotine zapanjenih preduzetnika, Džon Korkoran je rekao da je vodio posao a nije znao da čita i piše. Postao je član opštinskog saveta za borbu protiv nepismenosti, pa čak i autor dve knjige: „Profesor koji nije znao da čita“ i „Put ka pismenosti“, a takođe je osnovao i fondaciju koja se bavi podučavanjem osoba koje ne znaju da čitaju i pišu.


Hitno! Posao Prodaja Vrbas - Samo aktuelni poslovi | Oglasi za posao Jooble\nSremski Karlovci prodaja\nprodaja i trgovina Vrbas\nkomercijalista prodaje Vrbas\ninternet posao od kuće Vrbas\nvozač za Vrbas\nprodavac zrenjanin Vrbas\nPosao Prodaja Vrbas\nDobićete imejl na %EMAIL% kada se novi "Prodaja, Vrbas, 8 kilometara" poslovi pojave na sajtu Jooble\nKomercijalista sindikalne prodaje srebrnog nakita na terenu\n...Poslodavac se bavi sindikalnom prodajom srebrnog nakita na terenu sa naplatom preko administrativne zabrane do 10 mesečnih rata. Prodaja se obavlja iz raspoloživog asortimana u prostorijama kupca (zaposlenih u ustanovi - preduzeću) uz dogovor i posredovanje sindikata ili...\n...Nudimo: Savladajte posao prodavca, budite među najboljima, ovladajte dodatnim veštinama i brzina kojom ćete postati Organizator prodaje zavisiće samo od Vas. Znanje i vestine:  Ukoliko pokažete da ste rođeni za posao prodavca, uživate u svakodnevnoj komunikaciji...


Yu-build|Građevinarstvo i arhitektura|Graditeljske obuke|Upravljanje projektima|Održivi razvoj - BK Tesla i kineski MCC potpisali memorandum o izgradnji Tesla grada u Beogradu\nKineska kompanija MCC, postoji 50 godina i posluje u oblastima investiranja i izgradnje.\nPotpisivanje Memoranduma predstavlja početak gradnje tri miliona kvadratnih metara u Srbiji, najpre dva miliona u Beogradu, a onda i milion kvadrata u 25 okruga Srbije, rekao je predsednik Upravnog odbora BK Grupe Dragomir Karić.\nOn je u saopštenju naglasio da "izgradnjom Tesla grada, Srbija dobija mnoga radna mesta za mlade ljude", te da če projekat unaprediti i povećati proizvodnju građevinskog materijala.\nTesla grad je program kompanije BK Group za razvoj prostora od dva miliona kvadratnih metara i predstavlja arhitektonski i urbanistički projekat koji odražava značaj i važnost geografskog položaja grada Beograda, dodaje se.


Jovana Joksimović i Srđan Predojević vodili emisiju na nešto drugačiji način! - Smedia\nJovana Joksimović i Srđan Predojević vodili emisiju na nešto drugačiji način!\nZa kratko vreme je postao najgledaniji jutarnji prigram, a sve to naravno zahvaljujući odličnim novinarima Jovani Joksimović i Srđanu Predojeviću. Njih dvoje su već uigran tandem, pa su tako gledaoce hteli da obraduju i ovog jutra, a pošto je poznato da je počelo Svetsko prvenstvo u fudbalu u Rusiji, njih dvoje su obukli dres naše selekcije i celu emisiju bili u njemu!\nOčekivalo se da Srđan bude u košulji, a da Jovana ima neku elegantnu majicu ili haljinu, to se ovog jutra nije desilo. Gledaocima se to dopalo jer je opet nešto drugačije i interesantno, a opet sve u znaku fudbala, koji će i te kako biti aktuelan narednih nekoliko nedelja,


Beer fest ove godine od 13. do 17. avgusta na Ušću - Informativni internet portal Rume | www.grad-ruma.net\nBeer fest ove godine od 13. do 17. avgusta na Ušću\nDatum kreiranja četvrtak, 19. jun 2014. - 00:00 agencije\nOvogodišnji Bir (Beer) fest u Beogradu biće održan od 13. do 17. avgusta na Ušću, najavili su organizatori te manifestacije.\nKako se navodi u saopštenju, Bir fest ima ogroman značaj za turizam Beograda i Srbije i sa preko 650.000 posetilaca za pet dana koliko je zabeleženo prethodnih godina, postao je formula 1 turizma Beograda i jedna od najprepoznatljivijih manifestacija koju prestonica Srbije nudi.\nDodaje se da će tokom svih dana trajanja ove manifestacije biti organizovan bogat i kvalitetan muzički program, a imena izvođača biće objavljena u julu.\nU saopštenju se naglašava da Bir fest svake godine realizuje višemesečne kampanje sa snažnim društvenim porukama i time na direktan način utiče na edukaciju stanovništva.\nNavodi se i da će se i tradicionalna kampanja "Biram da recikliram" ove godine zvati "Biram da recikliram i doniram" i sav novac od otkupa prikupljenih limenki biće usmeren za pomoć ugroženima u poplavama u Srbiji, dok će zarada od prodaje suvenira biti uplaćena na račun Vlade Srbije za pomoć ugroženima, a svi segmenti marketinške kampanje obuhvatiće apele za pomoć.\n"Osim humanitarnih akcija, u fokusu glavnih poruka Bir festa je i društveno odgovorna kampanja 'Nemoj da piješ dok voziš'. Pored apela na sve posetioce da budu savesni i ne voze pod dejstvom alkohola, u toku samog festivala organizovaće se i akcija koja će konkretno doprineti većoj bezbednosti u saobraćaju", saopštila je Beogradska kulturna mreža koja je producent festivala.\nPovezane teme: Bir fest Beer Fest Ušće


Objavljen poziv za podršku voćarstvu - Vijesti | Radio Televizija Budva - Budva Crna Gora\nRadio Budva Live: Luna Djo - U Ljubavi Luda\nMinistarstvo poljoprivrede i ruralnog razvoja objavilo je javni poziv za dodjelu podrške za podizanje i modernizaciju voćnih zasada, kroz koji poljoprivrednci imaju mogućnost da dobiju do 50 odsto bespovratne podrške za investiciju.\nIz Ministarstva su objasnili da poljoprivredni proizvođači kroz javni poziv mogu dobiti bespovratnu podršku do 50 odsto ukupne vrijednosti realizovane investicije, a dodatnih pet odsto, odnosno 55 odsto, oni koji su osigurani po osnovu poljoprivrede.\nMaksimalna vrijednost prihvatljive investicije iznosi deset hiljada eura, a minimalna 500 eura. Jedno poljoprivredno gazdinstvo može ostvariti maksimalnu podršku do pet hiljada eura u toku godine.\nIz Ministarstva su saopštili da se prihvatljive investicije odnose na nabavku sertifikovanog sadnog materijala, potpornih stubova za špalirni uzgoj, sistema za navodnjavanje kap po kap, mreža za zaštitu od ptica, protivgradnih mreže sa pratećom konstrukcijom, agrofolije, tunela za uzgoj jagoda i folija za zaštitu od kiše sa pratećom konstrukcijom u cilju sprječavanja pucanja plodova.\nRok za dostavljanje zahtjeva je 1. novembar.\nIz Ministarstva su podsjetili da osim podrške kroz taj javni poziv, voćari imaju moguućnost da iskoriste i brojne druge mjere bespovratne podrške iz Agrobudžeta u cilju unaprijeđenja proizvodnje i uslova na poljoprivrednom gazdinstvu.\n„Ove godine imaće i veće subvencije po hektaru, koje su povećane na 200 eura po hektaru, uz dodatnih deset EUR po hektaru za mlade poljoprivrednike“, navodi se u saopštenju Ministarstva.\nOni su objasnili da je cilj poziva, koji se objavljuje u okviru ovogodišnjeg Agrobudžeta, podsticanja poljoprivrednih proizvođača da podižu savremene profitabilne voćne zasade i modernizuju postojeće.\n„Investiranje u savremene zasade voća i redovna primjena agrotehnike ima za cilj redovan i stabilan prinos visokog kvaliteta, što dugoročno utiče na povećanje obima i kvaliteta proizvoda, povećanje prerade, obogaćivanje asortimana proizvoda i dostizanje višeg nivoa konkurentnosti“, kazali su iz Ministarstva.\nOni su dodali da primjeri najsavremenijih voćnih zasada, kakvi su u zemljama EU, postoje i u Crnoj Gori, ali da je potrebno iskoristiti sve potencijale da ih, uz korišćenje podrške, bude mnogo više.\nZdravstvena situacija u Crnoj Gori do danas stabilna


