Velika istorijska revizija - Politika i društvo - Ceopom Istina\nNaslovna / Politika i društvo / Velika istorijska revizija\nKategorija: Politika i društvo / Objavljeno: 14/09/2019, 08:13\nDolazak američkog predsednika Donalda Trampa u Varšavu, na manifestaciju povodom osamdeset godina od nemačkog napada na Poljsku, kojim je, kako se smatra, otpočeo Drugi svetski rat, neočekivano je otkazan. Iako je zvanični razlog za otkazivanje uragan koji je pogodio Floridu, Tramp je u vreme obeležavanja sumorne godišnjice boravio u svom golf-klubu. Iz ovog prijatnog ambijenta Donald Tramp je uputio toplu čestitku „svojim poljskim prijateljima“ povodom značajnog jubileja – početka Drugog svetskog rata: „Naprosto želim da čestitam Poljskoj. To je prelepa zemlja, sa divnim ljudima…“.\nSudeći po tamošnjim medijima, otkazivanje dolaska izazvalo je veliko razočarenje u Poljskoj. Razočarenje se posebno nije krilo u vladajućoj partiji Pravo i pravda. Umesto Trampa, u Varšavu je stigao njegov zamenik Majk Pens. A on, ni približno, nije bio adekvatna zamena, uprkos njegovoj izjavi, prijatnoj poljskim ušima ali u suštini besmislenoj, da SAD i Poljska „nisu savez, već porodica“. „Trampovo prisustvo za nas bi bilo važno zbog predstavljanja poljske istorije“, priznao je Vojček Kolarski, državni sekretar u kancelariji poljskog predsednika. Zato što je Poljska, smatra Kolarski, bila „prva“ i , razume se, posve nevina „žrtva Drugog svetskog rata“.\nTreba li ruski predsednik Putin, ili predsednik Srbije Vučić, da žale zato što nisu pozvani na „centralnu manifestaciju na Zapadu“ povodom početka Drugog svetskog rata? U pitanju je poštovanje i pijetet prema žrtvama koje su u borbi protiv fašizma podnele ove dve zemlje – pijetet koji je ovog puta potpuno izostao s poljske strane. Nemačkom predsedniku Franku Valteru Štajnmajeru je u Poljskoj preostalo jedino da zahvali armiji SAD, koja je „pobedila nacional-socijalizam, ne samo na Zapadu, nego i na Istoku“, dodajući uz to reči dirljive zahvalnosti: „Svi mi na ovaj dan sa zahvalnošću gledamo u Ameriku“.\nČija se onda zastava zavijorila na Rajhstagu prvog maja`45. i čija je armija oslobodila Berlin? Da li je sovjetska armija zapravo okupirala nemačku prestonicu oslobađajući, nekako uzgred i nehotice, Nemačku i čitav svet od pošasti nacizma? Ko je, na koncu, porazio hitlerovski Treći rajh i ko je uopšte oslobodio Poljsku, plaćajući njenu slobodu i nezavisnost sa 600.000 ljudskih života?\nFESTIVAL ISTORIJSKE REVIZIJE\nVaršava, u stvari, zaključila je portparolka Ministarstva inostranih poslova Rusije Marija Zaharova, „odavno sebe nije dovela u gluplju situaciju“. A Poljska u tome nije nimalo usamljena; pridružuju joj se, s očiglednim entuzijazmom, i druge zemlje, na zapadu i istoku kontinenta. Možda bi, uostalom, pokušaj Poljske da sebe predstavi kao prvu i nevinu žrtvu bio plemenit i opravdan cilj, vredan hvale, kad ne bi u potpunosti protivurečio istorijskoj istini. U Varšavi smo godine 2019, konstatuju novinari Darja Rinočnova i Ivan Abakumov, zapravo imali priliku da gledamo pravi „festival istorijske revizije“. I to više nikog ne iznenađuje. Velika revizija istorije je već dugo u toku.\nRevizija istorije, ispočetka stidljiva i tiha, a danas već bučna, nametljiva i agresivna, započela je još kasnih 80-tih godina prošlog veka, s padom Berlinskog zida. O tome je, još u junu 1989. godine, svedočio ruski pisac Eduard Limonov. Već tada je, konstatovao je Limonov, „pred našim očima stvoren revizionistički mit o ‘nevinosti’ evropskih država koje su bile žrtve dva čudovišta: Hitlera i Staljina, mit koji sa zadovoljstvom podržava Zapad i zemlje Istočne Evrope“. Sada je kanonizacija ovog „lažnog i štetnog istorijskog mita“u punom jeku. Teško je poverovati da smo u Varšavi ove godine prisustvovali njenom velikom finalu. Revizija će se sasvim sigurno nastaviti i u budućnosti.\nObeležavanje 80 godina od početka II Svetskog rata, Varšava 01.09.2019.\nPisac Limonov izazvao je 20. juna 1989. „skandal“ na jednom međunarodnom skupu pisaca, u organizaciji američke Vitlend fondacije, o čemu je, među ostalim, dva dana kasnije pisao i Njujork tajms. Poslušajmo radije šta o tom „skandalu“ kaže sam pisac:\n„Za stolom predsedništva je desetak pisaca iz Centralne i Istočne Evrope. Predsedava profesor Kornelskog univerziteta Majkl Skamel. Govori laureat Nobelove nagrade, pisac Česlav Miloš. Čita lagano unapred pripremljen tekst. A taj tekst je u duhu Hladnog rata, pun besmislenih i neumesnih napada na SSSR i njegov narod. Sedim u sali. U meni raste ogorčenje.“\n„Uprkos pravilu i protestu presedavajućeg, uključio sam svoj mikrofon i rekao ono što je preneo (pojednostavljeno) Njujork tajms od 22. juna: ‘Mister Limonov izazovno je podsetio bivšeg poljskog diplomatu da je Poljska još 1934. godine potpisala s Nemačkom sporazum o nenapadanju, i kada je Nemačka otela deo Čehoslovačke, 1938. godine, Poljska je pomogla sebi – prisvojila je deo teritorija češke žrtve (industrijsku oblast Tešin). Mister Miloš nije ništa odgovorio’.“\nUmesto proslavljenog nobelovca, Limonovu je odgovorio poljski pisac Adam Mihnjik: „Nažalost, ovo što je rekao gospodin Limonov jeste istina. Te sramne stranice poljske istorije doista postoje“.\nPRLJAVE STRANICE EVROPSKE ISTORIJE\nTe krvave i „sramne stranice“ u istoriji Poljske, a i mnogih zemalja Istočne i Centralne Evrope, doista postoje, ali postoje i pokušaji da se one izbrišu, pocepaju iz udžbenika istorije ili barem prekroje. Iste te, 1989. godine, Limonov je mogao da primeti: „Na primer, u poslednjem izdanju popularnog francuskog ekciklopedijskog rečnika Petit Rober nema ni poljsko-nemačkog sporazuma, niti aneksije Tešina. Francuski revizionizam je tiho počistio prljavštinu iz poljske istorije“.\nPoljska 20-tih i 30-tih, odnosno tokom čitave svoje istorije od ponovnog sticanja nezavisnosti 1918, nije bila nikakva demokratija, već brutalna i otvorena diktatura: „prava diktatura“ (prema sintagmi iz već pomenutog enciklopedijskog rečnika Petit Rober) pukovnika Pilsudskog, možemo reći fašistička, koju je, posle njegove smrti 1935, zamenila vojna hunta – „diktatura pukovnika“. Sve do 1938. godine, takva Poljska, naknadno proglašena za demokratsku, uživa u „dobrom društvu“ Nemačke, Mađarske i Rumunije – učesnica u komadanju Čehoslovačke (Mađarska je ovom prilikom prisvojila delove Južne Slovačke).\nOstaje da se zapitamo: zašto do preokreta dolazi upravo 1938? „Čim je naišla na teritorijalne pretenzije Nemačke (zahtev za vraćanjem osvojene Šlezije), Poljska je napustila to društvo i sprijateljila se s Engleskom i Francuskom.“\nIstini za volju, nije samo Poljska potpisala sporazum o nenapadanju s Hitlerovom Nemačkom, niti je samo ona tih godina pokazivala snažne simpatije za nacizam. Dojče vele u prigodnom tekstu sovjetsko-nemački sporazum iz 1939. naziva „prilično ciničnim“, dodajući da se njegove posledice u Istočnoj Evropi osećaju i danas – ali propuštajući da pomene neke „sporedne istorijske detalje“.\nSovjetski Savez je takav pakt potpisao poslednji, i to tek posle potpisivanja sramnog Minhenskog sporazuma između Nemačke, Italije i zapadnih sila, 29-30. septembra 1938. godine, kojim je dogovorena predaja Sudetske oblasti, teritorije Čehoslovačke, Nemačkoj. A prethodno su istovetne sporazume o nenapadanju potpisale Britanija i Francuska. (Potpisale su ga, uzgred, ukoliko to ima značaja, i sve tri baltičke republike, tada još nezavisne, nadajući se možda da će ih predstojeći i neminovan sukob nacističke Nemačke i Sovjetske Rusije nekako zaobići, ili da će i same učestvovati u podeli „ruskog plena“).\nPotpisivanje pakta Ribentrop-Molotov, Moskva, 23. avgust 1939.\nJoš pre toga, podseća ruski ambasador u Srbiji Aleksandar Bocan-Harčenko, Narodni komesarijat inostranih poslova SSSR-a, u izjavi od 17. marta 1938. godine, i nakon anšlusa Austrije, uputio je apel Londonu, Parizu, Vašingtonu i Pragu za „kolektivno spasavanje sveta“. Za spasavanje mira u Evropi, upozorava se u ovoj izjavi, „sutra već može biti kasno, ali danas vreme za to još nije isteklo“. Možda je izlišno dodati da je ovaj apel Moskve zapadnim silama – kao i mnogi pre i posle toga – ostao bez odgovora. Zašto je ovako olako, isključivo njihovom voljom (zapadnih sila), propuštena šansa da se sačuva mir u Evropi? Kome je, u stvari, tada više odgovarao rat?\nKOME PRETI „RUSKI EKSPANZIONIZAM“?\nSSSR je, uprkos ovom diplomatskom neuspehu, nastavio s naporima za očuvanje svetskog mira i već 17. aprila 1939. izneo predlog Britaniji i Francuskoj o sklapanju trilateralnog ugovora o uzajamnoj pomoći. „U Moskvi su pri tom smatrali“, napominje Bocan-Harčenko, „da će dogovori s Londonom i Parizom biti punovažni samo ukoliko im se pridruži i Varšava. Ali antiruski raspoloženi vladajući krugovi Poljske bili su ubeđeni da će im Velika Britanija i Francuska pružiti podršku i bez Moskve.“\nZapadnim silama nije se dopadala klauzula u sovjetskom nacrtu ugovora koja je predviđala „hitnu vojnu pomoć u slučaju agresije“. Zbog toga su sabotirale pregovore i igrale dvostruku igru, sve dok pregovori nisu postali sasvim besmisleni. U isto vreme, svedoči ruski ambasador, u Moskvu su pristizale informacije o tajnim englesko-nemačkim kontaktima (pregovori u tajnosti s nacističkim emisarima vođeni su u Londonu). Ovaj diplomatski napor Moskve konačno je propao u avgustu 1939. Ubrzo zatim, već u septembru, pokazalo se da je nada Poljaka, da će im zapadne sile „pružiti podršku i bez Moskve“, bila samo pusta želja. Ponavlja li Poljska ovu grešku i danas, uzdajući se, pomalo lakomisleno, u pomoć zapadnih sila?\nLista zvanica na ovu manifestaciju u Poljskoj, sa koje su izostavljeni predsednici Rusije i Srbije – predstavnici zemalja pobednica u Drugom svetskom ratu – diktirana je, između ostalog, i sasvim pragmatičnim razlozima: „Poljski saveznici nalaze se isključivo na Zapadu“, primećuje Dojče vele. „Ali i među zapadnim saveznicima postoje ozbiljne razlike“.\nPreti li Poljskoj danas (baš kao i Bugarskoj, Rumuniji ili baltičkim republikama) zloglasni „ruski ekspanzionizam“? „Potpuno je prirodno da tražimo partnere koji mogu realno da primene vojnu silu,“ smatra Beata Gorka-Vinter, iz trusta mozgova PISM, koji finansira poljska država, „dakle, partnere koji bi mogli da ispune obaveze iz Člana 5 ugovora NATO“. (Da li je prirodno – s kim to želi da ratuje Poljska?) To je onaj famozni član koji članicama NATO-a nalaže da, ukoliko je napadnuta jedna država članica, sve druge moraju da joj priteknu u pomoć. Ona smatra da je „nesposobnost evropskih partnera dokazana traljavim dogovorima o formiranju evropske armije“.\nKO JE UNIŠTIO VERSAJSKI POREDAK?\nPrema izveštaju Njujork tajmsa, poljski predsednik Andžej Duda zamera „saveznicima – evropskim liderima“, da ne shvataju dovoljno ozbiljno „rusku opasnost“. U svom nastupu on je „faktički izjednačio Rusiju sa Trećim rajhom“. Da li je to, mimo istorijske istine, mudra strategija Varšave – da u svakoj prilici izaziva„zloćudnog ruskog medveda“, zabijajući mu prst u oko? Da li bi možda ipak bilo mudrije da Poljska gradi drugačije odnose sa susedima, pre svega onim na istoku? Ponavlja li Poljska danas sličnu grešku kao i 1938, kada je sledila politiku „zapadnih saveznika“ i kada su svi „predlozi SSSR-a poljskoj vlasti o zaključivanju saveza bili odbačeni iz ideoloških pobuda“, kao što nas podseća poljski istoričar Bogdan Pentka?\nUostalom, „mnogo više negodovanja nego pakt Molotov-Ribentrop“, tvrdi ovaj istoričar, „zaslužuje Minhenski sporazum, koji je doveo do toga da je na južnim granicama Poljske nestala država koja je ograničavala nemački ekspanzionizam“.\nPoljska je i sama učestvovala u komadanju Čehoslovačke i time pružila neočekivan i jak podstrek militarističkim i osvajačkim ambicijama Trećeg rajha. Ključna za izbijanje rata, navodi istoričar Pentka, zapravo je bila godina ‘38, a ne ‘39: „Hitlerova Nemačka je mogla brzo da napadne Poljsku već u septembru 1939. godine zahvaljujući tome što je nakon osvajanja Čehoslovačke u martu 1938. godine mogla da iskoristi dobro razvijenu češku industriju i arsenal češke vojske, koja je bila jedna od najjačih armija u tadašnjoj Evropi. Zbog toga je 1938, a ne 1939. godina bila ključna za početak rata nacističke Nemačke. Upravo tada, 1938. godine, konačno je uništen Versajski mirovni poredak“.\nPredsednik Nemačke Frank Valter-Štajnmajer drži govor, Varšava, 1. septembar 2019. (Foto: Slawomir Kaminski/Agencja Gazeta via REUTERS)\nŠto se tiče istorijske istine, onaj kome je do nje stalo može je naći u istorijskim dokumentima. Na primer, u onim koji su nedavno predstavljeni u Moskvi, na izložbi 1939. godina. Početak Drugog svetskog rata. Na ovoj izložbi se „mogu videti originali jedinstvenih dokumenata te epohe – tajni zapisnici sa savetovanja, nacrti odluka, rukopisne beleške vođa“. Dokumenti su sada dostupni i u digitalnom formatu. „Znatan deo objavljenih dokumenata“, podvlači novinar Vladimir Kornilov, „tiče se moskovskih pregovora između SSSR, Britanije i Francuske u avgustu 1939. A ti dokumenti pokazuju da su ih London i Pariz otvoreno odugovlačili i izbegavali da se izjasne povodom pitanja koje im je na svakom zasedanju postavljao šef sovjetske vojne delegacije Klim Vorošilov: ‘Pretpostavljate li – u slučaju zajedničkih vojnih dejstava protiv nacističke Nemačke — propuštanje sovjetskih trupa preko teritorije Poljske?’“\nJednom rečju, ni Englesku ni Francusku uopšte nije zanimalo pitanje Poljske. O tome, među ostalim, svedoče i reči šefa britanske delegacije admirala Draksa upućene na pregovorima maršalu Vorošilovu: „Ako Poljska i Rumunija ne zatraže pomoć SSSR – one će ubrzo postati obične nemačke provincije, a tada će SSSR sam rešiti kako će sa njima postupiti“. I Sovjetski Savez je „rešio“.\nDoslednu ali pragmatičnu sovjetsku poziciju povodom pakta Ribentrop-Molotov sumirao je na zatvorenom skupu Kominterne sam Staljin (prema dnevničkim beleškama Georgi Dimitrova): „Mi smo prednost davali dogovoru sa takozvanim demokratskim zemljama i zato smo sa njima pregovarali. Međutim, Englezi i Francuzi su hteli da mi za njih crnčimo a da ih to još i ništa ne košta“. Nazvati pakt Ribentrop-Molotov „nacističkim“, kao što je to nedavno učinio britanski Gardijan, predstavlja vrhunski cinizam, tim pre što je i Britanija potpisala „nacistički pakt“ s Hitlerom, ali još u proleće godine 1935.\nBOLESNA BEŠE ČITAVA EVROPA\nŠta je, međutim, pravi smisao ovog upornog i dosadnog istorijskog revizionizma, koji ne okleva da najgrublje falsifikuje evropsku istoriju, a pre svega istoriju Drugog svetskog rata, podsmevajući se žrtvama kao i oslobodiocima, koje naknadno proglašava za osvajače i okupatore? Zar se sovjetske oružane snage nisu mirno povukle iz Istočne Evrope, za razliku od američkih, i ko danas razmešta trupe od Baltika i Poljske sve do Rumunije, uz granice Rusije, gradeći nove „gvozdene zavese“ i nove „sanitarne kordone“?\nVratimo se, još jednom, piscu Limonovu, koji tvrdi, ne bez osnove, „da je između dva rata u Evropi bio vrlo moderan model jakog režima, fašističkog ili polufašističkog. Naročito u Istočnoj Evropi“. Tako je bilo i pre 1933. Hitler se samo izuzetno uspešno uklopio u dominantan trend, zadivljujući svojim „izvanrednim dostignućima“.\nMusolini u Italiji, Salazar u Portugaliji, Franko u Španiji, rasistički režim Petena u Francuskoj, opet Hitler i već pominjani, kočoperni Poljak Pilsudski; „Voldemaras u Litvi, Karl Vilmans u Latviji, Kornelije Kodreanu (i kasnije Antonesku) u Rumuniji, admiral Horti (takođe regent) u Mađarskoj, Ante Pavelić u Hrvatskoj, monsenjor Tiso u Slovačkoj…“ – sve sami borci za slobodu i demokratiju fašističkim sredstvima, koje je, najkasnije u proleće 1945, naprosto oduvao prodor sovjetske armije u srce Trećeg rajha.\nSasvim jasno: „Cilj tog revizionizma je skrivanje istine, vrlo neprijatne i bolne po Evropu i njenu reputaciju. Naime, skrivanje da je hitlerizam bio samo krajnje težak oblik bolesti, da je CELA EVROPA – metropola naše civilizacije – bolovala od fašizma u periodu od 1918. do 1945. godine…“ (E. Limonov: Cela Evropa beše bolesna).\nBenito Musolini vrši smotru trupa sa Rudolfom Hesom, Rim, 29. oktobar 1937.\nFAŠIZAM NIJE ULJEZ U EVROPI\nKo je i kako ugasio „epidemiju fašizma u metropoli“, poznato je i ne podleže raspravama. Normandija se dogodila kad je već sve bilo rešeno. Amerikanci su stigli na kraju. To ih nije omelo u nameri da okupiraju zapadnu polovinu Evrope. Nešto kasnije, svoje trupe će razmestiti i na Istok.\nSvođenje ovog mračnog perioda istorije Evrope na „mit o dva čudovišta“ (Hitleru i Staljinu), pretvaranje Poljaka i drugih istočnoevropskih naroda isključivo u nevine žrtve „sovjetskog (kasnije ruskog) ekspanzionizma“ predstavlja nedopustivo pojednostavljenje; u stvari, teško i zlonamerno krivotvorenje istorije. Poljaci, baš kao i mnogi drugi narodi, na zapadu i na istoku Evrope, jesu bili žrtve istorije, ali su, isto tako, bili i agresori; neretko ili najčešće, ipak, bili su „žrtve svojih apetita i strasti“.\nDa li se ovo mračno doba Evrope na neki način ponavlja i danas, sa novim usponom evropskih nacionalizama i uzavrelih nacionalističkih strasti, teritorijalnim pretenzijama, šovinizmom, rasizmom, ksenofobijom i, obavezno, rusofobijom; sa tobožnjom „ruskom opasnošću“ koja, navodno, preti da zgromi „krhku liberalnu demokratiju“ na Zapadu?\n„Fašizam nije nikakav slučajni uljez u Evropi“, upozorava Slobodan Reljić. On je zapravo autentični evropski proizvod; nepriznati sin, kopile takozvane liberalne demokratije, neizbežni plod njenih nepomirljivih unutrašnjih protivurečnosti. Na to bi trebalo neprekidno podsećati. Možda je to razlog zbog koga uspon fašizma nikog nije ozbiljno zabrinjavao u Engleskoj ili Francuskoj sve dok zaista „nije postalo prekasno“; stvarni razlog zbog koga nijedan zapadni državnik nije učinio baš ništa da ga zaustavi ili obuzda, nalazeći s njim uvek dovoljno prostora za obostrano plodne kompromise, unosne sporazume i prijateljske dogovore, uz srdačno tapšanje po ramenu – sve dok Hitler nije prekršio pravila igre? Do tada, ne samo da fašizam nije osuđivan; „naprotiv, fašizmu se aplaudiralo iz kolevke liberalne demokratije“ (S. Reljić).\nStvarni neprijatelj tada je bio (i ostao) „bauk boljševizma“ i Sovjetska Rusija; fašizam je bio lek za tu„bolest“ i potencijalni saveznik „zapadnih demokratija“. Još 1927. Vinston Čerčil je bio čvrsto ubeđen da je fašistička Italija „pronašla protivotrov za ruski virus“. Godine 1933. Čerčil u Musoliniju prepoznaje oličenje „rimskog genija“, koji je „uvođenjem fašističkog režima postavio smernice za sve zemlje koje se direktno bore protiv socijalizma“. Ni liberalni Lojd Džordž nije skrivao oduševljenje svoje klase receptima i metodama fašizma, otkrivajući u njima „najveću društvenu reformu savremenog doba“. „Kad bih ja bio diktator,“ dodao je uticajni laburistički vođa Džordž Lensberi, „uradio bih isto što i Musolini“.\nZaista, otkuda fašizam u Evropi i kako to da je tako naglo bujao između dva rata, kao biljka na plodnom i dobro nađubrenom tlu, koja će uskoro doneti svoje otrovne i gorke plodove – približno 60 miliona mrtvih širom sveta, na svim zaraćenim stranama? „Fašizam nije uljez u Evropi…“ Naprotiv.\nOstavite komentar na Velika istorijska revizija