Hoće li se Superliga vratiti pod okrilje KSS? - Sportske.net\nHoće li se Superliga vratiti pod okrilje KSS?\nDirektor Superlige Srbije Predrag Bojić izjavio je danas da se nisu svi klubovi izjasnili o tome da li žele da se takmičenje vrati pod okrilje Košarkaškog saveza Srbije.\nOn je na novinarsko pitanje potvrdio da su Partizan i Crveni zvezda odgovorili na anketu, ali je kazao da se nisu jasno izjasnili, već žele da vide šta dobijaju, a šta gube.\n"Samo pet ili šest klubova se izjasnilo o tome, a niko se nije jasno izjasnio. Svi čekaju da vide šta će se desiti", rekao je Bojić grupi novinara u Kući košarke u Beogradu.\nBojić nije rado hteo da govori o nedoumicama Jadranske lige, ali je na insistiranje novinara pristao da kaže svoje mišljenje oko nepoznanica kako se ide u Evroligu iz regionalnog takmičenja i lošoj komunikaciji čelnika lige i klubova.\n"Ja prosto ne mogu da verujem da se sve ovo dešava. Ovo je prvi put, a pratim sport jako dugo, ne samo košarku, prvi put da ni dan danas meni nije jasno ko može, a ko ne može da ide u Evroligu, najiskrenije", rekao je Bojić.\nSvi srpski klubovi iz Jadranske lige izrazili su nezadovoljstvo tom organizacijom zbog toga što nije na vreme objavljeno šta donosi plasman u tom takmičenju, kao i zbog organizacije završnice.\nNovinari su zbog toga s Bojićem pokrenuli staru temu povratka klubova iz Jadranske lige u domaće takmičenje, ali je on kazao staru činjenicu, da srpska košarka nema dobar kontakt sa ULEB-om, vodećom organizacijom za klupsku košarku u Evropi.\n"Zaista mislim da smo izgubili korak u komunikaciji za ULEB-om onda kada je to bilo bitno, kada je ta organizacija vodila rat s Fibom. Zato smo u situaciji da nam je Jadranska liga veza sa ULEB-om i da mi nemamo ingerencije, a to je najvažniji problem", rekao je Bojić.


Kredit od 1.500.000,00 KM za izgradnju cesta u HBŽ-u - www.vecernji.ba\nKredit od 1.500.000,00 KM za izgradnju cesta u HBŽ-u\n23. svibnja 2018. u 15:32 0 komentara 97 prikaza\nVlada Hercegbosanske županije na danas održanoj sjednici donijela je Odluku o pokretanju procedure dugoročnog kreditnog zaduženja u 2018. godini u iznosu od 1.500.000,00 maraka u svrhu financiranja kapitalnih investicija u oblasti cestogradnje.\nUgovorni organ u postupku javne nabave za izbor najpovoljnije ponude za pružanje usluga dugoročnog kreditnog zaduženja Hercegbosanske županije u 2018. godini je Ministarstvo financija, sukladno s Odlukom Skupštine Hercegbosanske županije o davanju suglasnosti za pokretanje postupka po osnovu kreditnog zaduženja kod komercijalnih banaka za financiranje kapitalnih investicija u oblasti cesta.\nVlada je također donijela Odluku o prihvaćanju Izvješća o izvršenju Proračuna Hercegbosanske županije za razdoblje od 1. siječnja do 31. ožujka 2018. godine.\nTijekom sjednice Vlada je donijela Odluku o dopunama Odluke o držanju pčela. Razlozi za donošenje ove Odluke temelje se na činjenici da postojeća Odluka o držanju pčela nije regulirala mogućnost obilježavanja pojedinačnih pčelinjih društava. Naime, obilježavanjem pčelinjih društava na području Hercegbosanske županije dobiva se realno brojno stanje pčelinjih društava, te se na taj način ova oblast stavlja pod kontrolu državnog sustava, napose poticaja.\nNa današnjoj sjednici Vlada je donijela Odluku o imenovanju članova Povjerenstva za primjenu, provođenje i tumačenje Kolektivnog ugovora o pravima i obvezama poslodavaca i radnika u djelatnosti zdravstva na području Hercegbosanske županije.


ZLATKO MILETIĆ REZOLUTAN: 'Negiranje genocida nije EU princip, Inzko da nametne zakon'! | Slobodna Bosna\nZLATKO MILETIĆ REZOLUTAN: "Negiranje genocida nije EU princip, Inzko da nametne zakon"!\nDelegati Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine nisu usvojili Prijedlog zakona o dopuni Krivičnog zakona BiH koji je predložio delegat DF-a u Klubu Hrvata Zlatko Miletić.\nProtiv Miletićevog Prijedloga bili su svi srpski delegati, kao i četiri delegata iz reda HDZ-a.\nMiletić je delegatima prije glasanja pojasnio da se predloženim zakonom predviđa zatvorska kazna od šest mjeseci do pet godina za izazivanje ili raspirivanje nacionalne, rasne ili vjerske mržnje negiranjem presuda međunarodnih i domaćih sudova za ratni zločin ili zločin protiv čovječnosti.\nZlatko Miletić je u razgovoru za Vijesti.ba kazao kako je razočaran odlukom delegata da se usprotive njegovom prijedlogu.\n"Moram reći da sam malo razočaran. Mislio sam da je previše vremena u BiH prošlo, znači već 25 godina od rata, i nije mi zaista jasno, ni kao građaninu ni kao delegatu, da neće ljudi svih nacionalnosti da se suoče s onim šta se ovdje desilo. A to šta se ovdje desilo, o tome su svoju riječ rekli, prije svega Međunarodni sud u Hagu, i u obrazloženju tog Prijedloga zakona napisano je da je preko 90 posto osoba svih nacionalnosti pravosnažno osuđeno od strane tog Suda", kaže Miletić.\nMiletić dodaje da zaista u BiH treba prestati s tom praksom veličanja tih ljudi, "da ih glorifikujemo na svaki mogući način, da im više ne dodjeljujemo priznanja, razne privilegije, da po njima dajemo imena mjestima, gradovima, ulicama, trgovima, zdravstvenim, školskim i drugim ustanovama, i da na svaki drugi način ustvari od njih pravimo narodne heroje. Oni to nisu i nadležne, prije svega međunarodne, institucije ali i domaći sudovi, za one osobe koji su presuđeni ratni zločinci, moje stanovište je da se sa takvom praksom treba prekinuti. Vidjeli ste kakvi su bili rezultati glasanja", ističe delegat Miletić.\nOn je dodao kako će se obratiti visokom predstavniku u BiH da pomogne u donošenju ovakvog zakona.\n"Ja ću svakako, evo to sad radim, obratiti se za pomoć Uredu visokog predstavnika u BiH, jer smatram da je to i njegova obaveza, imajući u vidu da je Ured visokog predstavnika isto tako organ UN-a kao što je i Međunarodni sud u Hagu, i imajući u vidu Aneks 10 Dejtonskog mirovnog sporazuma, i zamoliti visokog predstavnika za pomoć i da se to pitanje riješi na taj način da eventualno Ured visokog predstavnika nametne zakon iz te oblasti, jer smatram da je zaista smiješno i degutantno da neke evropske zemlje imaju taj zakon gdje je kod njih kažnjivo negiranje genocida, a nije u BiH", mišljenja je on.\nOn napominje da je u pravnoj legislativi mnogih evropskih zemalja to zabranjeno.\n"A da ne govorimo o Ruandi gdje je to urađeno i gdje su se desili možda i veći zločini nego u BiH, i da su to ljudi tamo uradili, a samo kod nas nosioci javnih političkih funkcija jednostavno ili to ne razumiju ili neće da razumiju, ali doći će kad tad taj trenutak da ćemo i mi u BiH to morati uraditi", optimističan je Mletić.\nOn dodaje da je svakako očekivao od delegata iz redova HDZ-a da podrže Prijedlog zakona s obzirom da javno zagovaraju evropske principe.\n"Da bih bio nacionalno konzistentan, odnosno da bih bio dovoljno precizan, kršenje u tom smislu i glorifikaciju ratnih zločinaca vrše svi, predstavnici sva tri naroda u BiH. Ne želim govoriti ko u kojoj mjeri i na koji način to radi, ali svakako sam očekivao, pogotovo od njih, da pristanu na jedan ovakav Prijedlog zakona, ali očigledno oni, prvenstveno iz politički razloga to ne žele da urade, ali konkretan odgovor na to pitanje treba postaviti njima a ne meni, pa možda će vama objasniti nazive pojedinih ulica u Mostaru ili nazive pojedinih gradova", kaže Miletić.\nOn dodaje da možda stoje na stanovištu da to tako treba.\n"Ja to ne znam, ali svakako je u suprotnosti sa njihovim stavovima da podržavaju evropske principe. Jer biti ratni zločinac i slaviti tog ratnog zločinca, svakako nije evropski princip. Ja to nigdje nisam ni vidio ni pročitao", zaključio je Zlatko Miletić u razgovoru za Vijesti.ba.\nKO ŽELI, NAĆI ĆE NAČIN: Kinezi u kućnoj izolaciji pse "šetaju" sa balkona