Raste ilegalno tržište oružja u Iraku - Klix.ba\nRaste ilegalno tržište oružja u Iraku\n13.8.2007. u 10:40\nOd američke invazije u Iraku koja je počela 2003. godine pa do danas, u toj zemlji je pored očitih nedaća procvjetalo i ilegalno tržište oružja. Ženevska grupa "Small Arms" objavila je šokantne podatke o količini oružja koje se nalazi u vlasništvu civilnog stanovništva.\nPored 700.000 pušaka i drugog oružja kojim je naoružana novoformirana iračka policija i vojska, najmanje 7 miliona civila bez dozvole posjeduje naoružanje. U izvještaju organizacije iz Ženeve "Small Arms" naglašena je zabrinutost zbog velikog broja oružja koje je kupljeno na ilegalnom tržištu.\nU izvještajima nema podataka o 190.000 pušaka koje su sada u vlasništvu iračke policije, a koje su trebale biti evidentirane u izvještajima američkih vojnih snaga. Jasno je da je to naoružanje kupljeno od američkog novca, a zbog nedostatka njihove evidencije u zvaničnim popisima, ono veoma lako može dospjeti u redove militanata i separista.\nU izvještaju organizacije "Small Arms" također stoji zabrinjavajući podatak o oružju koje je evidentirano da je otišlo na put ka iračkim vojnim i policijskim snagama, ali kojemu se nakon izvjesnog vremena izgubio svaki trag te nije došlo na planiranu destinaciju.\nProblem predstavlja i krijumčarenje oružja koje svakodnevno nestaje iz arsenala američkih i iračkih vojnih snaga.\nProblemi unutar vojne infrastrukture, nepostojanje lojalnosti među vojnicima i stalni priliv velikih količina naoružanja predstavljaju pogodno tlo za stvaranje funkcionalnog ilegalnog tržišta oružjem. Izvještaj grupe "Small Arms" zaključuje da američka administracija opskrbljuje oružjem neprijatelja protiv kojeg se bori i sve to zbog nepreglednosti procedure i propusta unutar infrastrukture.\nNovi krug pregovora između Korejaca i talibana\n13.08.2007. u 10:59\nUbijeno pet iračkih graničara\n13.08.2007. u 10:10


Muzika Archives - Bor GRAD INFO\nTRI BRATA ZAJEDNO ZASVIRALI ZA KRAJ IZOLACIJE I ROĐENJE UNUKE\nPISMO VLADI I PETICIJA UMETNIKA – „STOP UNIŠTAVANJU…\nO muzičkim zbivanjima u gradu i okolini\nKAKO SHAZAM PREPOZNAJE MUZIKU?\nNa prvi pogled, aplikacije za identifikaciju muzike mogu izgledati jednostavno. Moglo bi se pomisliti da samo prepoznaju tekst, isto kao i bilo koji glasovni asistent, i pretražuju ga u bazi podataka kako bi vam rekli koja je pesma u…\nurednik\t окт 2, 2019 0\nPovodom obeležavanja Dana grada Bora koncert Stevana Anđelkovića 03. oktobra u sali bioskopa ,,Zvezda” u 20 sati u organizaciji Ustanove ,,Centar za kulturu grada Bora”. Ulaz slobodan Borska publika moćiće da uživa u Stevanovim…\nHari Mata Hari u Boru na Dan rudara\nurednik\t јул 31, 2019 0\n6. AVGUST - DAN RUDARA Program proslave 06 - 08 sati – Rudarska budilica ulicama Bora i Banjskog polja 08 – 20 sati – Izložba fotografija „Rad i grad“ - Narodna biblioteka Bor – plato Doma kulture ispred Narodne biblioteke 08 – 20 sati…


Žene, pažnja! Ovako ćete smanjiti rizik od raka dojke – Aura\nŽene koje vode zdrav način života mogu da smanje rizik od nastanka agresivnog raka dojke, bez obzira na to da li imaju ovu bolest u porodici. Dr Robert Gramling, profesor na Univerzitetu u Ročesteru u državi Njujork i vodeći istraživač u ovoj kliničkoj studiji, izjavio je da zdrav način života smanjuje rizik od oboljevanja čak i kod onih žena koje imaju ovo oboljenje u porodici (genetski faktor). Do sada se inače smatralo da se kod žena sa „porodičnim opterećenjem“ ne može ništa uraditi u prevenciji ove bolesti.\nIstraživači su analizirali podatke dobijene od 85.644 žena koje su bile u postmenopauzi. One su učestvovale u kliničkoj studiji u organizaciji Nacionalnog instituta za zdravlje SAD-a (National Institute of Health, USA).\nPoredili su žene bez porodične istorije sa ženama koje su imale porodičnu istoriju kada je riječ o raku dojke. Pod porodičnim opterećenjem za ovu bolest smatralo se da su majka ili sestra oboljele od raka dojke poslije navršenih 45 godina života.\nIznenađenje je bilo u tome da su obje grupe žena, ukoliko su sprovodile zdrav način života, imale smanjenje rizika oboljevanja koje je iznosilo oko 25%.\nZdrav način života definisan je kao redovno vježbanje u trajanju od 20 minuta, najmanje pet puta nedeljno, manje od 7 alkoholnih pića nedeljno (pod jednim alkoholnim pićem podrazumjeva se mala flaša piva ili jedna čaša vina ili čašica žestokog pića) i telesna težina sa indeksom tjelesne mase u rasponu 18.5-24.9.\nOva studija nije uzela u obzir žene koje su ranije bolovale do raka dojke ili one kojima je u porodici neko obolio od raka dojke prije navršene 45. godine života.\nU zaključku je navedeno da zdrav način života sa zdravom ishranom smanjuje rizik od oboljevanja za 25%.