Džumhur i ostali teniseri u karantinu bez mogućnosti treniranja\n17.01.2021 / 11:33 KORONAVIRUS - Uoči prvog Grand Slama\nGotovo 50 tenisera, među kojima je Damir Džumhur, morat će u karantin u iznosu od 14 dana zbog toga što je u avionu za Melburn bilo zaraženih korona virusom.\nOno što je vrlo zanimljivo, jeste da teniseri koji su u izolaciji neće moći da treniraju, niti da napuštaju svoje sobe, a to je posebno važno uoči Australian Opena koji se igra na tri dobivena seta i važi za jedan od najtežih turnira, s obzirom da se igra i na početku sezone.\nDirektor Australian Opena Craig Tiley je obećao da će se potruditi kako bi igrači imali što bolje uslove u karantinu.\n„Naravno da nismo željeli da se ovo dogodi, ali znali smo od početka da postoji rizik. Svako ko dolazii u Australiju mora da ima negativan test prije nego što se ukrca u avion. Odmah po dolasku, svi su ponovo testirani“, objasnio je Tiley i nastavio:\n„Svi koji su bili u avionu se smatraju bliskim kontaktima. Zbog toga će morati da budu u karantinu naredne dvije nedjelje, neće moći da treniraju. Trudit ćemo se da svi učesnici mogu da se pripremaju, da budemo fer koliko je to moguće. Obezbijedit ćemo im sprave, da mogu da vježbaju u sobama. Glavni cilj je da svi ostanu zdravi“.


Izvještaj sa eXposure žurke sa Alexanderom Kowalskim | MTELBA\neXposure: Banjalučani se pokazali! (FOTO, VIDEO)\n07.02.2016. | 12:11\nNajveća eXposure žurka do sada održana je u petak uveče u banjalučkom DKC Incelu. Karte rasprodate, a specijalni gost iz Berlina, Alexander Kowalski pokazao publici zašto je već godinama jedan od najtraženijih DJ-eva u Evropi.\nZa zagrijavanje se pobrinuo Đorđe Dragić, član eXposure tima, koji je najnestrpljivije posjetioce energičnim i groovie setom pripremao za ostatak noći. Nakon njega imali smo priliku da čujemo i Miroslava Pavlovića i Alexandra G, takođe članove tima organizatora, u jednom od najboljih izdanja do sada. Uz njihove plesne, čvrste, beskompromisne i pažljivo odabrane setove plesalo se kao da nema sutra, a nešto poslije jedan sat poslije ponoći na red je došao Alexander Kowalski, DJ i producent iz Berlina.\nVeoma dobro raspoložen, Kowalski nas je poveo na izuzetno putovanje kroz sopstveno muzičko stvaralaštvo, tjerajući nas na vrisku, skakanje, tjerajući nas da zaboravimo na sve sem ritma u kome se mrdamo. Prostor je bio ispunjen do posljednjeg mjesta, a nevjerovatno dobre vibracije sa stejdža učinile su da nam ne smeta gužva, vrućina, dugačak red ispred toaleta...\nGreat night in Banja Luka! Thanks to everybody for that great vibe!On my way to Zagreb now to play at Boogaloo Club together with Axel Karakasis. See you there.\nPosted by Alexander Kowalski (Official) on Saturday, 6 February 2016\nNa samom kraju, čast da zatvori jedno od najboljih izdanja eXposure žurki do sada imao je gost iz Beograda, sjajni DJ Speedy koji je oteo od oznojene mase zadnji atom snage, a zauzvrat joj, muzikom, podario sjajnu završnicu joj sjajnije noći.\nKovalski za MONDO: Sanjam nastup sa Portisheadom!\nŽurka je završena kada je napolju već uveliko svanulo, a umorna i srećna lica koja smo na izlazu sreli najbolje svjedoče o tome kako nam je bilo. U Incelu smo sreli neka draga lica koja već godinama srećemo na sličnim dešavanjima širom bivše Jugoslavije, a koja su u Banjaluku došli iz cijele BiH, Hrvatske, Crne Gore, Srbije.\nIza eXposure clubbing brenda stoji tim, na čelu sa DJ-em Alexandrom G. eXposure tim ima za cilj da domaću scenu obogati novim konceptom, kvalitetnom muzikom, gostovanjima iz regiona i svijeta. Koliko im dobro ide najbolje svjedoče utisci posjetilaca, koji su uglavnom u superlativima.\nSodoma i Gomora @eXposure night with ALEXANDER KOWALSKI Exposure clubbing Društvo, hvala vam svima na odličnoj večeri!\nPosted by Mladen Gavrić on Saturday, 6 February 2016\nJedva čekamo narednu žurku u njihovoj organizaciji!


Izvor: N1 Beograd/Miodrag Dimitrijević/Lokalne novine | Obrenovac, 23.04.2022.\nSrbija domaćin Svetskog prvenstva za rvače\nBeograd i Rvački savez Srbije uveliko se pripremaju za organizaciju Svetskog prvenstva kome će naš glavni grad biti domaćin od 10. do 18. septembra.\nTim povodom je delegacija Svetske rvačke federacije, na čelu sa predsednikom Nenadom Lalovićem, bila u poseti Beogradu sa ciljem da se provere svi tehnički i logistički segmenti organizacije ovog velikog sportskog događaja.\nLalović je pohvalio Rvački savez Srbije za sve ono što je urađeno do sada, istakavši veliku motivisanost i profesionalnost svih ljudi koji su uključeni u proces organizacije i poručio da nema sumnju da će Beograd na najvišem nivou dočekati najbolje rvače sveta.\n“Srbija u potpunosti može da parira najrazvijenijim zemljama sveta kako po uslovima za treniranje koje je obezbedila rvačima, tako i kada je u pitanju organizacija predstojećeg Svetskog prvenstva. Srećan sam kada vidim koliki napredak je ostvarilo rvanje u proteklih par godina, kao i na saradnju Srbije sa Svetskom rvačkom federacijom. Radujem se spektaklu koji nas očekuje u septembru", konstatovao je Lalović.\nPredsednik Rvačkog saveza Srbije Željko Trajković je istakao da je organizacija Svetskog prvenstva u septembru izuzetno značajan događaj za našu zemlju i Beograd, a posebno za rvanje kao sport.\n"Veoma sam ponosan jer je ovo potvrda kvalitetnog i posvećenog rada Rvačkog saveza Srbije. Predstavnicima Svetske rvačke federacije detaljno smo predstavili kompletan plan organizacije i zaista sam zadovoljan njihovim reakcijama i konstruktivnim predlozima. Prvenstvo se organizuje na najvišim svetskom nivou u skladu sa svim standardima ovako velikog takmičenja. Osim fantastičnih borbi rvača, očekuje nas i veoma atraktivan muzičko-zabavni program i bogat prateći sadržaj u kojem će i rvači i posetioci moći da uživaju“, zaključio je Trajković.


Položaj LGBT osoba u Belgiji - Wikipedia\nPoložaj LGBT osoba u Belgiji\nLegalizacija – od 1795.\nAntidiskriminacioni zakoni – od 2003.\nUzrast seksualne saglasnosti – od 1985.\nBrak – od 1. april.a, 2003. (vidi: Istopolni brak u Belgiji)\nIstopolna zajednica – od 1. januara, 2000. (vidi: Istopolne zajednice u Belgiji)\nUsvajanje – od 2006.\nDogađaji Belgian Lesbian and Gay Pride\nBelgija se smatra veoma liberalnom zemljom po pitanju prava LGBT osoba. Godine 2003. Belgija je postala druga svetska država koja je legalizovala istopolne brakove.\n2.1 Roditeljstvo i usvajanje dece\n3 Vidi takođe\nHomoseksualnost je legalna u Belgiji od 1795. Godine 1965 uvedena je donja starosna granica za stupanje u seksualne odnose, koja je iznosila 18 za homoseksualne i 16 za heteroseksualne. Ovo je izjednačeno 1985. godine na 16.\nGlavni članak: Istopolne zajednice u Belgiji\nGlavni članak: Istopolni brak u Belgiji\nBelgija je 2000. godine počela da primenjuje zakon o istopolnim zajednicama, kojim su se garantovala mnoga prava koja su garantovana brakom. Godine 2003. Belgija postaje druga zemlja u svetu koja zakonski priznaje istopolne brakove, dajući ista prava venčanim istopolnim parovima sa izuzetkom usvajanja dece.\nRoditeljstvo i usvajanje deceUredi\nUsvajanje dece od strane istopolnih parova omogućeno je 2006. godine. Lezbejke imaju pun pristup veštačkoj oplodnji.\nLjudska prava u Belgiji\nBelgian Lesbian and Gay Pride website\nHolebifederatie website (Dutch only)\nWebsite of Federation des Associations Gayes et Lesbiennes (French only)\nFirst Belgian gay news and lifestyle site\nWhere to go in Gay Belgium?\nPoložaj LGBT osoba u Belgiji na Wikimedijinoj ostavi\nPoslednja izmjena na dan 24 juni 2014, u 13:29 č.