By Podsticaji.rs26/02/202222 marta, 2022No Comments\nNa osnovu člana 7a stav 4. Zakona o poljoprivredi i ruralnom razvoju („Službeni glasnik RS”, br. 41/09, 10/13 – dr. zakon, 101/16, 62/21 – dr, zakon i 114/21),\n(Objavljeno u „Službenom glasniku RS”, broj 18/22\nod 11. februara 2022. godine)\nIZMENE PRAVILNIKA O IPARD PODSTICAJIMA ZA INVESTICIJE U FIZICKU IMOVINU PGa M1 14.02.2022.\nPrevious PostIZMENE PRAVILNIKA O PODSTICAJIMA ZA INVESTICIJE RURALNE I JAVNE INFRASTRUKTURE


Republika / ŠOKANTNE TVRDNJE ANALITIČARA O MASAKRU NA BLISKOM ISTOKU: Šta se to dešava sa Izraelom, BAJDEN I PUTIN UJEDINJENI, oglasio se i Makron!\n02:06TAJ PROKLETI SELTIK: Škotlanđani NANELI veliku štetu Partizanu! 01:32HOROSKOP ZA ČETVRTAK 29. 7. - Škorpije očekuje strastvena avantura, Jarčevima velike poslovne promene 01:15HRVATI U ŠOKU: POKRADENI smo na Igrama u Tokiju! 23:50(VIDEO) SPEKTAKL KOD MAJSTOROVIĆA: Bronza proslavljena kao zlato! 23:48Pogledala sam sliku i shvatila da nešto nije u redu sa mojom ćerkom, a onda je specijalista otkrio ZASTRAŠUJUĆU ISTINU! (FOTO) 23:39(FOTO) SA NJOM BIKOVIĆ NIJE IMAO INTIMNE ODNOSE: Evo GDE je NESTALA žena sa kojom glumac nije delio POSTELJU! 23:25STANKOVIĆ PREPONOSAN: Videli ste utakmicu, bili smo FENOMENALNI 23:22VUČIĆ ZADOVOLJAN ZVEZDINOM PETARDOM: Srećan sam, neka prođu i ostali - to je SJAJNA stvar za srpski fudbal! 23:12(FOTO) SRAMOTNA IZJAVA NAJALJKAVIJEG GLUMAČKOG PARA: Dovoljno je loše što se ne kupaju, nego ODBIJAJU i decu da ISTUŠIRAJU! 23:08SRBI IZVELI PLJAČKU VREDNU 3 MILIONA EVRA U PARIZU!! Francuski specijalci ih uhvatili u autobusu (VIDEO)\nsreda, 19. 5. 2021.| 16:29\nNajmoćnije svetske sile složile su se u oceni da sukob na Bliskom istoku ima samo jedno rešenje - primirje, što je odlazećeg izraelskog premijera Benjamina Netanjahua ostavilo usamljenim.\nVladimir Putin, Džo Bajden i Emanuel Makron zauzeli isti stav suprotan Benjaminu Netanjahuu\nNaime, u trenutku dok Netanjahu novim pretnjama obećava kako je spreman da u potpunosti osvoji Hamas, američki predsednik Džo Bajden mu je u telefonskom razgovoru otvoreno poručio kako "SAD čvrsto podržavaju prekid vatre među zaraćenim stranama", što je dan ranije učinio i ruski predsednik Vladimir Putin.\n- Predsednik je izrazio podršku prekidu vatre i razmotrio američko angažovanje s Egiptom i ostalim partnerima da bi se okončao sukob - saopštila je Bela kuća.\nTako je potpuno neočekivano, Bob Menendez, predsedavajući Komiteta za spoljne poslove Senata, inače poznat kao jedan od najvatrenijih podržavaoca Izraela, poručio kako je "duboko uznemiren" zbog izveštaja o izraelskim vazdušnim udarima u kojima ginu palestinski civili. On je još zatražio odgovornost za akcije koje su dovele do civilnih žrtava i uništavanja medijskih predstavništava, aludirajući na izraelsko razaranje zgrade u Gazi u kojoj su bila dopisništva AP i Al Džazire, a za koju je Netanjahu izjavio da ju je Hamas koristio tu zgradu za špijunske operacije.\nTuga u Gazi, broje se mrtvi, među kojima je mnogo dece\n- Postoje samo dva načina na koje se možete obračunati sa Hamasom - ili da ga osvojite ili ga potiskujete. Mi trenutno radimo ovo drugo, ali moram da kažem da ne isključujemo nijednu drugu mogućnost - istakao je Netanjahu i danas poručio da je njegova zemlja odlučna da ispuni svoje namere, bez držanja štoperice budući da je o vremenskom trajanju akcija teško govoriti.\nTe njegove reči su usledile nakon razgovora sa Bajdenom, ali i nakon poziva Kremlja da Izrael treba da okonča akcije u Gazi i "pronađe mirno rešenje sukoba koji preti da se prelije na čitav region, a možda i šire".\n- Njegova popularnost je opala jer je narod preumoran od neuspešnih izbora (prim. aut. Uporno se odlaže stupanje na dužnost Jaira Lapida koji je dobio mandat od predsednika nakon poslednjih izbora). Takođe, Netanjahua čeka suđenje zbog korupcije i on bi nakon silaska s dužnosti lako mogao da završi na robiji - istakla je Išejeva i dodala da je sukob s Palestinom ipak umanjio nezadovoljstvo Netanjahuom, zbog čega on sad grčevito nastavlja s ratom uprkos pozivima međunarodne zajednice, pre svega SAD, da radi na uspostavljanju primirja.\nZastrašujuća razaranja su nastavljena i danas\nRat Svet Vladimir Putin Emanuel Makron Izrael Bombardovanje Ruski predsednik Američki predsednik Džo Bajden Rakete Tel Aviv Jerusalim Palestina Gaza Premijer Izraela Pojas Gaze Hamas Francuski predsednik Benjamin Netanjahu Projektili\nJEDAN OSMEH I KAMENE FACE! Analitičari govora tela već otkrili SVE o odnosu Putina i Bajdena, a evo šta je ruski lider poručio Amerikancu!\nEVO KO JE MLADIĆ KOJI JE JEDNA OD GLAVNIH TAČAKA RAZDORA PUTINA I BAJDENA! Njegovi očajni roditelji tvrde: Čuvao je život predsedniku, a sad trune!\nDRAMA UOČI SAMITA PUTINA I BAJDENA! Ovo niko nije očekivao, ruski brodovi stigli do Havaja, Amerikanci na njih podigli NAJMOĆNIJE AVIONE!


Aleksandra Anja Alač Biografija - Biografija.org\nBiografija ažurirana: 12.08.2021.\nAleksandra Anja Alač je srpska glumica prepoznatljiva po ulogama Brankice u filmu i seriji „Montevideo, Bog te video!“ i Ines Matošić u hrvatskoj sapunici „Ruža vjetrova“. Rođena je 29. septembra 1988. godine u Beogradu. Živi i radi u rodnom gradu.\nAnja je odrasla u glumačkoj porodici, pa i ne čudi što se za umetnost zainteresovala vrlo rano. Uporedo s osnovnom školom pohađala je i muzičku školu, smer klavir. Međutim, umesto muzike, odabrala je glumu. Učila je u školi glume Mike Aleksića, a diplomirala je u klasi profesora Dragana Petrovića Peleta na Fakultetu dramskih umetnosti (FDU) u Beogradu.\nPrvu filmsku ulogu ostvarila je 2010. godine u filmu „Montevideo, Bog te video!“. Usledili su angažmani u serijama i filmovima „Mirsi kiše na Balkanu“, „Ruža vjetrova“, „Ubice mog oca“, „Balkanska međa“ i drugima.\nUporedo s uspešnom filmskom i televizijskom karijerom, vredno je radila i u pozorištu. Igrala je u predstavama „Sve o mojoj majci“, „Anđeli čuvari“, „Kad su cvetale tikve“ i drugima. Uloga Sare u predstavi „Moj sin malo sporije hoda“ donela joj je ulogu za najbolju mladu glumicu na 4. Festivalu proizvedenih predstava u Aleksincu 2015. godine.\nAleksandra Anja Alač je rođena 1988. godine u Beogradu. Njeni roditelji su glumci Vesna Čipčić i Aleksandar Alač, a ima i brata Ivana koji je šest godina mlađi od nje. Vesna i Aleksandar su se razveli 2008. godine, a on je započeo vezu sa trinaest godina mlađom rediteljkom Milicom Kralj, ćerkom pokojnog glumca Petra Kralja.\nDok je išla u osnovnu školu, Anja je trenirala košarku, tenis i plivanje. Uporedo je pohađala osnovnu muzičku školu i svirala je klavir. Želela je da postane advokat ili politikolog.\nKada je bila treći razred srednje škole, krenula je u školu glume Mike Aleksića, „Stvar srca“. On ju je spremao za Fakultet dramskih umetnosti koji je upisala iz prvog pokušaja. Bila je u klasi sa Ninom Janković Dičić, Jelisavetom Orašanin, Tamarom Dragičević, Milošem Bikovićem, Ivanom Mijailovićem, itd.\nA post shared by Aleksandra Anja Alač (@anja_alac) on May 15, 2016 at 2:18pm PDT\nAnja je 2010. godineu poznala četiri godine starijeg glumca Radovana Vujovića. Tokom rada na predstavi „Petar Pan“ su se družili, a zatim su počeli da se zabavljaju i da žive zajedno.\nPošto se Anja zbog poslovnih obaveza preselila u Split, održavali su vezu na daljinu. Iako su važili za idealan par, 2015. godine su raskinuli. O razlozima rastanka nisu želeli javno da govore.\nMediji su je povezivali sa glumcem Milošem Bikovićem, ali mladi glumci nikad nisu potvrdili te spekulacije.\nAnja je odlična kuvarica i zna da sprema vojvođanske i dalmatinske specijalitete. Gaji veliku ljubav prema književnosti. Njen hobi je skupljanje ručnih satova jer je to podseća na dedu Dimitrija. Anjine dobre prijateljice su glumice Ninom Janković Dičić i Tamara Dragićević.\nSmatra da je za kvalitetnu vezu bitno da partneri imaju slične poglede na život i da jedno drugom pružaju podršku.\nAnja često pita starije kolege za savet, a najvažnije joj je mišljenje njenih roditelja koji su uvek iskreni prema njoj.\nVoli da eksperimentiše kada je moda u pitanju i važno joj je da nosi odeću koja je u skladu sa njenim unutrašnjim osećanjem. Raduje se kada njene uloge zahtevaju da promeni fizički izgled.\nU slobodno vreme se bavi sportom. Voli da trči i da ide u duge šetnje. Za sebe kaže da je hedonista. Veliki je ljubitelj čokolade zbog koje je u stanju da se odrekne drugih obroka.\nPočetkom 2021. godine mediji su objavili vest da je glumica u vezi s arhitektom i umetnikom Andrejem Josifomskim Pijanistom. U aprilu iste godine par je objavio da će dobiti dete. Na premijeri predstave „Tiho teče Misisipi“ su se prvi put pojavili zajedno. Tada je potvrdila da je zbog trudnoće prestala sa igranjem predstava, ali je nastavila da učestvuje u televizijskim i filmskim projektima.\nPrvu filmsku ulogu Anja je ostvarila 2010. godine kada je igrala hazenašicu Brankicu u filmu „Montevideo, Bog te video!“. Dve godine kasnije je učestvovala u snimanju istoimene serije.\nIgrala je sporednu ulogu Didi Valić u seriji „Miris kiše na Balkanu“ koja je premijerno prikazana 2011. godine. Dodeljena joj je glavna uloga Ines Matošić u hrvatskoj seriji „Ruža vjetrova“. Naglasak je lako uspela da savlada jer joj je otac poreklom iz Splita, pa joj je pomogao da se pripremi za ulogu.\nOstvarila je epizodnu ulogu u seriji „Urgentni centar“ 2015. godine, a potom se pojavila u spotu za pesmu „Još uvek lutam“ pevača Alekse Jelića.\nTokom 2016. godine publika je mogla da je gleda u seriji „Ubice mog oca“ u kojoj je tumačila Teodoru, devojku koja je izgubila rođenu sestru.\nNaredne godine se pojavila u seriji „Sinđelići“ gde je tumačila ulogu Nikolete „Niki“.\nUsledila je uloga Duške u rusko-srpskom akcionom filmu „Balkanska međa“. Priča prati operaciju preuzimanja aerodroma Slatina na Kosovu i Metohiji tokom NATO bombarodvanja Savezne Republike Jugoslavije 1999. godine. Film u Srbiji premijerno prikazan 19. marta 2019. godine, a dva dana kasnije mogla je da ga pogleda i publika u Rusiji.\nU seriju „Urgentni centar“ ponovo se vratila 2019. godine, a otprilike u isto vreme se pojavila u ulozi pravnice u popularnoj humorističnoj seriji „Žigosani u reketu“ koju je emitovalo čak pet televizijskih kuća iz Srbije i regiona.\nReditelji Milan Konjević, Vladimir Aleksić, Filip Čolović i Stanko Crnobrnja su joj poverili ulogu Dunje u telenoveli „Tate“ čije prikazivanje je počelo u januaru 2020. godine. Dobila je priliku da scenu deli sa kolegama Filipom Juričićem, Milanom Kalinićem, Andrejom Šepetkovskim, Brankom Jankovićem, Miljanom Prljetom i drugima.\nManja uloga joj je pripala u komediji „Vikend sa ćaletom“ koju je napisao i režirao Miroslav Momčilović. Reditelj je glavne uloge poverio Nenadu Jezdiću i mladom glumcu Ognjenu Mitroviću, a film je premijerno prikazan 2020. godine.\nAnja je odigrala i epizodnu ulogu u humorističnoj seriji „Radio Mileva“ koju Radio Televizija Srbije emituje od 9. marta 2021. godine na svom prvom programu.\nAnja Alač je stalni član ansambla Beogradskog dramskog pozorišta. U dosadašnjoj karijeri igrala je u predstavama „Petar Pan“, „Sve o mojoj majci“, „Zaštita prije svega“, „Anđeli čuvari“ i drugima.\nUloga Sare u predstavi „Moj sin malo sporije hoda“ koja je premijerno izvedena 2013. godine donela joj je nagrada „Dušan Duka Jovanović“ za najbolju mladu glumicu na 4. Festivalu proizvedenih predstava u Aleksincu, 2015. godine.\nIgrala je Dušicu u komadu „Kad su cvetale tikve“, Kristinu Mandi u „Plesu sa bogovima“, te jednu od glavnih uloga u predstavi „Liliom“.\n2011. Miris kiše na Balkanu (serija)\n2012. Montevideo, Bog te video! (serija)\n2011—2013. Ruža vjetrova\n2018. Balkanska međa\n2019. Urgentni centar\n2019. Žigosani u reketu\n2020. Vikend sa ćaletom\n„Petar Pan“, „Sve o mojoj majci“, „Moj sin malo sporije hoda“, „Zaštita prije svega“, „Anđeli čuvari“, „Kad su cvetale tikve“, „Ples sa bogovima“, „Liliom“ i druge.\n2015. Nagrada Dušan Duka Jovanović za najbolju mladu glumicu na 4. Festivalu proizvedenih predstava u Aleksincu\nOznake: aleksandra alačanjabeogradbiografijafilmglumicamontevideopozorištesrbija\nKratke informacije o: Aleksandra Anja Alač\nIMDB profil: Anja @ IMDB\nInstagram: Anja @ Instagram


Nemačka nema šta da se žali na useljenike | Politika | DW | 11.10.2013\nNemačka nema šta da se žali na useljenike\nNemački gradovi žale se da imigranti iz siromašnih zemalja Evropske unije iskorišćavaju sistem socijalne zaštite. Nasuprot tome, EU smatra da doseljenici donose korist Nemačkoj.\nUseljenici u Duizburgu\nVeliki nemački gradovi, kao što je Berlin, Manhajm ili Duizburg moraju da se izbore sa prilivom siromašnih doseljenika iz Rumunije i Bugarske. Došljaci iz najsiromašnijih zemalja Evropske unije useljavaju se u jeftine nekretnine i primaju dečiji dodatak od 190 evra mesečno po detetu. To možda nije mnogo za jednog Nemca, ali za mnoge od tih imigranata, to je više od onoga što će zaraditi kod kuće. Čak i ako posle tri meseca moraju da odu jer nisu našli posao, isplati im se da redovno putuju u Nemačku i uzimaju novac.\nZarada na useljenicima - život u nehumanim uslovima\nUskoro bi čak njihovi prihodi mogli da se povećaju. Naime, početkom sledeće godine, Rumuni i Bugari imaće pravo na socijalnu pomoć tokom svoja tri meseca u Nemačkoj, pa gradovi strahuju da će „imigracija siromašnih“ prerasti u pravu epidemiju. Rajnhhold Španijel, gradski funkcioner iz Dizburga smatra da je to „trenutno najveći društveni i politički problem“.\nStranci pomažu razvoju Nemačke\nIstovremeno, iz izveštaja Evropske komisije o uticaju useljenika na budžet članica Evropske unije proizilazi da razloga za zabrinutost nema. Evropska komisija tvrdi da doseljenici iz ostatka Evropske unije čine manje od pet odsto korisnika socijalne pomoći u Nemačkoj – kao i u Finskoj, Francuskoj, Holandiji ili Švedskoj. Većina imigranata živi u porodicama gde makar jedan član domaćinstva radi, navodi se u izveštaju: „Postoji malo dokaza“ da je glavna motivacija Evropskih građana za migraciju dobijanje državne pomoći. Važniji razlozi su posao ili porodične veze.“\nPo rečima evropskog komesara za rad i socijalnu politiku Lasla Andora „velika većina Rumuna i Bugara rade i doprinose razvoju Nemačke, odnosno, oni plaćaju poreze i dadžbine i u toj zemlji troše novac.“\nRajnholdu Španijelu, međutim, ne smetaju visokokvalifikovani Rumuni i Bugari, jer budžet Duizburga, kaže, opterećuju oni drugi: „Uzrok za migracije siromašnih jesu ekonomskih problemi u matičnoj zemlji, a prisutna je i diskriminacija. Ljudi zbog toga napuštaju svoje domove i dolaze u Nemačku.“\nPoboljšati životne uslove u zemlji porekla - Romi u Rumuniji\nMnogi od njih su Romi koji u svojim zemljama žive u očajnim uslovima. Često su neobrazovani ili čak nepismeni. Oni biraju gradove kao što je Dizburg, jer su tamo kirije niske: „Ovde imamo veoma oronule kuće” kaže Španijel za DW. „Gazde iznajmljuju dušeke za deset evra za noć. Imigranti neće u Diseldorf, Štutgart ili Hamburg, jer su stanarine tamo previsoke.“\nU Duizburgu trenutno živi 8.500 takvih imigranata, a svakog meseca stiže još 500.\nStručnjak za siromaštvo sa Kelnskog univerziteta Kristof Butervege smatra, ipak, da situacija nije tako sumorna: „To bi moglo da predstavlja problem za pojedine gradove, naročito za gradove sa manjim budžetom, ali ako se pogleda šira slika, cela Nemačka, ona ima dovoljno novca da se izbori sa tim problemima.“\nIstovremeno, nemački ministar unutrašnjih poslova Hans-Peter Fridrih, insistira da Evropska unija mora da učini više, na primer da usvoji pravila po kojima će Berlin moći da zaustavi ulazak ljudi koji su već bili u Nemačkoj i nisu uspeli da nađu posao. Fridrih je to formulisao na sledeći način: „Ljudi koji žele da koriste našu socijalnu pomoć, ne smeju da zloupotrebljavaju slobodu kretanja.“\nDW komentar: Teško je biti useljenik\nProfesor Butervege reaguje zajedljivo: „Vreme je da Fridrih prestane sa predizbornom kampanjom. On koristi te siromašne useljenike da bi se predstavio kao žestok momak, ali bi trebalo da prizna da se radi o građanima Evropske unije. On želi samo slobodan protok kapitala, ali sloboda kretanja za ljude je važnija.“\nIako iz Evropske unije poručuju da Nemačka nema razloga da se žali, veliki broj siromašnih i nezaposlenih građana Unije ipak duboko opterećuje gradove, ili čak određene ulice. Španijel kaže da ne želi da promeni zakon: „Ti ljudi imaju isto pravo na kretanje kao i Francuzi i Englezi, ali jednostavno ne možemo da izađemo na kraj sa problemima, oslanjajući se samo na resurse Duizburga. Treba nam pomoć nemačke vlade i Evropske unije.“\nDugoročno, novac iz fondova Evropske unije morao bi da popravi stanje stvari u matičnim zemljama i tako smanji pritisak na potencijalne emigrante. Ali to se neće desiti brzo. Do tada, predstavnik Duizburga Španijel ostaje zabrinut: „Moramo da budemo pažljivi, da ne preopteretimo socijalnu infrastrukturu. Već postoje opštine za koje je sve to – previše.“\nAutori: Majkl Loton / Darko Janjević\nKljučne reči migracije, useljenici, imigranti, Duizburg, EU\nTrajni link http://p.dw.com/p/19y5i


Golić sproveden u Tužilaštvo, pacijenta ljubio ljubio po vratu i drugim dijelovima tijela – Kakanj-X\nZadnja izmjena 21 sij, 2020 174\nNačelnik Klinike za anesteziju i intenzivno liječenje u Univerzitetskom kliničkom centru Republike Srpske (UKC RS) Darko Golić, koji je uhapšen juče zbog sumnje da je obljubio pacijenta (36), oko 11 sati danas predat je banjalučkom Okružnom javnom tužilaštvu.\n“Iskoristio je priliku kad je ostao nasamo s pacijentom kako bi ga obljubio. To su vidjele medicinske sestre koje su ostale zatečene onim što vide. Šokirane, sve su prijavile Upravi UKC RS koja je brzo reagovala i pozvala policiju, koja je potom uhapsila Golića”, kazao je izvor upućen u slučaj, piše “Glas Srpske“.\nPolicijska uprava Banjaluka, navodeći inicijale, potvrdila je Golićevo hapšenje navodeći da ga terete za obljubu nad nemoćnim licem.\nizdvojenoobljubaTužilaštvo RSUKC Republike SrpskeDarko Golićljubitipacijent\n“Tuga! Oni su bili stubovi svojih porodica” – Građevinci poginuli u povratku iz…\nPrev\tNext 1 of 7.018


Izdavaštvo danas više ne znači samo živeti od knjiga, već i živeti za knjigu. Skoro neverovatna posvećenost Žike Bogdanovića (Beograd, 1932) - svojevremeno urednik NIN-a za područje kulture, glavni urednik čuvenog Izdavačkog zavoda "Jugoslavija“, direktor Jugoslovenske kinoteke i nosilac priznanja za doprinos kulturi Republike Srbije - tokom poslednje dve decenije najbolje svedoči o tome.\nU proseku, svakog meseca jedna knjiga o svom trošku bez pomoći države! Neobičnost onoga čemu se Žika Bogdanović posvećuje tokom poslednje dve decenije ne ogleda se toliko u sadržini koliko u vidu u kojem se ispoljava.\nJedan od naših vodećih teoretičara i istoričara vizuelnih medija (film, televizija, strip, književna ilustracija), otišavši u zasluženu penziju, vratio se izdavaštvu i kao pisac i kao prevodilac, ali i - kao samostalni izdavač.\nDugogodišnjem filmskom i televizijskom kritičaru književnost i izdavaštvo uvek su bili primarna vokacija; i posle niza urednički uspešno uobličavanih edicija (“Plava ptica”, “Kentaur”, “Polaris”, “Zenit”, “Svetionik”, “Juče i sutra”...), danas je ponovo na svom poslu; ali, kako rekosmo, na jedan posve poseban način.\nSVAKO SVOJU KNJIGU\nU okviru privatnog preduzetništva (“Ateneum”), on piše, prevodi i objavljuje knjige u malenim tiražima, neke i u svega po par desetina primeraka, pre svega namenjene bliskom krugu prijatelja i Narodnoj biblioteci Srbije; jedva da će biti moguće naći ih u prodaji – osim, i to isključivo, pri neposrednom obraćanju izdavaču.\nMahom su u pitanju dela prvi put napisana ili prevedena na naš (najbolji mogući) jezik.\nPovrh svega, gotovo da ne postoji nijedno izdanje koje po uredničkom izboru, efektnom dizajnu i svake pažnje zaslužnoj grafičkoj obradi ne bi bilo kvalifikovano kao istinski izdavački, pa i širi kulturni domašaj.\nObjavio je do sada, u nekoliko baš reprezentativnih edicija, više desetina knjiga, uključujući i vlastite (romane, zbirke pripovedaka, publicističke tekstove, eseje i studije), o kojima je “Blic” često pisao.\nIpak, premda objavljivane kao privatna delatnost, sve knjige u izdanju “Ateneuma” naišle su na izuzetno interesovanje – po deklarisanom izdavačkom konceptu – bliskih prijatelja Žike Bogdanovića; i uglavnom će od njih, ukoliko su spremni da dalje šire glas o njima, zavisiti da li će se krug čitalaca umnožiti. To je relativno lako: sa savremenom digitalnom štampom možete u štampariji, uz ovlašćenje izvornog izdavača i originalnog uzorka, naručiti da vam urade vaš lični primerak bilo koje knjige.\nJedan od poslednjih izdavačkih poduhvata “Ateneuma” bio je roman “Putovanje na Arkturus“ engleskog pisca Dejvida Lindzija, prvi put objavljen još 1922. godine (i sada, evo, na srpskom, posle skoro stotinu godina)... Imajući u vidu važnost ovog zaobiđenog dela, Žika Bogdanović se sam preduzeo gotovo jednogodišnjeg posla delikatnog prevođenja, uređivanja, pripreme i izdavanja knjige.\n- Mnogi ovaj obimni roman (preko pet stotina strana!) smatraju najznačajnijim proizvodom književnosti fantastike prve polovine prošlog veka; i iz tog razloga uopšte nije iznenađujuće da su njegovog autora za svog preteču, nimalo to ne krijući, smatrali i Vels, i Tolkin i Borhes. Zaista, čudo od romana! - veli Žika Bogdanović - I prosto je zapanjujuće da ga sada prvi put dobijamo na srpskom jeziku.\nARGONAUTI KAO OBAVEŠTAJCI\nPored jedne knjige vlastitih eseja o filmu “Slika, zvuk i boja: Rađanje i uspon filma koji govori”, kao i izbora filmskih kritičara Fransoa Trifoa (“Filmovi mog života”), Žika Bogdanović ove godine objavljuje i dva svoja nova romana, pri čemu je prvi “Sećanja koja mi dolaze u san” već izišao iz štampe, dok mu je nastavak “Kada smo bili pametni i nesrećni” – pri završetku. Zanimljiva dela, koliko se može videti, na izvestan način ljubavni romani, ali i hronika naših sudbina tokom poslednjih pola veka.\nIpak, možda najveću pažnju privlači jedno zaista nesvakidašnje delo koje je Žika Bogdanović – veoma upućen u klasične, pogotovo grčke mitove – godinama pripremao.\n- Radi se o potpuno novom čitanju grčkih mitova - kaže Žika Bogdanović. - I to sa više nego neobičnim pristupom. Ostajući pri klasičnim standardima, za svoje “Antičke fantazije” odabrao sam posve novi pristup: sve se menja, ali sve ostaje isto.\nJedna “sasvim ovlašna” informacija vezana za ovu knjigu: po iskazu u ovoj Antičkim fantazijama Argonauti su zapravo bili izaslanici-obaveštajci prvih snevača o velikom grčkom carstvu, čije će stvaranje započeti osnivanjem Olimpijskih igara, a okončati se pohodom Aleksandra Velikog.\nPriznanja, posle uvida u dosad objavljene knjige, koja piscu, prevodiocu i ekskluzivnom izdavaču stižu od upućenih nisu nimalo zanemarljiva. To su njegovi kompetentni čitaoci, koje inače smatra najdragocenijim među prijateljima, ljudi sa različitih područja akademske, ali i popularne kulture, najviših priznatih intelektualnih i obrazovnih kapaciteta.\nSTRIP Erotski "Sunstone" - ili, zašto su hrvatskl stripari bolji u crtanju "ONIH STVARI"