Analiza | 22:00 Harris A./Kubler J. - Diez S./Giustino L. Tip: 1 | Kladionica | Tipodrom.com\nObjavljeno: 2020-03-04 12:02:47\nHarris A./Kubler J. - Diez S./Giustino L.\nAndrew Harris i Jason Kubler će igrati protiv Stevena Dieza i Lorenza Giustina u prvom kolu challengera u Monterreyu.\nHarris i Kubler će biti u prednosti u ovom meču.\nNjih dvojica će imati prednost kod servisa u ovom meču.Harris će igrati i singl pre ovog meča,ali nije u dobroj formi u singlu u poslednje vreme,pa su šanse svakako veće da će doći do pobede u ovom meču.\nKubler je već izgubio u singlu na ovom turniru,najbolji je na betonu,pa treba očekviati da on i Harris zadrže više sopstvenih servis gemova u ovom meču.\nGiustino svakako ne igra najbolji tenis na ovakvim turnirima,jeste prošao u treće kolo singla na ovom turniru,i sigurno je da će mu singl biti prioritet na ovom turniru.\nDiez je bio veoma loš u singlu na ovom turniru,lako je izgubio sa 2:0,od njega se svakako ne očekuje bolji rezultat ni u dublu.\nAktivni članovi: Alfa147, Kosernecy, Tabela tipstera.