FairVotes - Elektroničko glasovanje u profesionalnim udruženjima\nElektroničko glasovanje u profesionalnim udruženjima\nSvako udruženje mora imati predsjednika, potpredsjednik i tajnika. Svaku od navedenih osoba biraju članovi udruženja glasovanjem na izbornoj skupštini. Glavni nedostaci klasičnog glasovanja su sporost samog procesa, obavezan dolazak na izbornu skupštinu, glasovanje je bilo javno.\nU Republici Hrvatskoj trenutno djeluje oko 60 profesionalnih udruženja. Profesionalna udruženja osnivaju se radi promicanja, usklađivanja i zastupanja interesa određene interesne skupine. Npr. udruženje farmaceuta, udruženje obrtnika, udruženje računovođa i još mnoga druga. Svako udruženje mora imati predsjednika, potpredsjednik i tajnika. Svaku od navedenih osoba biraju članovi udruženja glasovanjem na izbornoj skupštini. Glavni nedostaci klasičnog glasovanja su sporost samog procesa, obavezan dolazak na izbornu skupštinu, glasovanje je bilo javno.\nOsim glavnih funkcija, potrebno je odrediti i članove Upravnog odbora, članove Etičkog odbora, članove Savjetodavnog odbora. Svaki od tih odbora zadužen je za dio poslovanja u kojem se sigurno pojavljuju važna pitanja za funkcioniranje jednog takvog udruženja. Razmišljajući o svim odlukama i pitanjima koje je potrebno donijeti potrebno je barem jednom mjesečno sazvati određeni sastanak, skupštinu. Svako takvo sazivanje zahtijeva vrijeme i novac. Vrijeme koje ste do sada koristili za organizaciju glasovanja sada slobodno možete utrošiti na druge poslove.\nOd sada uz novi sustav elektroničkog glasovanja veoma brzo i lako možete izabrati svog predsjednika udruženja, postaviti pitanje ili istražiti određenu temu među Vašim članovima. Više nije potrebno da budete baš taj dan prisutni na zasjedajućoj skupštini nego možete u bilo kojem trenutku i bilo gdje glasovati. Vaši članovi bit će vam zahvalni što iz svojeg grada ili mjesta mogu sudjelovati na jednostavan način.\nU samo par minuta sastavite listić i pošaljite ga na mail adrese vaših članova. Omogućit ćete da Vaše udruženje počne funkcionirati na puno moderniji i digitalizirani način.\nGlasovanje putem Fairvotes aplikacije je potpuno sigurno i jednostavno. Sustav je osmišljen tako da koristi dvostruku identifikaciju kako ne bi došlo do situacije da netko drugi umjesto vas glasa. Nakon što ste dobili e-mail s poveznicom za glasovanje, sustav će vas automatski zatražiti pin, koji ćete dobiti SMS-om na vaš mobilni uređaj.\nJoš jedna prednost ovakvog načina glasovanja je nemogućnost slanja duplih glasova što znači da je glasovanje potpuno transparentno. Fairvotes aplikacija je potpuno prilagođena vama. Sami odabirete što sve želite prilagođavati u aplikaciji, a ovisno o tome koje sve dodatne usluge i koliki je broj glasača ovisi konačna cijena. Međutim, ako imate do 20 članova unutar svog udruženja glasovanje je za vas potpuno besplatno i već sada možete provesti izbore.


Izvor: B92, 02.Nov.2018, 10:28\nNov put će ići i kopnom i morem. Roba će ići iz Indije u iranski grad Bender Abas na obali Persijskog zaliva, zatim u Bender Enzelu na obali Kaspijskog mora odakle će ići morem u Astrahan, a zatim železnicom u Evropu, prenosi Sputnik.\nKoridor će biti jeftiniji i postaće alternativa Sueckom >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << kanalu: vreme i cena prevoza će biti smanjeni između 30 i 40 odsto.\nNa primer, ako se uporedi sa Sueckim kanalom, roba iz Mumbaja u Moskvu će koridorom „Sever-jug“ stizati 20 dana brže.\nMoskva, Delhi i Teheran će ovog meseca razgovarati o pokretanju međunarodnog transportnog koridora "Sever-jug", javlja iranska televizija "Pres"...Nov put će ići i kopnom i morem. Roba će ići iz Indije u iranski grad Bender Abas na obali Persijskog zaliva, zatim u Bender Enzelu na obali Kaspijskog...


Šta posjetiti - Grad Trebinje\nŠta posjetitiInformativna služba2020-02-29T09:57:40+01:00\nHercegovačka Gračanica nalazi se na brdu Crkvina sa koga je moguće vidjeti panoramu Trebinja. Trebinjska replika srednjovjekovnog manastira Gračanica na Kosovu je zadužbina dobročinitelja Branka Tupanjca, a u njoj danas leže posmrtni ostaci poznatog srpskog pjesnika Jovana Dučića. Prema Dučićevoj testamentoj želji da počiva u rodnom Trebinju, posmrtni ostaci pjesnika prenijeti su 2000. godine iz Amerike u Trebinje i položeni u Gračanicu na Crkvini.\nManastir Tvrdoš nalazi se na putu za Mostar, 4,5 km udaljen od Trebinja. Podignut je na temeljima stare crkve, u kontinuitetu postoji od kasne antike (IV–VI vijek). Manastir je u više navrata rušen i obnavljan, a u njegovoj unutrašnjosti se i danas mogu vidjeti temelji stare crkve. Tvrdoš predstavlja duhovno i kulturno središte područja, poznat i po tome što je u njemu podvižnički život započeo Sveti Vasilije Ostroški, čudotvorac i jedan od svetitelja Srpske pravoslavne crkve.\nStari Grad nalazi se u srcu Trebinja, omeđen bedemima koji datiraju iz perioda vladavine Otomanske imperije ovaj dio grada je nerijetko najposjećenija turistička atrakcija u Trebinju. Pored istorijske važnosti, u Starom gradu je smješten veliki broj ugostiteljskih objekata u kojima se mogu probati kvalitetna hercegovačka vina. U samom centru Starog Grada nalazi se poznata Osmanpašina džamija.\nCentar grada je izgrađen u mediteranskom stilu u kome dominiraju stara austrijska zdanja i gorostasni platani, u čijoj hladovini u ljetnoj bašti, uživaju mngobrojni turisti. Tu u srcu grada, u Dučićevoj ulici može se vidjeti spomenik trebinjskog pjesnika i ambasadora Jovana Dučića, katolička katedrala iz XIX vijeka, prvi spomenik Njegošu, živopisna pijaca sa spomenikom iz I svjetskog rata. U neposrednoj blizini je prekrasan park u kojem se nalaze pravoslavna crkva monumentalnog izgleda, Dom kulture, spomenik iz II svjetskog rata i nekoliko gradskih fontana.\nNa rijeci Trebišnjici, nekada najvećoj ponornici u Evropi, nalaze se tri mosta koja spajaju lijevu i desnu obalu grada. Istorijski najznačajni Arslanagića/Perovića most je prema predanju sagradio Mehmed Paša Sokolović 1574. godine, a preko njega je vodio glavni trgovački put. S početkom izgradnje Hidrocentrale na Trebišnjici most je 60-tih godina prošloga vijeka prenesen sa izvornog lokaliteta u trebinjsko naselje Gradina gdje se i danas nalazi. Pored Arslanagića mosta, Trebinje još krase Kameni most i most Ive Andrića.\nTeže pristupačne Austrougarske vojne utvrde uzdižu se visoko na brdima iznad Trebinja. Danas utvrde predstavljaju svjedočanstvo o boravku Austrougarske imperije na ovim prostorima. Najznačajnija je tvrđava “Strač” koja je poznata po naprednim graditeljskim rješenjima Austrougarskih neimara.


16:43 >> 16:51\nPo vrletima snegom prekrivene planine Bela voda na granici sa Makedonijom danas je završena prva "Zimska džipijada". U organizaciji planinarskih društava "Srebrna glava" i "Senokosa" iz...\n00:19 >> 01:01\nSurvivor: Aca ide kući sa 100.000 evra!\nAca Krajišnik pobedio je u Surivivoru i kući će otići sa 100.000 evra, koliko je namenjeno najboljem u drugoj sezoni ovog rijaliti-šoua.\nPutin: Pokloniću Berluskoniju džip\nPremijer Rusije Vladimir Putin obećao je da će svom prijatelju šefu italijanske vlade Silviju Berluskoniju prodati džip, proizveden u ruskoj fabrici na krajnjem istoku zemlje, sa popustom od 10...


Andreja Mladenović: Beograd je ponosan na Dečji maraton | Grad Beograd\nAndreja Mladenović: Beograd je ponosan na Dečji maraton\nZamenik gradonačelnika Andreja Mladenović dodelio je danas nagrade pobednicima Dečjeg maratona, koji je 25. put održan u Zoološkom vrtu. On je tom prilikom ocenio da je ovo zasigurno jedna od najlepših i najveselijih manifestacija u Beogradu, a o njegovoj masovnosti ukazuje podatak da je danas svečano zabeleženo učešće 400.000. mladih trkača.\n– Zbog toga smo svesni značaja manifestacije koja predstavlja dragulj Beograda – istakao je Mladenović.\nZamenik gradonačelnika je zahvalio „Beogradskom maratonu”, koji decenijama istrajava u organizovanju ove trke koja je uvertira za veliki maraton, kao i svima koji pomažu manifestaciju – vaspitačima i roditeljima.\nDvedeset peti mali šampion je Filip Živković sa Čukarice, kojeg je lovorovim vencem nagradio Pako Borao, dok mu je pehar uručio Andreja Mladenović.


Politika\t08.10.2017 13:27\nLa Kajša bankarska fondacija, koja upravlja kompanijama koje kontrolišu Kašebanku, saopštila je danas da će svoje sedište prebaciti u Palma de Majorku, dokle god se nastavi politička nestabilnost u Kataloniji.\nKašebank je danas saopštila da je donela odluku da prebaci svoje sedište u Valensiju, s obzirom na trenutno stanje u Kataloniji, gde je najavljeno proglašavanje nezavisnosti od Španije nakon referenduma održanog 1. oktobra, prenosi Rojters.\nTo bi, kako prenosi Rojters, moglo da zada ozbiljan udarac finansijskom sektoru Katalonije.\nDobro upućen izvor navodi da je novi dekret po meri Kašebanke, jer bi joj omogućio izmenu pravnih i poreskih odredbi bez sastanka akcionara, kao što predviđa njen statut.\nPeta najveća španska banka Sabadelj odlučila je da prebaci svoju bazu tako što će se registrovati u Alikanteu, ali će sedište u fizičkom smislu ostati u Barseloni, javila je španska privatna agencija EP, a prenosi AP.\nKatalonski kreditor, drugi po veličini u toj severoistočnoj regiji, sazvao je sastanak uprave nakon pada njegovih akcija usled intenziviranja političke krize između Katalonije i Madrida.\nKatalonska regionalna vlada saopštila je da bi mogla da proglasi nezavisnost već u ponedeljak, tvrdeći da su glasači podržali takav potez na referendumu koji je Madrid proglasio nelegalnim.\nPolitički ćorsokak vuče Španiju u najgoru političku krizu kakva nije zabeležena decenijama.\nKatalonija čini petinu španske privrede.\nŠamar za Gugl: Kazna EU od 4,3 milijarde evraSmenjen Serđo Markione, Majk Menli novi šef "Fijata"Tramp: Moguće carine na 500 milijardi dolara uvoza iz KineEU sprema kontramere za tarife SAD na evropske automobileBarberi spalio garderobu, torbe i parfeme vredne milione funtiAzijske berze pale, pad kineske valute zabrinjava ulagačePredsednik FED najavio dalje podizanje kamataEK kaznila "Gugl" sa 4,3 milijarde evraVlasnik Amazona Džef Bezos ubedljivo najbogatiji čovek na svetuPobuna "robova" Amazona: Traže ljudske usloveSAD bez milosti: Pritisak bez presedana, od avgusta...Farmaceutska industrija - profit važniji od izlečenjaUkrajina kupuje 55 helikoptera od ErbasaHjundai: Tarife na automobile gase radna mesta u AmericiKina ušla u 20 najinovativnijih ekonomija, SAD pale na šesto mestoEU smanjila prognozu rasta za evrozonu zbog napetosti sa SADTramp: Protok dolara iz Evrope u Rusiju neprihvatljivFejsbuku kazna od pola miliona funtiDačić: Albanci na Kosmetu nisu više u prilici da preteKako je Mundijal 2018 uticao na ruske bankarske klijente