[GRADSKE FACE] Želimir Žilnik, reditelj i scenarista: Trudim se da demistifikujem proces pravljenja filmova - 03.01.2020)\n03.01.2020 u 18:00h\nIzvor: mojnovisad.com / Fotografija: Aleksandar Jovanović/mojnovisad.com, privatna arhiva Želimira Žilnika\nŽelimir Žilnik, reditelj i scenarista: Trudim se da demistifikujem proces pravljenja filmova\nOn upire prstom i ukazuje na društvene, političke i ekonomske probleme. Osvešćuje i opominje na zaboravljene i odbačene. Razgolićuje ono pred čime zatvaramo oči i osvetljava nove uglove gledanja. Jezikom filma, već više od pola veka, stvara svedočanstva dragocena za razumevanje našeg naroda i istorije.\nŽelimir Žilnik je začetnik žanra doku-drama, autor 55 igranih i dokumentarnih filmova, koji je u našu zemlju još šezdesetih doneo "Zlatnog medveda" sa Berlinskog filmskog festivala. Rođen je 1942. godine u Logoru Crveni krst u Nišu, kao sin narodnog heroja i aktivistkinje Komunističke partije Jugoslavije ali tu činjenicu nije posebno isticao niti koristio u svoju odbranu, čak ni kada je bio žrtva cenzure u vreme SFRJ. Radio je za TV Novi Sad i TV Beograd i sarađivao sa brojnim produkcijama i značajnim autorima domaće i inostrane scene. U njegovim filmovima igrala su prepoznatljiva imena srpskog glumišta, ali su se, zahvaljujući njemu, neki i proslavili u filmskoj industriji. Pokretne slike iz Žilnikove radionice prikazivane su na skoro svim meridijanima, a brojni radovi uvršteni su u kolekcije inostranih art galerija i muzeja savremene umetnosti. On je čovek spreman da uvek i po svaku cenu bude na strani pravde i humanosti, i zato zaslužuje da bude naša prva Gradska faca u 2020. godini.\nSticajem nesrećnih okolnosti i sudbine koja je zadesila vaše roditelje, babu i dedu, vi ste se još kao dete doselili u Novi Sad. Kakva vas prva sećanja vezuju za ovaj grad i kako je izgledalo vaše odrastanje u njemu?\n– Rođen sam 1942. godine. Do oslobođenja sam živeo sa tetkom Mirom i tečom Stevom Petrovićem u Dragutinovu, u Banatu, jer su mi i majka i otac poginuli kao partizani. Po oslobođenju, Mira je postavljena za direktorku ženskog internata u Novom Sadu, u Nikolajevskoj ulici, a Steva je imao svoju privatnu lekarsku praksu. Sećam se, imao sam 5–6 godina, kako smo svako jutro, sa domarom internata, u dvokolicama koje je vukao magarac, odlazili na pijacu, gde se nabavljala roba za kuhinju. Krompir, lukac, kupus. Novi Sad je drugačije izgledao. Pruga je išla kroz Petrovaradin, pa preko mosta, kroz Radničku ulicu, do današnje Limanske pijace, gde je bila železnička stanica. Tokom rata je teča pomogao sestrama moje majke da takođe dođu u Banat, gde su rođeni moj brat i sestra od tetke, Mirjana i Nikola.\nUjak me je vodio u pozorište od malih nogu\n– Kada je trebalo upisati osnovnu školu, 1949. godine, odveli su me kod babe i dede, po majci, u Zemun. Deda, prota Stevan Šuvaković i baba Soka, živeli su u Gornjoj varoši. Išao sam u školu "Nada Dimić", gde sam završio šest razreda osmoljetke. Deda je iz Sremskih Karlovaca, baba Soka iz Zemuna. Sa nama je živeo i ujak, Milenko Šuvaković, koji je kao pozorišni reditelj prvo zaposlenje imao u Jugoslovenskom dramskom. Godine 1954. je dobio poziv da pređe u Srpsko narodno pozorište, u Novom Sadu. Tu je bio reditelj, pa direktor Drame i prvi selektor "Sterijinog pozorja". On me je vodio u pozorište, od malih nogu. Baba Soka i deda Steva su umrli ‘55 i ‘56, te sam se vratio u Novi Sad. Živeli smo zajedno, tetka, teča, ujak i ja, u Železničkoj ulici broj 62. Kuća je srušena, zbog prosecanja Bulevara Oslobođenja, 1968. godine. Novi Sad se ubrzano razvijao. Završio sam poslednja dva razreda osnovne škole "Đorđe Natošević" i upisao gimnaziju "Moša Pijade", u Futoškoj ulici. Posle gimnazije, upisao sam i završio Pravni fakultet u Novom Sadu, koji je tada imao prostorije na Petrovaradinskoj tvrđavi.\nKada ste počeli da se interesujete za kulturu i umetnost, s obzirom da ste već nakon srednje škole postali urednik Tribine mladih?\n– Na redovnom bioskopskom repertoaru smo gledali opuse velikih reditelja – Bergmana, Felinija, Bunjuela, Orsona Velsa, Pazolinija, Eliju Kazana. Francuski novi talas. Na repertoaru pozorišta ste mogli da gledate Sartra, Joneska, Beketa. Novosadska Tribina mladih je bila najotvoreniji kulturni punkt u Jugoslaviji, od kraja pedesetih, pa jedno deset godina. Tu smo sretali Oskara Daviča, Dušana Matića, Ervina Šinka, slikare, muzičare, filozofe, iz svih republika. "Sterijino pozorje" bio je najznačajni pozorišni festival u zemlji. Naša gimnazija je imala nastavu na srpskohrvatskom i na mađarskom jeziku. Pravili smo izložbe slika, zidne novine, priredbe sa muzičkim grupama i amaterskim pozorištem. Moj prvi "umetnički angažman" prepoznat je od profesorke likovnog Bogdanke Poznanović. Na pokrajinskoj izložbi srednjoškolskih radova, 1958. godine, dobio sam nagradu. Moguće je da je to bio razlog, zbog kojeg su mene i Lasla Vegela pozvali da vodimo Tribinu mladih, na kraju školske godine, 1961. U ono vreme, urednici su se smenjivali svake dve-tri godine. Za mene i ekipu, to nam je bio, možda, najveći izazov i najteži posao u životu. Nismo bili zaposleni ali smo radili svaki dan dve smene, a nekada bismo i spavali na Tribini, u Katoličkoj porti. Smišljanje programa, organizovanje gostovanja slikara, orkestara, pozorišnih i filmskih projekcija. Dovođenje gostiju, haos. Tribina je bila poznata i tražena, bilo je komičnih scena: dobili bismo auto od Opštine Novi Sad, da dovezemo goste iz Beograda. Automobili su bili retkost. Sednem sa šoferom, grupa pesnika nas čeka u bašti hotela "Moskva", u Beogradu. Branko Miljković, Brana Petrović, esejista Buca Mirković. Pored njih, na auto navali Miodrag Bulatović, sa dvojicom, trojicom. Guraju se, hoće i u gepeku da se voze. Cirkus. Na Tribini sam video i prve alternativne filmove. Iz Kino-kluba Beograd, iz Zagreba i Splita. Kao autore beogradsih amaterskih filmova, sreo sam Dušana Makavejeva, Živojina Pavlovića, Mihovila Pansinija, Lordana Zafranovića. To je bio podstrek da pristupim Kino-klubu Novi Sad i počnem sam da tražim teme, skupljam ekipe, da pravimio 8 i 16mm filmove.\nZbog čega ste odlučili da studirate pravo i koliko vam je znanje iz ove struke koristilo u daljem radu?\n– U ona vremena se na Akademiju za pozorište i film studiralo tako što ste prethodno završili takozvani normalan fakultet. Gotovo svako od reditelja generacija ispred mene pohađao je neki drugi fakultet. Makavejev je psiholog, Živojin Pavlović je primenjeni umetnik, Aleksandar Petrović je istoričar umetnosti, Marko Babac je lekar... Pravni fakultet je bio koristan jer sam upoznao funkcionisanje institucija i države. Razumeo sam kako bi trebalo da možete da se branite. Zanimljiv i važan element je bio odlazak na praksu u sud. Tu čujete slučajeve raznih drama, nasilja, prevara, kriminala. Zbog toga je veliki novosadski pisac Aleksandar Tišma, sa kojim sam se družio, išao da sluša sudske rasprave. Kasnije, kada sam imao zabrane filmova i razne optužbe, fakultetsko znanje je bilo od koristi.\nZnanje s pravnog fakulteta mi je bilo od koristi kada sam imao zabrane filmova\nKako ste došli na ideju za vaš prvi film "Žurnal o omladini na selu zimi", ostvarenje čiji citat "Odem u gostionu, našikam se i pravim haos" živi i nakon pola veka?\n– Zapamtio sam rečenicu Roze Luksemburg, koju nam je citirala profesorka filozofije Prodanović: "Najrevolucionarnija stvar koju čovek može da uradi, kada se bavi javnim poslom, jeste da ne preskoči istinu, da gleda istinu u oči i da je saopšti drugima". Posmatrao sam i družio se sa mladićima i devojkama iz prigradskih naselja i sa sela, koji su iz poljoprivrednih familija. Bili su skromniji, uvek u drugom planu, nisu bili deo "vladajuće radničke klase". A u ono vreme, ta je populacija bila bar polovina stanovništva Jugoslavije. Zato sam odlučio da sa njima, u selima oko Novog Sada, napravim dokumentarac posvećen njima. Tako je nastao moj prvi profesionalni film. Retko se neko fokusirao na taj deo stanovništva te je "Žurnal" izazvao dosta zanimanja i polemika. Osetio sam koliko je film moćno sredstvo, umetničko i informativno. Ali je dokument vremena, pre svega.\n– Kada sam pročitao intervju Jonasa Mekasa, američkog eksperimentatora, koji kaže da pokušava da napravi, umesto pisanog dnevnika, filmsku slikovnicu života u Njujorku, odlučio sam da krenem po njegovom savetu. Moj filmski dnevnik biće o Novom Sadu, Vojvodini, Srbiji, Jugoslaviji, i šire. I evo, za 50 godina, snimili smo niskobudžetne filmove: u Bukovcu i Krčedinu; na Titelskom bregu, u Kovilju i Melencima. U Vršcu, Subotici, Pančevu i Vojlovici. U Tutinu i Sjenici, Bajinoj Bašti i Valjevu; u Srpskoj Crnji, u Vojvodi Stepi, Irigu, Beočinu, Plavu i Gusinju. Stigli smo i do Trsta ("Tvrđava Evropa"), Istanbula ("Kenedi se ženi"), Budimpešte i Cetinja ("Kud plovi ovaj brod"), Moskve ("Jedna žena jedan vek"), Minhena ("Inventur i Raj"), Beča ("Najlepša zemlja na svetu"), Pariza ("Etrangee"), Njujorka ("Stara škola kapitalizma"), Berlina ("Pirika na filmu"), Beograda ("Lijepe žene prolaze kroz grad" i "Tito, drugi put među Srbima")…\nPosle sovjetske okupacije Čehoslovačke osetio se kulturno-ideološki pritisak na Jugoslaviju\nIako ste jedan od mlađih predstavnika crnog talasa, u njegovoj istoriji ste odigrali značajnu ulogu. Tu su bili Živojin Pavlović, Makavejev, Saša Petrović... kako ste svi vi videli vaš zadatak u tom trenutku?\n– Od sredine šezdesetih prostor je bio otvoren za domaću autorsku filmsku scenu. Tada su urađeni najsnažniji filmovi Saše Petrovića, Makavejeva, Krsta Papića, Pavlovića, Bate Čengića... Situacija se promenila posle 1970-72 godine, u smislu zatvaranja i dogmatizma. Posle sovjetske okupacije Čehoslovačke 1968, osetio se kulturno-ideološki pritisak na Jugoslaviju. Tada su naši, već napravljeni filmovi, koji su u svetu prepoznati kao "novi jugoslovenski film", političkim diskvalifikacijama bili prozvani "Crni talas". To je, na jedan primitivan način, objašnjeno – autori gledaju stvarnost kroz crne naočare za sunce. Kada su krenule optužbe i "diferencijacija", nije bilo slobode i prostora za javnu polemiku. Ja sam imao jedan igrani film, "Rani radovi", i nekoliko dokumentaraca koji su takođe stavljeni na spisak.\n– Način da se odgovori na hajku video sam u formi dokumentarca. Okupili smo ekipu bliskih saradnika, krajem januara 1971. Pozvao sam ih da napravimo socijalni eksperiment. Da izađemo na ulicu tokom noći i nađemo ljude koji žive bez krova nad glavom. Spavaju po ćoškovima i kapijama. Nismo znali koga ćemo naći. Oko ponoći, skupili smo šestoricu. Rekli smo im da bismo snimili film kojim bismo pokušali da im nađemo smeštaj. A dok ne dobiju zaklon, da dođu kod mene u stan, na Limanu, da prespavaju. Hteo sam da pokažemo "komad istine i praktikovanje solidarnosti". Da vidimo, ko je taj koji krije istinu. Tako je nastao dokumentarac "Crni film". Bio je provokacija i skandal. Proizveo je efekat. Kao filmski eksperiment je i danas u filmskim antologijama.\nHteo sam da pokažemo "komad istine i praktikovanje solidarnosti"\nU vašim filmovima često igraju naturščici, šta je ono što oni mogu da ponude u odnosu na školovane glumce?\n– Još kao mlad čitao sam o istoriji i teoriji filma. Sećam se velike debate – da li je film snimljeno pozorište ili je autentičan medij koji ne govori simboličnim jezikom, nego snima tok vremena. Prolaznost života. To je pristup gde su glumci koji igraju, ljudi koji žive segment svog života pred objektivom kamere. Kada smo gledali francuski "Novi talas" imao sam utisak da je film Fransoa Trifoa "400 udaraca" igrani film u kojem, pored glavnih glumaca, igra i Pariz i prolaznici. Saobraćaj i kafane. Policajci i prodavci. To mi se dopalo. Uzmimo, za primer, najveće autore. Orson Velsa i njegov film "Građanin Kejn". To je delo snimljeno sa "naturščicima". Ni Vels nije bio glumac, već spiker na radiju. Takođe Čarli Čaplin, zabavljač u cirkusu. Pogledajte filmove Felinija, Pazolinija.\n– Nisam izbegavao rad sa profesionalnim glumcima, kada je bilo mogućnosti i potrebe. Snimali smo sa Ljubom Tadićem, Milenom Dravić, Rahelom Ferari, Lazarom Ristovskim, Snežanom Nikšić, Mijom Begović... Razume se, lakše je raditi sa profesionalcima. Ali ima zadataka i uloga gde su potrebna znanja i veštine, koje ne nađete kod školovanih glumaca. U poslednjem filmu, rađenom u Austriji prošle godine, trebali su nam glumci koji govore arapski, farsi, somalijski, dari jezik i nemački. Jedino rešenje – naturščici. U "Kenedi se vraća kući" glavni junak treba da znai talijanski, srpski, albanski, romski i nemački. Mora naturščik. U "Vrućim platama" glavni junak jede sijalice, bicikle, a opkladio se i da ce da pojede fiću. Rešenje – Kareli, naturščik. To danas u filmu i na televiziji nije nikakva retkost.\nU poslednjem filmu trebali su nam glumci koji govore arapski, farsi, somalijski, dari jezik i nemački\nZanimljivo je i da je jedan od najboljih srpskih novinara Bogdan Tirnanić debitovao u vašem filmu "Rani radovi".\n– Kada smo radili taj film, u jesen 1968, bio sam debitant. Prvo smo kontaktirali tada najpoznatije glumice i glumce. Nisu prihvatili da rade sa početnikom. Morao sam prihvatiti da radimo sa naturščicima. Znamo da glumci talenat treba da pokažu pre nego što upišu Akademiju, na prijemnom ispitu. Glumački talenat vam je kao i muzički talenat. Osnovno je urođena sposobnost. Škola usavrši tehniku. Autentičnost i ekspresivnost koju su pokazali protagonisti "Ranih radova" bitan je element uspeha tog filma. I njegovog dugog trajanja. Tirnanić je svoju ulogu odlično odigrao. Kao i ostali.\nOd početka ste prikazivali stvarnost takvom kakva jeste i ukazivali na društvene političke i ekonomske probleme. Zbog toga vas je cenzura "oterala" u Nemačku, gde ste uradili nekoliko filmova koji su se pretežno bavili temom gastarbajtera. Kako sada gledate na taj period?