Vreme ističe: Ako Zapad ignoriše zahteve Rusije, posledice će osetiti na svojoj koži - 23.01.2022, Sputnik Srbija\nVreme ističe: Ako Zapad ignoriše zahteve Rusije, posledice će osetiti na svojoj koži\nRusija neće beskonačno čekati odgovore SAD i NATO-a na bezbednosne predloge, a ukoliko Zapad bude ignorisao njene zahteve, ona će štititi svoju bezbednost u... 23.01.2022, Sputnik Srbija\n„Sat otkucava. Naši rukovodioci su već rekli da se ne radi o mesecima, čak ni o nedeljama. Čekamo pisani odgovor. Nadam se da ćemo ga dobiti sledeće nedelje“, izjavio je Gavrilov.On je za Jutjub kanal „Izolenta lajv“ napomenuo da će „Moskva izvući zaključke ako Amerika i NATO budu ignorisale njene zahteve i da će štititi svoju bezbednost u Evropi drugim sredstvama i metodama“.Istovremeno, Gavrilov je ocenio da je isključenje Rusije iz međunarodnog platnog sistema „Svift“ de fakto nemoguće i da je neodrživost takvih pretnji Moskvi odmah bila očigledna.Rusija je 17. decembra objavila nacrte sporazuma sa Sjedinjenim Američkim Državama i NATO-om koji, između ostalog, uključuju odredbe o uzajamnim garancijama bezbednosti u Evropi, o nerazmeštanju raketa srednjeg i kratkog dometa u uzajamnom dometu i o odbijanju daljeg širenja NATO-a na Istok, uključujući i za račun bivših republika SSSR-a.\nevropa, rusija, nato, amerika, zapad\n17:09 23.01.2022 (Osveženo: 17:28 23.01.2022)\n© Sputnik / Ramilь Sitdikov / Uđi u foto-galerijuZastava Ruske Federacije\nRusija neće beskonačno čekati odgovore SAD i NATO-a na bezbednosne predloge, a ukoliko Zapad bude ignorisao njene zahteve, ona će štititi svoju bezbednost u Evropi sredstvima čije će posledice osetiti i Amerikanci i Evropljani, poručio je šef ruske delegacije na pregovorima u Beču o pitanjima vojne bezbednosti i kontrole naoružanja Konstantin Gavrilov.\n„Sat otkucava. Naši rukovodioci su već rekli da se ne radi o mesecima, čak ni o nedeljama. Čekamo pisani odgovor. Nadam se da ćemo ga dobiti sledeće nedelje“, izjavio je Gavrilov.\nOn je za Jutjub kanal „Izolenta lajv“ napomenuo da će „Moskva izvući zaključke ako Amerika i NATO budu ignorisale njene zahteve i da će štititi svoju bezbednost u Evropi drugim sredstvama i metodama“.\n„I to će osetiti na svojoj koži i Evropljani i Amerikanci“, upozorio je šef ruske delegacije na pregovorima u Beču.\nIstovremeno, Gavrilov je ocenio da je isključenje Rusije iz međunarodnog platnog sistema „Svift“ de fakto nemoguće i da je neodrživost takvih pretnji Moskvi odmah bila očigledna.\n„Isključenje Rusije sa naftom, gasom i svime. Oni se šale? To se ovako zove – hajde da ih zaplašimo. Oh, nisu zaplašeni. U redu, onda nećemo“, ironično je prokomentarisao političar, dodajući da takve pretnje Zapada na račun Rusije podsećaju na „životinju koja jede kaktus, izbode se, ali ipak nastavlja da ga jede“.


Nauka i Raj - Meditacija.org\nNauka i Raj\nPitanje: Da li bi želeo da pobliže objasniš izjavu “Carstvo Nebesko je u vama”?\nŠri Činmoj: Prvo mi dopustite da kažem da je nauka u velikoj meri doprinela osećanju da je Nebo (Raj) mesto izvan nas samih. Nauka je svoju moć primenila na svesne i podsvesne nivoe ljudskog mišljenja.\nCarstvo Nebesko je nešto što možemo da osetimo, a ne nešto što možemo da prikažemo. Nauka može da prikaže mnogo toga. Ipak, Carstvo Nebesko je stvar ličnog dostignuća. Kada ostvarite Carstvo Nebesko u sebi, ostali će vas posmatrati i osetiće da imate nešto prilično neobično, nadzemaljsko i božanstveno. I samo zato što ste videli, osetili i u sebi imate Carstvo nebesko, vas će videti i osetiti kao potpuno preobraženo božansko biće.\nSuvišno je i reći da vas zapravo vaša težnja, vaš uspinjući unutrašnji plamen, vodi u ovo Carstvo Nebesko. Carstvo Nebesko je nivo pun mira i blaženstva. Osećamo ga kada boravimo duboko u sebi i kada prevazilazimo svoju egocentričnu, individualnu svest. Što se više uzdižemo iznad naše ograničene svesti, to brže ulazimo u našu najdublju, beskonačnu svest, i prisnije vidimo, osećamo i posedujemo Carstvo Nebesko u sebi.\nNaravno, Carstvo Nebesko je više od pukog nivoa. To je nivo božanske svesti. To je stanje ostvarenja. Ono otelovljuje Sat-Chit-Anandu. Sat je božansko Postojanje, Chit je božanska Svest, Ananda je božansko Blaženstvo. Kada uđemo duboko u sebe, osećamo ovo troje zajedno, a kada postignemo unutrašnju viziju da ih sve opažamo istovremeno, uistinu živimo u Carstvu Nebeskom. Inače je Postojanje na jednom mestu, Svest je na drugom, a Blaženstvo im nije ni blizu. Kada vidimo i osećamo Postojanje-Svest-Blaženstvo na istom nivou sopstva, gde svako od njih dopunjuje i ispunjava ostale, možemo reći da živimo u Carstvu Nebeskom.\nDa, Carstvo Nebesko jeste u nama. Ne samo da možemo da ga osetimo, već, bez i najmanje sumnje, možemo to i da postanemo.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Turizam i ekologija :: Ciciban staza na Vučju vrvi od djece\nKAPACITETI POPUNJENI 13. 01. 2019. 16:44 >> 16:18 0\nSki centar Vučje ovog vikenda bilježi veliku posjetu. Iako još nije u funkciji rekreativna staza za odrasle, ovo skijalište na dvadesetak kilometara od Nikšića vrvi od djece. Svi smještajni kapaciteti su popunjeni, a posjetilaca ima iz svih krajeva Crne Gore, ali i regiona.\nCiciban staza na Vučju već danima je puna djece koja uče svoje prve skijaške pokrete.\n"Preko 200-300 djece svake godine prođe kroz obuku, neki od njih nastave u naprednu školu, neki postaju takmičari, tako da imamo za sve kategorije skijaša i trenere i instruktore", kaže za TVCG Marko Blečić iz PSK Javorak Nikšić .\nNeko na skijama, neko na sankama, važno je samo dobro se provoditi. pa je ovih dana Vučje magnet za brojne porodice iz Crne Gore, ali i regiona.\nSa cijenama na nivou prošlogodišnjih pojseta je odlična, a početak ski sezone koji obećava vjeruju u ski centru Vučje, iako još nije u funkciji glavna rekreativna staza.\n"Ona će biti u funkciji tokom naredne sedmice jer su večeras najavili padavine pa se nadamo da ćemo i to uspjeti da završimo. Što se tiče smještaja 100 odsto smo popunjeni i sa predrezervacijama za februar prezadovoljni smo, mnogo više nego prošle godine", kazala je PR ski centra Vučje Marija Lalović.\nI Nadležne službe redovno doržavaju put do Vučja, pa se ovih dana lako stiže do dvadesetak kilometara od Nikšića udaljenog skijališta.


Mektić: Nema drastičnog povećanja broja migranata\nMinistar bezbjednosti u Savjetu ministara u tehiničkom mandatu\nOn je rekao da je bilo pokušaja da se riješi ovaj problem, ali da su iz “Željeznica Federacije BiH” dobili odgovor da nikome ne mogu da zabrane da uzme voznu kartu.\n"Na osnovu zaključka Gradskog vijeća Bihaća određena je jedna nova lokacija, sedam kilometara od grada u Vučjaku, da se napravi novi prihvatni centar koji bi prihvatio migrante iz “Bire” i “Mirala”, da ih možemo ugasiti", istakao je Mektić.\nUpitan o zahtjevu člana Predsjedništva BiH Željka Komšića za održavanje vanredne sjednice Predsjedništva koja bi bila posvećena migrantskoj krizi Mektić je rekao da podržava takvu vrstu sjednica i da će se odazvati ako to bude zatraženo od njega.\nIstičući da Predsjedništvo može mnogo doprinijeti kada je u pitanju rješavanje ovog problema, Mektić je dodao da unutar te institucije nema konsenzusa.\nMektić je protestovao protiv samog sebe\nMektić demantovao sam sebe: Tvrdi da nije organizator protesta


Historijska presuda najtraženijem bjeguncu - Ratku Mladiću (VIDEO) - Detektor\nHistorijska presuda najtraženijem bjeguncu – Ratku Mladiću (VIDEO)\nAdmir Muslimović and Erna Mačkić\n22. Novembra 2017.08:14\nTribunal u Haagu danas će izreći jednu od najiščekivanijih presuda u historiji ovog suda, bivšem komandantu Glavnog štaba Vojske Republike Srpske (VRS) Ratku Mladiću.\nMladić je optužen za genocid u šest bh. općina 1992. godine, genocid u Srebrenici, progone širom BiH, terorisanje građana Sarajeva kao i uzimanje međunarodnog osoblja za taoce.\nPrva optužnica protiv Mladića podignuta je 1995. godine, a prvostepena presuda će biti izrečena skoro 200 mjeseci kasnije. Suđenje Mladiću trajalo je preko četiri godine, nakon što je uhapšen 2011. godine i koštalo je više miliona maraka. Tokom suđenja saslušano je preko 300 svjedoka, a Sudsko vijeće pred sobom imalo je oko 10.000 dokaza.\nOčekivanja pred historijsku presudu su različita.\nSamom izricanju prisustvovat će 150 predstavnika žrtava, ali i predstavnika Republike Srpske, te Mladićeve porodice. Akreditovano je preko 250 medija koji će pratiti presudu u Haagu.\nPredsjednik udruženja logoraša u BiH Jasmin Mešković rekao je u Haagu da se radi o jednoj od najvažnijih presuda.\n“Očekujem da će biti osuđen i da će proći osuda i za genocid počinjen 1992. godine”, rekao je Mešković.\nLejla Deljanin, Sarajka koja je teško ranjena snajperskim metkom u glavu, kazala je za Balkansku istraživačku mrežu u Bosni i Hercegovini (BIRN BiH) da kao osoba koja je preživjela traumu “šta god da mu presude – malo je”.\n“Malo je za sve one kojima je nanio zlo”, rekla je Deljanin koja, kao i mnoge druge žrtve, očekuje da će Haški tribunal proglasiti Mladića najodgovornijim za pakao koji su preživjeli. Za Lejlu, kako kaže, ova presuda je lična.\nS druge strane, očekivanja u Srbiji i Republici Srpskoj, potpuno su suprotna.\nDarko Mladić, sin optuženog Mladića, očekuje oca dan nakon presude u Beogradu.\n“Bilo koja presuda osim oslobađajuće neće biti pravedna i za nas kao njegovu porodicu bit će potpuno neprihvatljiva. Sve pravne analize pokazuju da Tužilaštvu u Haagu nije uspjelo da dokaže navode iz optužnice koje se Mladiću stavljaju na teret”, kazao je Darko Mladić.\nPredsjednik Republike Srpske Milorad Dodik izjavio je da je Mladić profesionalno i patriotski obavljao svoju dužnost komandujući VRS-om, koja je “branila slobodu naroda i učinila da bude stvorena Republika Srpska”.\nPrema dostupnim podacima, Mladić se 1997. godine odselio u Srbiju s nekoliko visokorangiranih oficira VRS-a. Do 2003. godine, bio je pod zaštitom srbijanske vojske. Nakon što su beogradske vlasti usvojile Zakon o saradnji s Haškim tribunalom, Mladić se i dalje skrivao uz pomoć male grupe prijatelja i, u posljednjim godinama, porodice.\nPresudu i sve reakcije možete pratiti uživo putem live bloga na stranici detektor.ba.