\n– Sedamdeset prve i sedamdeset druge godine ovdašnja politička garnitura se trudila da se pokaže kao najažurnija u uništavanju svega što je diglo glavu. Od predsednika Zajednice kulture APV dobio sam pismo: "Druže Žilnik, pošto su vaši filmovi povučeni iz distribucije od strane organizacije Saveza komunista Neoplante, i kako vaš umetnički rad nije javno dostupan, oduzima vam se status socijalnog osiguranika". Bio sam osiguran kao "slobodan filmski umetnik", ali mi je sloboda da radim bila oduzeta. Posle tog pisma shvatio sam da treba da krenem onim putem kojim je krenulo više stotina hiljada naših radnika, pa sam se uputio u Nemačku. Očekujući da ću naći neki fizički posao. Međutim, u Minhenu sam sreo dosta kolega, koje poznajem sa festivala, Aleksandra Klugea, Edgara Reica, Vendersa, Fasbindera. Imali su registrovane filmske produkcije. Uz razgovore i praćenje situacije, počeo sam da radim filmove o gastarbajterima. Urađeno je sedam dokumentaraca i jedan igrani film.\nOvdašnja politička garnitura se trudila da se pokaže kao najažurnija u uništavanju svega što je diglo glavu\nU tom periodu ste sarađivali sa braćom Vranešević iz Laboratorije zvuka, a krajnji rezultat je bila "Gastarbajter opera" koja je svoju premijeru doživela 1977. godine. Kako je došlo do te saradnje?\n– Ja sam bio komšija sa braćom Vranešević. Živeo sam u Železničkoj ulici a oni su bili tu, u Braće Ribnikar. Njihova muzika mi je bila zanimljiva pa sam ih pozvao u "Neoplantu". Upoznali su i druge autore pa su radili mnogo više muzike za Karpa Godinu i desetine sjajnih animiranih filmova. Sticajem okolnosti uradili smo jedan film zajedno. To je "Sloboda ili strip" 1971. godine, koji je zabranjen u proizvodnji tako da nikada nije izašao. A "Gastarbajter opera" je nastala u Nemačkoj, gde sam pozvao Peđu. Gledajući šta se radi u njihovim pozorištima, odlučili smo da, na bazi onoga što saznajemo od naših prijatelja gastarbajtera, napravimo pozorišni komad. Zanimljivo, u "Teatru K" u Minhenu, gde smo počeli probe, naišli smo na dogmatske komentare i pokušaj cenzure. Nismo nastavili rad. Vratio sam se u Novi Sad '76. godine u jesen. Tada se desio neočekivan susret i poziv. Miloš Hadžić, direktor Srpskog narodnog pozorišta, koji je bio jedan od najkreativnijih direktora u Jugoslaviji, me je pitao što ne dođem kod njih sa nekim pojektom. Rekao sam da imamo napisan komad sa Peđom Vraneševićem. Doneli smo u SNP tekst i muziku. Njima se dopalo i počeli smo probe. Premijera je bila 1977. godine. Komad je igran sa velikim uspehom i mnogo gostovanja.\nNakon povratka u našu zemlju, snimili ste značajan broj filmova za televizije Novi Sad i Beograd. Da li ste bili iznenađeni tim angažmanom?\n– Atmosfera se, posle strepnje i žalosti zbog smrti Tita, opustila u medijskoj sferi u prvoj polovini osamdesetih. Ja sam zakucao na vrata televizije Novi Sad '77 godine. Rekli su: "Da, treba nam program, ti si radio problematične stvari, ali daćemo ti da probaš". Snimio sam masu dokumentarnih teve filmova i šest dugometražnih televizijskih filmova. To su "Bolest i ozdravljenje Bude Brakusa", "Vera i Eržika", "Prvo tromesečje Pavla Hromiša", "Posrnule ovčice", seriju u tri dela, "Vruće plate" i "Crno i belo". Isto toliko i za Televiziju Beograd.\n"Ti si radio problematične stvari, ali daćemo ti da probaš"\n– Neočekivano, sada posle toliko godina, na velikim retrospektivama, kao prošlog maja u Parizu, sa 23 filma, ili pre četiri godine u Lisabonu, sa 49 filmova (dugih i kratkih), organizatori kontaktiraju naše televizije i traže da pokažu nešto od te produkcije. Inače, kada sam počeo da radim za televizije, suočio sam se sa komplikovanim pitanjem. Kako naći metod i sadržaje koji će ostati u sferi interesovanja koja me intrigiraju, a da to bude urađeno tako da može da se gleda u milionima familija. U ono vreme je prosečna gledanost televizijskih programa emitovanih na JRT bila oko pet miliona ljudi. Rešenje sam našao u metodu igrano-dokumentarne strukture. U ono vreme, to je bio inovantan pristup. Sada se koristi često.\nMoglo bi se reći da je najkontroverzniji period vašeg stvaralaštva bio krajem osamdesetih i devedesetih godina, počevši od filma "Tako se kalio čelik", pa do ostvarenja "Stara mašina", "Tito po drugi put među Srbima" i drugih. Kako ste predvideli političke i socijalne promene, ratni period i ulogu Miloševića u svemu tome?\n– "Tako se kalio čelik" smo radili na temu rastakanja entuzijazma, elana i vere radnika "da će biti bolje", jer su nicali nestručnjaci i špekulanti koji su polako uništavali firme. Film je u žanru satire. Imao je dobar komercijalni uspeh. Čujem da se na televizijama pokazao, više desetina puta. I dalje ide. A najkontraverzniji film "Lijepe žene prolaze kroz grad" smo snimili u leto 1985. Moj jedini futuristički film. Dešava se 2041. godine. U uvodu se eksplicitno kaže, "Posle ratova devedesetih, kada je razbijena država i bombardovan Beograd". Priča filma je da Balkanom vladaju rigidni diktatori. Ljuba Tadić, glavni junak, organizuje otpor, ustanak protiv diktature. Film je izašao 1986. u Puli i izazvao mnogo kontroverzi.\n– Sećam se, zatim, leta '88. godine. Čujem od komšije da se, oko Banovine, dešavaju demonstracije. Došla je grupa sa parolama i zastavama. Okupilo se par hiljada ljudi. Vidi se da su došli organizovano, da ruše, kako kažu, autonomiju Vojvodine. Lokalno, ovdašnje rukovodstvo ste mogli smatrati dogmatskom birokratijom. Imao sam dugih i oštrih polemika sa njima, a i zabranjenih filmova. Ali ovi koji su stigli, operišu zahtevima i parolama, koje su mi se činile opasnijim i destruktivnijim. Rastrčao sam se da skupim tehniku i ekipu, jer se tada snimalo komplikovanim filmskim kamerama, koje su bile teško dostupne. Novosadska Televizija me je odbila kada sam predložio da se ta zbivanja dokumentuju. Uz pomoć kolega van Novog Sada, uradili smo film "Stara mašina", koji je precizno zabeležio početak rastakanja Jugoslavije. Gledajući materijal, Aleksandar Tišma je imao komentar: "Bojim se da ovo što se dešava može dovesti do reprize proleća 1941. Imao sam 18 godina tada. U mom je razredu bilo Srba, Jevreja, Mađara, Nemaca. Bili smo najbolji drugovi. Posle samo tri meseca počela je klanica. Od razreda, živih je ostalo manje od polovine".\nVi odajete počast "običnom" čoveku ali ste uvek među prvima otvoreno govorili o tabuima i predstavljali, na ljudski način, one koji nisu nailazili na razumevanje u društvu. Primer za to je film "Marble ass", u kojem je glavnu ulogu imao prvi javno deklarisani transvestit u Jugoslaviji. Kakve su bile reakcije domaće javnosti na ovaj film?\n– U jesen '94. godine smo taj film snimali u Beogradu i Novom Sadu. Dok smo ga radili, mislili smo da će to ostati van javnosti. Kao dokument i komentar o uvrnutom, zlom periodu. Ali desilo se, da se pojavila vest u novinama da je malo srpskih filmova izašlo te godine, te je Ministarstvo za kulturu donelo odluku da svaki završeni domaći film može da dobije besplatnu premijeru u Sava centru. Odemo mi u Sava centar i zakažemo premijeru krajem decembra. Nismo očekivali da će se sala od 4.000 ljudi napuniti. Međutim, bila je dupke puna. Atmosfera nabijena energijom. Neki su došli da protestuju što se prikazuje "ružna slika Beograda", a drugi su bili oni što pripadaju ili komuniciraju sa gej i lezbijan scenom. Kada je projekcija završena, pola sale je urlalo protiv filma, pola ga podržavalo. Izašli smo na scenu, mi iz ekipe i protagonisti. Uzeo sam mikrofon i zamolio sve ljude iz gej i lezbijan populacije da dođu da pozdrave publiku. Na binu se popelo 300–400 ljudi! U tom momentu je film iz andergraund mraka došao pod reflektore. Dobio je mogućnost da bude u kinima i po lokalnim televizijama. Pozvan je na Berlinski festival. Imao je odličan publicitet. Dobio je važnu nagradu "Teddy bear" i obišao ceo svet.\nKada je projekcija završena, pola sale je urlalo protiv filma, pola ga je podržavalo\nU filmu "Destinacija Srbistan" prikazujete migrante koje idu "trbuhom za kruhom" ali ne ostaju kod nas jer, kako kažu, "plate su male, jedva da preživiš". Da li ste kroz njihovu priču želeli da ukažete i na našu bedu i siromaštvo?\n– Naš način je da pokažemo ono što postoji, ali se krije. Nisam ja držao niske plate u Srbiji (smeh). Priča koju smo podvukli, jeste to da je laž ono što je plasirano u medijima – da svi mrze migrante i da ih smatraju opasnim. Špartali smo od Novog Pazara do Subotice. Sreli smo mnogo ljudi raspoloženih da komuniciraju sa migrantima. Mnogo našeg sveta je bilo vrlo sentimentalno u susretu sa migrantima. Setili su se starog prijateljstva i veza, sa novooslobođenim zemljama Afrike i Azije. Setili su se ekonomske saradnje. Kada su naše firme davale tehničku pomoć. Zidali gradove, elektrocentrale i puteve, u Iraku, Libiji, u mnogim zemljama Afrike. Kada su i ljudi i firme iz Jugoslavije bili visoko cenjeni. I kada su dobro zarađivali. Taj smo film snimali 2014. godine. Nije bilo bodljikavih žica, nije bilo brutalnosti policije, jer je to bila godina kada je Evropa imala nadu da će dolaskom u EU stotine hiljada izbeglica rešiti problem manjka radne snage, u Nemačkoj, Austriji, Skandinaviji...\nVratimo se na "Rane radove" i poruku "Oni koji revoluciju izvedu do pola samo kopaju sebi grob". Čini se da je ideja ovog filma vrlo aktuelna, može li se reći da smo mi sebi u "nedovršenim" revolucijama iskopali grob?\n– "Rani radovi" su film jednog vremena. On je snimljen u izuzetnoj godini, kada je posle velikih studentskih demonstracija u Francuskoj i Nemačkoj bio toliki strah da će socijalizam zavladati kao sistem i Zapadnom Evropom, da je najveći svetski državnik tog vremena, Šarl Degol, pobegao iz Pariza u strahu od studenata i "socijalisticke revolucije". Danas je drugačije. Od Amerike, preko Evrope i širom sveta nema straha da će se pojaviti socijalistička snažna partija, pokret ili ideja. Prisutan je drugi strah – da desničari, sa dozama fašističkih primesa, vladaju značajnim delom sveta danas. U jesen 1968. radili smo film "u isčekivanju autentičnog, demokratskog socijalizma". Danas bi se mogao raditi film o opasnostima ponovnog dolaska fašizma.\nNajznačajnije teme, koje su tabu u igranom filmu, danas rade dokumentaristi\nJedan ste od začetnika žanra dokumentarna drama. Da li je u današnje vreme teže ili lakše dokumentovati priču na ovaj način, uhvatiti emocije i preneti ih na filmsko platno?\n– I danas se rade odlični dokumentarni filmovi. Najznačajnije teme, koje su tabu teme u igranom filmu, rade dokumentaristi. Taj žanr nije umro. Danas je tehnički lakše raditi dokumentarce, zbog pristupačnije tehnike i jednostavnije digitalne montaže. Moguće je da je prisutnost dokumentaraca manje vidljiva, na prvi pogled. Ali su masovno dostupni preko internet portala, preko društvenih mreža i onlajn distribucije.\nPrema vašem mišljenju, na kom nivou je srpska produkcija danas i da li novac iz budžeta, namenjen filmskoj industriji, dobijaju oni koji to zaslužuju?\n– Kada se oslonite isključivo na podršku konkursa, a sredstva dolaze iz budžeta, uvek ima prigovora i nezadovoljnih. Srećom, zbog tehnologije, koju sam pomenuo, ima mnogo više privatnih inicijativa i ulaganja, nego u stara vremena, kada smo zavisili od skupe trake, laboratorije, svetla, nedostupnih kamera. Ukupno govoreći, mlada generacija u Srbiji, a i u ostalim delovima bivše zemlje, radi solidne filmove. Ima uspeha i van zemlje ali je to manje vidljivo nego nekad. Iz razumljivih razloga – svetska produkcija se proširila na ogroman broj novih filmskih centara: Kina, Indija, Južna Koreja, Singapur, Tajvan. Zatim velika tržišta, ali i produkcija u Južnoj Americi i Africi. Evropa je, pre 60 godina, bila centar filmske kreativnosti i rezultata. Više to nije. Sada se takmičimo u mnogo većoj konkurenciji. Moja praksa je da ako ne dobiješ podršku od fonda, traži televiziju, sponzora ili koproducenta. Ako dobro kreneš, proširiće se informacija na društvenim mrežama. Podrška će se pojaviti.\nFilm nikada ne radi jedan autor, film je proizvod kolektivne energije i kreativnosti\nŠta savetujete studente i mlade koji dolaze na vaše radionice i predavanja?\n– To što sam malopre rekao. Trudim se da demistifikujem proces pravljenja filmova. Obično kažem: koncentrišite se na temu, na priču koju želite da ispričate. Nju je najteže izabrati. Zatim, okupite oko sebe saradnike: ispred kamere trebaju vam glumci, ili učesnici dokumentarne priče. I oni moraju da budu motivisani, a vama da su zanimljivi. Slušajte ih. Učite od njih. Jer film nikada ne radi jedan autor, kako se piše. Film je proizvod kolektivne energije i kreativnosti. Druga grupa koju treba da pridobijete su vaši saradnici iza kamere: producent, snimatelj, tonac, montažer... Ta dva kolektiva treba usaglasiti i motivisati. To je posao autora. Treba da ih pridobije za svoju ideju. Da od njih ta ideja bude prihvaćena i obogaćena. Kada završimo filmsku montažu, prvo rezultat pokažemo celoj ekipi. Moje iskustvo je: ako je ekipa zadovoljna i kaže – "okej smo to uradili", film ce obići ceo svet.\nFoto: Aleksandar Jovanović/mojnovisad.com, privatna arhiva Želimira Žilnika\n30.07.2021. - Glumici Marti Bereš nagrada Udruženja mađarskih kritičara\n22.06.2021. - Koraksova izložba na Spensu: Vučićeve usne kao metafora laži i obmana (FOTO I VIDEO)\n15.01.2021. - Vladimir Kopicl, književnik, umetnik i kritičar: Uvek svojim očima veruj više nego mišljenju drugih, makar i ako je mišljenje drugih društveno moćnije\n02.03.2020. - Dunav produkcija za mesec dana postojanja prihodovala čak 3,6 milona dinara\nPovezane teme crni talas gradska faca Gradske face Mladen Vranešević najbolji srpski filmovi novosađani novosađanin Predrag Vranešević reditelj sterijino pozorje Tribina mladih Želimir Žilnik


Kako radi kompas - Cins.org.rs\nZnate li kako radi kompas\nŽivimo u vremenu pametnih telefona, gde uz pomoć digitalnog kompasa možemo odrediti smer tokom planiranja, izleta ili odlaska u drugu zemlju. Uprkos postojanju današnjih navigacijskih metoda, klasičan kompas sa strelicom i dalje je veoma popularan. Bez obzira što se sve manje koriste turističke karte i kompas, mnogi žele saznati o ovom navigacijskom uređaju. Šta je kompas? Kako radi kompas i kako se koristi? Kompas je jedan od najstarijih instrumenata za orijentaciju i smatra se najvažnijim izumom starih Kineza. Kompas predstavlja uređaj koji olakšava navigaciju. Jednostavnije rečeno, kompas nam pomaže da odredimo smer prema kome bi se trebali kretati. Da bi razumeli kako radi kompas, treba znati da je najvažniji element magnetska igla. Ona ima svojstva magneta, koja se slobodno okreće i označava smer sveta. Svaki ljubitelj aktivnosti na otvorenom zna da je kompas neophodan deo opreme. Najtačnija merenja se mogu dobiti u istovremenom korišćenju sa kartom. Kompas je vrlo jednostavan za korišćenje, jeftin je i radi bez obzira na vremenske uslove. Ali ako se kompas nađe u blizini metalnih predmeta i elektronskih uređaja može prestati raditi ispravno.\nKako radi kompas i pokazuje pravi smer\nIako nam danas GPS i razne aplikacije na pametnom telefonu olakšavaju kretanje na terenu, glavni nedostatak ove vrste pomoći je što zavise od izvora napajanja. Zato kompas i papirna geografska karta mogu biti od velike pomoći. Kako radi kompas i pokazuje nam pravi put? Da bi imali orijentaciju na otvorenom treba nam karta i kompas. Najvažniji element kompasa je rotirajuća magnetska igla. Zahvaljujući tom elementu možemo lako definisati smerove sveta. Magnetska igla je postavljena u kućište kompasa, a na obodu su četiri slova koja predstavljaju simbole svih strana sveta. N označava sever, S je oznaka za jug, E je istok i W je oznaka za zapad. Takođe se mogu videti oznake za međupravce. Kako radi kompas i pokazuje pravi smer? Igla kompasa je izrađena od materijala sa magnetskim svojstvima koja se slobodno kreće u svim pravcima, usmeravajući se ka magnetnom polju Zemlje. Linije ovog polja su raspoređene po dužini smer sever i jug. Na ovo polje reaguje igla kompasa i kao rezultat toga je da se magnetna igla kompasa okreće prema severnom geografskom polu.\nKako radi kompas na mobilnom telefonu\nAko ste se odlučili saznati kako radi kompas na mobilnom telefonu najpre morate znati da se u blizini ne smeju nalaziti predmeti koji utiču na očitavanje rezultata. U mnogim mobilnim telefonima već je instaliran digitalni kompas. No, da bi radio ispravno digitalni kompas u mobilnom telefonu zahteva kalibraciju, nakon čega treba sačekati nekoliko sekundi da se stabilizuje. Najpre odredite smer kojim želite da idete, usmerite digitalni kompas u smeru kojim želite da idete, vodeći računa o manjim odstupanjima. Iako digitalni kompas ima mali stepen tačnosti za naučna merenja, morže se koristi kao navigacija u šumi, planini, ali i svim drugim aktivnostima na otvorenom koje to zahtevaju. Savremeni kompasi mogu pomoći da se ne izgubite na putu i usmeravati kako treba, voditi natrag do polazne tačke. Ako se ipak odlučite za korišćenje tradicionalnog kompasa, u specijalizovanim radnjama se mogu pronaći i kompasi koji su izrađeni od jakih materijala, koji su otporni na udarce i vremenske uslove. Da bi znali kako radi kompas morate redovno vežbati sa papirnom kartom i naučiti veštinu korišćenja ovog najpouzdanijeg uređaja svakog turiste i planinara.\nTagovi: kako, kompas, radi, smer