Zmaj od Šipova ugovorio seks sa učesnicom Parova! - Parovi Uzivo - TV Hepi Uživo | Parovi Uzivo – TV Hepi Uživo\nZmaj od Šipova ugovorio seks sa učesnicom Parova!\n5.01.2017. Kategorija: Parovi 2017-2018. Mirjana Praizović, Mirjana Praizović i Zmaj od Šipova, Mirjana Praizović i Zmaj seks, Mirjana Praizović Parovi, Mirjana Praizović seks u Parovima, Parovi seks, Seks u Parovima, Zmaj od Šipova, Zmaj od Šipova Parovi\nZMAJ UGOVORIO S*KS SA UČESNICOM PAROVA! Evo koja takmičarka će ODMAH da raširi noge kad on uđe u vilu!\nFoto: Youtube/Parovi TV HAPPY\nPaklen plan, gledaoci će odlepiti!\nUčesnica pete sezone „Parova“ Mirjana Praizović otkrila je nedavno jedan detalj koji je zaintrigirao mnoge, a vezan je za – Zmaja od Šipova.\nKontroverzna takmičarka je po ko zna koji put šokirala sve ukućane i gledaoce – ovoga puta, jednom svojom izjavom.Ona je rekla da je, pre ulaska, trebalo da ima seks sa – Zmajem od Šipova. Ilija, kao što je poznato, još uvek nije ušao u „Parove 5“. Kad stigne u vilu, ostaje da vidimo šta će se desiti sa Mirjaninim planom, i da li dogovor važi i pred kamerama.\n« Pomahnitala Dalila gadjala punom limenkom Miljanu Kulić! (SNIMAK)\nProstitutka Tijana Ajfon snimila pornić sa poznatim oženjenim političarem, pa postala žrtva ucene! »


Nania autosedište Driver SP Sun - Prodaja, Cena\nŠifra proizvoda: 13705. Poslednja cena bila je: . 5220 din\nKarakteristike proizvoda: Nania autosedište Driver SP Sun\nAutosedište grupe 0 i 1\nBoja: Sun - narandžasta\nPogodno za upotrebu od prvog dana do 4. godine (aproksimativno)\nPredviđeno za montiranje na zadnjem sedištu, okrenuto u smeru kretanja vozila, za decu telesne mase 9-18kg\n5 položaja naslona sedišta\n5 položaja visine sigurnosnih pojaseva, prema uzrastu deteta\nBočni sistem zaštite\nJastuče za glavu\nMekana tekstilna podloga za povećanje udobnosti pri prevozu novorođenčadi (može da se ukloni)\nOpis proizvoda: Nania autosedište Driver SP Sun\nNania autosedište Driver predviđeno je za bezbedan prevoz dece od prvog dana do navršenih 4 godine - 0 do 18 kg. Može se montirati na suvozačevom mestu, u smeru suprotnom od kretanja vozila, uz isključen vazdušni jastuk, dok dete ne dostigne 10 kg, ili na zadnjem sedištu, okrenuto u smeru kretanja vozila, za decu telesne mase 9-18kg.\nSedište se može oboriti u jedan od pet mogućih položaja, ima jastuče za podršku glavice i mekanu tekstilnu podlogu za povećanje udobnosti pri prevozu novorođenčadi (kasnije može da se ukloni). Navlaka se može skinuti i oprati radi lakšeg održavanja.\nIzdiktirajte operateru šifru proizvoda - šifra ovog proizvoda je: 13705\nSifra 13705, kolicina (za 1 komad kucate 1, za 3 komada 3), Ime i prezime, Adresu isporuke, Poštanski broj, Grad, Kontakt telefon, e-mail adresu (e-mail adresa nije obavezna)\nPrimer: Sifra 13705, 2, Pavle Milosevic, Obalska 18, 11000, Beograd, 063123123, pavmi@szk.com


Uredba o poreskim merama za vreme vanrednog stanja radi ublažavanja ekonomskih posledica nastalih usled bolesti COVID-19 izazvane virusom SARS-CoV-2 | PROPISI.NET | Svi propisi Republike Srbije online\nNaslovna Besplatni propisi Republike Srbije Uredba o poreskim merama za vreme vanrednog stanja radi ublažavanja ekonomskih posledica...\nNa osnovu člana 200. stav 6. Ustava Republike Srbije,\nUredbu o poreskim merama za vreme vanrednog stanja radi ublažavanja ekonomskih posledica nastalih usled bolesti COVID-19 izazvane virusom SARS-CoV-2\nUredba je objavljena u "Službenom glasniku RS", br. 38/2020 od 20.3.2020. godine, kada je i stupila na snagu.\nPoreska uprava neće za vreme vanrednog stanja po službenoj dužnosti poništiti sporazum, odnosno ukinuti rešenje o odlaganju plaćanja dugovanog poreza i neće radi naplate istog sprovoditi postupak prinudne naplate, pri čemu se u navedenom periodu ne obračunava kamata u smislu čl. 75. i 76. Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji.\n05 broj 110-2707/2020\n2) Uredba o organizovanju rada poslodavaca za vreme vanrednog stanja („Službeni glasnik RSˮ, broj 31/20);\n10) Uredba o organizovanju rada ustanova socijalne zaštite za smeštaj korisnika i organizacija socijalne zaštite za pružanje usluge domskog smeštaja za vreme vanrednog stanja („Službeni glasnik RSˮ, broj 54/20);


01:57: PM četvrtak 26 maja, 2022\nPosted on 19. januara 2022. at 26. januara 2022. by Saša Trifunović\nNi posle nekoliko dana od kada je pacijent iz Bora prebačen na lečenje u niškoj bolnici sa simptomima mišje groznice, još uvek nema povratne informacije da li je ta osoba zaražena ovom opasnom i zaraznom bolešću koja izaziva teške posledice.\nPovratna informacija o stanju pacijenta nije dostavljena epidemiološkoj službi borskog Doma zdravlja, to nisu danas za Ist media potvrdili ni u Kliničkom centru u Nišu, dok su u „Toralku“ rekli da ne mogu da nam daju takvu informaciju. Upućeni smo na Zavod za javno zdravlje „Batut“, ali smo u više navrata dobili samo glasovnu poruku da su svi operateri zauzeti.\nNakon novonastale situacije, postavlja se pitanje da li se i na koji način u objektima obavlja deratizacija protiv glodara i dezinsekcija protiv buva i ostalih insekata.\nDa bi Javno stambeno preduzeće organizovalo deratizaciju, mora biti raspisana javna nabavka, na kojoj prolaze najjeftinije ponude, što nužno ne znači da su i kvalitetne.\nProšle godine je na na dve raspisane javne nabavke, sa najnižom cenom pobedio konzorcijum jedne novosadke i dve beogradske firme. Cena njihovih usluga je iznosila nešto više od 1,2 miliona dinara.\nPružalac usluga se obavezao da će primeniti najkvalitetnije preparate i da neće ugroziti zdravlje ljudi niti narušiti životnu sredinu, a ukoliko dođe do neželjenih posledica, posledice snosi pružalac usluga. Od dobro obaveštenih izvora saznajemo da ti „najkvalitetniji preparati“ zapravo predstavljaju mešavinu otrova za glodare pomešanog sa prepkupom, što ne daje željeni efekat.\nDerastizacija se, inače, obavlja samo u stambenim objektima, dok vlasnici kuća sami angažuju određene firme za te poslove.\nUpravnici zgrada potpisuju da je deratizacija izvršena, ali smo od jednog stanara iz ulice Ivo Lole Ribara saznali da je sa komšijama zatražio dodatnu deratizaciju i dezinsekciju jer od buva i glodara nije moglo da se živi.\nToliko je bilo insekata da su morali tri puta da prskaju podrumske prostorije, rekao nam je naš sagovornik, koji je, kao i većina njih želela da ostane anonimna.\nRekao nam je da je uspešnu deratizaciju i dezinsekciju u tom slučaju o trošku stanara zgrade obavila Veterinaska ustanova u Boru, koja, inače, ne može proći na tenderu jer koriste efikasnije ali i skuplje preparate. Tako novac Borana odlazi van grada, firmama za koje se sumnja da posao obavljaju valjano.\nČak je i bilo primedbi da se za postavljanje preparata angažuju osobe iz Bora koje ponekad preskaču podrume, a postave nalepnice kao da je posao završen.\nNadzorni organ za kvalitetno sprovođenje deratizacije je Dragan Marković iz Javnog stambenog preduzeća „Bor“.\nOn kaže da postoji oko 400 objekata u kojima se deratizacija obavlja i da je nemogće da jedan čovek obiđe sve. Ipak, gotovo svaki drugi objekat je pregledan.\nJedne godine sam imao primedbe na postupak deratizacije, pa sam pružaoce usluga primorao da dođu u Bor i ponove postupak na uočenim mestima, rekao je Marković.\nDa li je najniža cena jedino merilo da će posao biti valjano obavljen, to je druga priča. Niska cena može da bude previsoka – a to je zaraza mišjom groznicom.


'Sramota je šta smo sve radili Maradoni'\nIzvor: B92, 27.Nov.2020, 14:44\nNaravno, radi se o njihovim duelima iz dana kada je Maradona igrao za Napoli, a Maldini počinjao karijeru u dresu Milana krajem osamdesetih i početkom devedesetih godina >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << prošlog veka.\n"Niste mogli da ga ulovite. Sedeo sam kraj njega na dodeli nagrada u Kući slavnih Serie A gde su prikazivali neke naše zajedničke video-snimke. Uvek sam smatrao da sam prilično korektan defanzivac, ali moram priznati da sam u tim nekim situacijama pravio užasne prekršaje na njemu. Bilo je to zato jer je uvek predvidio šta ću da uradim, pa sam zato kasnio", rekao je Maldini, pa dodao:\n"Diego je bio prebrz i tukli su ga tokom cele karijere svaku utakmicu. Osetio sam se posramljeno i izvinio mu se nakon tog video-snimka. Tada sam shvatio više nego ikada koliko je brzo kontrolisao loptu i menjao smer. Bio je zaista izvanredan", ispričao je Maldini.\nLegendarni igrač Milana Paolo Maldini prisetio se svojih duela sa Dijegom Maradonom


Za skoro sve nas, dobar smisao za humor je najviši na listi poželjnih kvaliteta. Zato se nemojte bojati pokazati svoju duhovitu stranu ako želite da vaš partner zaista bude zainteresovan za vas. Ima li išta bolje od šala i smijeha nakon dugog i napornog radnog dana? Svakako ne ...\nFizički izgled se potpuno ignoriše kada se osjeti osjećaj visokog samopoštovanja. Žena koja je sigurna u sebe sija seksualnom privlačnošću, dostojanstvom i snagom, te je stoga pravi izazov za svakog muškarca. Kada nađe takvu ženu, koja je zadovoljna sobom i svojim životom, svako želi da pronađe svoje mjesto u toj savršenoj slici.\n3. Strastvena ambicija\nAmbiciozne žene koje se trude da dobiju ono što žele smatraju se privlačnijima od onih koji ne znaju šta da rade sa svojim životima. Drugim riječima, ako nemate životni cilj, muškarci automatski misle da nijeste sigurni u ciljeve u vašem ljubavnom životu. S druge strane, muškarci žele i žene koje ponekad preuzimaju inicijativu, a to mogu dobiti samo one koje znaju šta žele.


Povjerljivost podataka – DistribuirajMe\nOva Izjava o povjerljivosti podataka (dalje u tekstu: Izjava) odnosi se na povjerljivost podataka koji su korištenjem internetskih stranica distribuiraj.me od strane korisnika, prikupljeni i pohranjeni u bazama podataka tvrtke DistribuirajMe.\nPrikupljeni podaci se dijele na osobne i neosobne infomacije. DistribuirajMe kao pružatelj usluga internetskih stranica distribuiraj.me ulaže maksimalne napore radi zaštite Vaše privatnosti kad ste “online” kao korisnik. Kako biste lakše razumjeli koje informacije prikupljamo i kako koristimo te informacije od Vas se traži da pažljivo pročitajte ovu Izjavu.\nZadržavamo diskrecijsko pravo da ovu Izjavu možemo izmijeniti u svako doba, te da tako izmijenjen tekst postaje važeći odmah po objavi istog na internetskim stranicama distribuiraj.me. Nastavak Vašeg korištenja ove Internetske stranice nakon izmjena, podrazumijeva da prihvaćate sve uvjete tako izmijenjene Izjave. Stoga savjetujemo korisnike da periodično ponovno detaljno pročitaju informacije sadržane u Izjavi, a kako bi bili informirani o eventualnim promjenama.\n˝Osobne informacije˝ su informacije koje određuju točno pojedinog korisnika. Prilikom korištenja internetskih stranicama distribuiraj.me možemo Vas za korištenje određene opcije zatražiti određene osobne informacije, kao što su ime i prezime, adresa stanovanja, email adresa, telefonski broj, datum rođenja i sl. Pri korištenju opcije naručivanja/rezerviranja ponude proizvoda/usluge možemo Vas zatražiti da nam date informacije o broju vaše kreditne kartice, datumu valjanosti, kod za autorizaciju te druge s tim povezane informacije. Ovisno o vrstama opcija koje želite koristiti na internetskim stranicama distribuiraj.me neke informacije su određene kao obavezne, a neke kao dobrovoljne. U slučaju da ne učinite dostupnima obavezne informacije za određenu opciju koja ih zahtijeva, neće vam biti dopušteno korištenje te opcije.\nOsobne informacije koristimo isključivo i samo kako bi Vam ponudili proizvode/usluge, unaprijedili rad internetskih stranicama distribuiraj.me, osigurali provedbu administracijskih zadataka, uspostavljanje kontakta s vama, poboljšali naše oglašivačke i promocijske rezultate te poboljšali našu ponudu proizvoda/usluga na tržištu, kao i u svrhu suradnje sa institucijama odgovornih za provođenje zakona.\nZadržavamo pravo da Vaše osobne informacije priopćimo samo financijskoj instituciji (banci) i Partneru od kojega ste kupili određeni proizvod/uslugu i to isključivo u svrhu realizacije kupnje. DistribuirajMe se ograđuje od eventualnog korištenja osobnih informacija od strane drugih osoba u bilo koje druge svrhe od navedene, te stoga ne može biti ni odgovoran za eventualnu štetu.\n˝Neosobne informacije˝ su informacije koje ne određuju točno pojedinog korisnika. Ove informacije odnose se primjerice na podatke koju ste internetsku stranicu posjetili prije ili poslije nego li ste posjetili internetsku stranicu distribuiraj.me, vrstu pretraživača kojeg koristite te vašu Internet Protocol (IP) adresu. Ova vrsta informacija može se uz pomoć elektronskih alata automatski prikupljati u trenutku kad posjetite internetsku stranicama distribuiraj.me. Neosobne informacije možemo bez ograničenja koristiti za rješavanje problema administriranja internetske stranice distribuiraj.me, kako bismo poboljšali naše oglašivačke i promocijske rezultate te poboljšali našu ponudu proizvoda/usluga na tržištu, analizu trendova, skupljanje demografskih podataka, analizu sukladnosti s pozitivnim propisima i suradnju sa institucijama odgovornih za provođenje zakona.\n“Administrativne e-mail poruke” odnose se na korisničku aktivnost na internetskoj stranici distribuiraj.me i uključuju poruke u vezi s određenim korisničkim računima, zahtjeve ili upite te poruke u vezi s kupnjom proizvoda/usluga. Primanje ove vrste poruka je obavezno te se opcija primanja ne može isključiti od strane korisnika.\nVašim osobnim informacijama na internetskoj stranici distribuiraj.me možete pristupiti pomoću zaporke i korisničkog imena. S obzirom da je zaporka kriptirana preporučamo da nikome ne otkrivate vašu zaporku. Vaše osobne informacije se čuvaju na serveru kojemu mogu pristupiti samo ovlaštene osobe. Određene osjetljive informacije se kriptiraju koristeći Secure Socket Layer (SSL) tehnologiju, na taj način nastojimo osigurati da su Vaše osobne informacije van dosega neovlaštenom korištenju.\nZbog prirode internetske mreže ne možemo jamčiti potpunu zaštitu bilo koje informacije prenesene na, ili s internetske stranice distribuiraj.me pa stoga nismo odgovorni za bilo kakve eventualne štetne radnje bilo koje treće osobe koja takve povjerljive informacije neovlašteno primi i koristi ili neovlašteno otuđi. Informacije koje ste objavili na javnim dijelovima internetske stranice distribuiraj.me mogu također biti dostupne drugim korisnicima i trećim osobama, te se kao takve mogu bez Vašeg znanja pojaviti na drugim internetskim stranicama ili web pretraživačima, ni u tom slučaju nismo odgovorni za bilo kakvu eventualnu štetu. Ova Izjava odnosi se samo na korištenje informacija koje prikupljamo od Vas kao korisnika internetske stranice distribuiraj.me. Druge internetske stranice kojima se može pristupiti putem internetske stranice distribuiraj.me imaju svoje vlastite izjave o povjerljivosti podataka. S obzirom da DistribuirajMe nije ni na koji način odgovoran za načine i uvjete rada trećih osoba, preporučujemo Vam da prije počinjanja korištenja tih drugih internet stranica pregledate pažljivo izjavu o povjerljivosti podataka te stranice.\nRegistracijom/otvaranjem korisničkog računa na internetskoj stranici distribuiraj.me smatra se da je korisnik ovu Izjavi o povjerljivosti podataka u cijelosti pročitao, razumio i prihvatio.