1. Medijska pokrivenost protesta Za Srbiju bez krzna 2011\n... kroz grad * http://republikasrpska.pressonline.rs/sr/magazin/dnevni_magazin/story/4407/Gole+%C5%BEene+prolaze+kroz+grad.html 78.Dan Online - crnogorski portal - Krzno je ubistvo http://www.dan.co.me/?nivo=3&rubrika=Periskop&clanak=307190&najdatum=2011-11-19&datum=2011-11-2 ...\n3. Ubijanje balkanskih ptica


Oglas za radno mjesto: Stručni savjetnik za pravne poslove - Agencija za državnu službu Federacije BiH - BoljiPosao.com\nNa osnovu člana 24., a u vezi sa članom 74a. Zakona o državnoj službi u Federaciji BiH („Službene novine Federacije BiH" br. 29/03, 23/04, 39/04, 54/04, 67/05, 8/06 i 4/12) i člana 1. Zakona o preuzimanju Zakona o državnoj službi u Federaciji BiH (''Službene novine TK'', br:12/10 i 1/12), Agencija za državnu službu Federacije Bosne i Hercegovine, na zahtjev Općinskog pravobranilaštva Općine Gradačac, objavljuje\nu Općinskom pravobranilaštvu Općine Gradačac\n- Stručni savjetnik za pravne poslove - 1 (jedan) izvršilac.\nOpis poslova: prikuplja potrebne isprave od nadležnih organa i zemljišnoknjižnog ureda nadležnog suda za nepokretnosti čiji je nosilac prava jedinica lokalne samouprave, te pokreće i vodi odgovarajuće postupke za uknjižbu stvarnih prava u zemljišnu knjigu nadležnog suda, u skladu sa odredbom člana 361. Zakona o stvarnim pravima („Sl. novine FBiH", br. 67/13 i 100/13); priprema i izrađuje nacrte-prijedloga za uknjižbu stvarnih prava, tužbi, redovnih i vanrednih pravnih lijekova (u sporovima male vrijednosti i jednostavnim sporovima) i ostalih podnesaka; proučava pravne propise koji se imaju primijeniti na konkretan predmet, stručnu literaturu, načelna mišljenja i zauzete pravne stavove sudova i drugih institucija; pomaže općinskom pravobraniocu i zamjenicima općinskog pravobranioca u pripremanju složenijih predmeta po nalogu općinskog pravobranioca; zastupanje pred sudovima i upravnim organima u jednostavnim predmetima i sporovima male vrijednosti po ovlaštenju općinskog pravobranioca i obavlja i druge poslove po nalogu općinskog pravobranioca, odnosno zamjenika općinskog pravobranioca.\nUvjeti: Pored općih uvjeta predviđenih članom 25. Zakona o državnoj službi u Federaciji Bosne i Hercegovine, kandidati trebaju ispunjavati i slijedeće posebne uvjete predviđene Pravilnikom o unutrašnjoj organizaciji, i to:\n-VSS - VII stepen stručne spreme ili visoko obrazovanje I ili II ciklusa Bolonjskog sistema obrazovanja sa 240 ECTS bodova i više - završen pravni fakultet,\n-najmanje 3 (tri) godine radnog staža u struci nakon završene visoke stručne spreme,\n2.potvrda/uvjerenje o radnom stažu u struci, nakon završene visoke stručne spreme, (primjer potvrde / uvjerenja o radnom stažu u struci, nalazi se na web stranici Agencije: www.adsfbih.gov.ba ),\n3.dokaz o položenom pravosudnom ispitu,\n4.dokaz o poznavanju rada na računaru,\n5.popunjen prijavni obrazac Agencije za državnu službu FBiH (može se dobiti u prostorijama Odjeljenja Agencije za Tuzlanski i Posavski kanton, Trg Slobode bb, 75 000 Tuzla, ili na web stranici Agencije za državnu službu FBiH www.adsfbih.gov.ba).\nO datumu, vremenu i mjestu polaganja stručnog ispita, kandidati će biti obavješteni putem web stranice Agencije za državnu službu Federacije BiH, www.adsfbih.gov.ba. Imena kandidata se ne objavljuju.\n„Javni konkurs za popunu upražnjenog radnog mjesta državnog službenika u Općinskom pravobranilaštvu Općine Gradačac - 4/447"