Ilić: Nacionalni centar otvoren za sve koji podržavaju naš program - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » Ilić: Nacionalni centar otvoren za sve koji podržavaju naš program\nIlić: Nacionalni centar otvoren za sve koji podržavaju naš program\nCilj Nacionalnog centra, kao novog političkog bloka, je da Srbija konačno postane ozbilja država sa institucijama koje rade svoj posao, izjavio je danas predesdnik Nove Srbije Velimir Ilić.\n3Piše: FoNet 04. decembra 2018. 15.14\nOn je, kao jednu od bitnijih tačaka programa, naveo i hitno donošenje zakona o lustraciji kako bi se iz politike sklonili ljudi koji već 18 godina „razaraju tkivo Srbije“ i njene institucije.\nPrema njegovm rečima, spoljnu politiku Srbije ne može da vodi predsednik kao što je slučaj sa Aleksandrom Vučićem, već treba da je definiše i vodi Vlada.\n„Mi želimo da Srbija ozbiljo pregovara sa Evropskom unijom, ali bez uslova da se potpiše bilo šta u vezi otuđenja Kosova. Zato mi jedini snažno poržavamo stav Akademije nauka i Srpske pravoslavne crkve“, izjavio je Ilić.\nOn smatra da su Srbija i njeni građani oštećeni velikim brojem loših privatizacija, zbog čega suguriše da je bitno poništiti brojne ugovore sa stranim firmama i okrenuti se domaćim poslovnim ljudima kako bi stvarali „jednu domaćinsku državu“.\nPrema njegovoj oceni, trenutno se u Srbiji suzbija sloboda kretanja i govora političkih protivnika aktuelne vlati, i jako je teško suprotstaviti se Vučićevoj politici, u prilog tome govori i nedavni incident u Kruševcu kada je fizički napadnut član opozicije Borko Stefanovića.\n„Zato predlažem da svi iz opozicije dignu glave i ujedine se u borbi protiv zla“, rekao je Ilić i dodao da je Nacionalni centar spreman da primi sve one koji podržavaju njihov program.\nnacionalni centar, velimir ilicBeograd\n04. decembra 2018. u 18.09\nО ком програму причате како да наставе да крадете.\n04. decembra 2018. u 19.39\nVeljo,vidi sa Vučićem da uključiš i Tomu,da ne ostane na margini politike.Sada ti je prilika da se dokažeš,pošto si propustio prethodnu priliku.Da bi uspeo treba ti i Skot i Kurc i drugi…Kako nisi uspeo kod Madlen Olbrajt, sada ti je prilika kod Mogerinijeve i Merkelove.Ti si stari šmeker.Možda i Mrka može da vam pomogne.\n13. decembra 2018. u 16.00\nPa Velja je jedini imao petlju da napravi 5 oktobar. Ali prevarili su ga .Nije bio 6 oktobar. Zamoljavam pojedine koji daju komentare da se dozovu pameti.Veljo nemoj pokleknuti. Pravi sabornost.OVA FUKARA MORA SE OTERATI


Srbin teško povređen na Malti | Mondo Portal\nMalta Srbin tesko povredjen\n4. jul, 12:28\nSrbin teško povređen na Malti 3 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n10.02.2017. / 08:14\nIzvor mondo.rs 10.02.2017. / 08:14\nDržavljanin Srbije (39) povređen je na Malti kada je pao sa kamiona dampera.\nNesreća se desila juče ujutro u mestu Mosta. Policija kaže da je muškarac pao tokom rada na kamionu s građevinskim materijalom.\nPogledajte "fajt" Srba i Hrvata na Malti VIDEO\nBrzom intervencijom Hitne pomoći, odvezen je u bolnicu "Mater dei", gde su lekari ustanovili da ima veoma teške povrede.\nPolicija ispituje slučaj, piše "Alo".\n10.02.2017. / 10:07\n...su definitivno Srbi, svuda\n10.02.2017. / 13:43\n@Slobodni zidari Trbuhom za kruhom....\n10.02.2017. / 09:55\nIspod slike piše "La Valeta - prelep grad na Malti", kao da je reč o nekom nasumičnom, a ne glavnom gradu Malte 😒\nUpravo gledate Studentkinja iz Burundija o životu u domu u Beogradu u vreme korone 2 Info video Pre 19 h Dinje Monezoro deli sudbinu svojih kolega iz Srbije. Evo šta kaže!\nUpravo gledate Više od 2.000 kandidata na Fakultetu organizacionih nauka 0 Info video Pre 37 min Ovako je danas izgledap prijemni ispit na Fakultetu organizacionih nauka u Beogradu\nUpravo gledate Ana Brnabić i Zlatibor Lončar u poseti bolnici u Novom Pazaru 21 Info video Pre 16 min U danu kada je u Novi Pazar stigao novi kontigent medicinske opreme, predsednica vlade Ana Brnabić i ministar...


Kultura Autor:Ranko Pivljanin14. sep. 202122:39 > 22:51\nBogdan Tirnanić Foto: Goran Srdanov\nImao je zavodljiv stil, uvlačio vas je u tekst poput reditelja najboljih filmova - o kojima je, valjda, znao sve - i više vas nije puštao bez obzira na to da li je pisao o Bilu Gejtsu, Džonu Hjustonu, „Pesmi Evrovizije“, demokratiji ili o prostitutkama s Plavog mosta, srpskom paprikašu ili izboru za mis.\nBogdan Tirnanić je, po svoj prilici, poslednji novinar čiji je nadimak, kako za života, a bogme i danas, prepoznatljiviji nego puno ime i prezime mnogih koji bi hteli biti (kao) on. Rođen je na današnji dan pre osamdeset godina i da je živ, verovatno bi još pisao i bio bez konkurencije, iako je danas više kolumnista neg na gori lista. Imao bi i šta da kaže na račun svih nas koji danas kolumnisticiramo, a nešto je svojevremeno i rekao u jednom intervjuu mladoj novinarki, koji, iz nekog razloga, nije objavljen. Na pitanje čita li kolumne svojih kolega, stari cinik je odgovorio:\n„Čitam redovno, nego šta. Sa bolom u duši!“\nA možda bi samo malo parafrazirao rečenicu koja mu se apokrifno pripisuje: “J…š državu u kojoj sam ja najpametniji” i rekao: “J…š novinarstvo u kome svi pišu kolumne.”\nPisao je sa strašću posvećenika novinske reči, živeo je isto tako, gledao je sve ono što su i drugi videli samo nisu umeli da to pretvore u poeziju teksta, uzimao nam je reč iz usta koja bi bez njega tu i ostala.\nTirke nije bio samo sinonim vanserijskog novinara, već i čoveka sa širokom lepezom interesovanja – film, sport, stripovi, rokenrol, estrada, književnost, televizija, kultura u najširem smislu. I o svemu tome je mogao da piše s istinskim poznavanjem i kredibilitetom, često izazivajući zavist fahovski specijaliziranih eksperata. Tirnanić je to ovako video: „Intelektualca ne određuje njegova školska upućenost u određenu sferu ljudskog duha, već ga određuje njegova sposobnost da kritički promišlja svet, unapred odlučan da bez roptanja prihvati konsekvence tog promišljanja.“\nBio je, istovremeno, hroničar Beograda i promoter njegovog duha, čuvar sentimentalne istorije ovog grada, ali i njegova istinska ikona. Upravo je nota originalnog i drskog beogradskog mangupluka bila okosnica Tirnanićevog stila pisanja, a to se ne uči ni u školu ni na fakultetu, na koje, by the way, Tirke i nije trošio vreme. Stigao je do četvrtog razreda gimnazije, ali nije maturirao, pa je znao da kaže kako je „nekvalifikovana radna snaga“. Međutim, taj preskok u formalnom obrazovanju u njegovom slučaju nije bio hendikep, jer ga je nadomestio obilnim znanjem koje je sticao van klupa i amfiteatara. Delimično i u kafanama, gde je bio inventar u najboljem smislu te reči i gde je kupio i razmenjivao esenciju duha sa najumnijim ljudima. Tamo je naučio jednu od najvažnijih lekcija: za kafanskim stolom nije mesto onome ko je dosadan.\nOvaj aksiom Tirnanić je doslovno preslikao na svoj novinarski i esejistički angažman, smatrajući da takvima nije mesto ni u novinama pa je kao autor bio borac protiv dosade, oveštalosti, uštogljenosti i isprazne ozbiljnosti. Mogli ste da se sa njim slažete ili ne slažete, mogli ste da mu zamerite poneku netačnost, pakosnici (naročito oni koji nisu u stanju ni red da napišu) prebacivali su mu da je skriboman, samo niste mogli naći nikoga ko Tirketov tekst ne bi pročitao do kraja. Imao je zavodljiv stil, uvlačio vas je u tekst poput reditelja najboljih filmova – o kojima je, valjda, znao sve – i više vas nije puštao bez obzira na to da li je pisao o Bilu Gejtsu, Džonu Hjustonu, „Pesmi Evrovizije“, demokratiji ili o prostitutkama s Plavog mosta, srpskom paprikašu ili izboru za mis.\nU njegovim tekstovima su, a da smetaju jedni drugima, egzistirali citati njegovog omiljenog Maršala Makluana i grafiti sa beogradskih zidova, sve je to bilo maestralno ukomponovano u cilju prave poruke, koja nikad nije bila jeftino dociranje. I dok bi kod mnogih pisaca ono kafansko i anegdotalno najčešće sklizalo u banalnost, u njegovim tekstovima bilo je kvalitet više, jer je znao sa tim osetljivim materijalom da rukuje. Kao što je znalački znao da ispija viski i pripaljuje „kent“, nehajno naslonjen na šank Ateljea 212 ili čekajući zoru u Klubu književnika. Nikome nije zavideo, osim možda kolegi Momčilu Jokiću, koji je viski pio sa Džonom Vejnom, mada je i sam negde u Nešvilu na poklon dobio karton „džeka denijelsa“ i to, ni manje ni više, nego od Ala Gora, tada novinara, a kasnije potpredsednika Amerike. Zaslužio ga je žovijalnim odgovorom na pitanje ko je Džek Denijels.\n„Vaš nacionalni heroj“, odgovorio je Tirke i u hotelsku sobu mu je stigao paket „flaširanog heroja“. Žao mi je, Tirke, što ovo moram da ti kažem ali novinari više gotovo da ne piju niti kao nekad idu po kafanama, u redakcijama je pušenje zabranjeno – ovi što duvane puše neku elektroniku, a ni pismenost i talenat više nisu uslov za bavljenje novinarstvom. Ispada da si i živeo i umro na vreme.\nNovinar, scenarista, glumac\nBogdan Tirnanić (1941–2009) bio je novinar, filmski kritičar, televizijski autor, marketinški stručnjak, saradnik na filmskim scenarijima („Dečko koji obećava“, „Poslednji krug u Monci“), glumac (filmovi „Rani radovi“, „Crni bombarder“, „Živeti kao sav normalan svet“, „Zbog jedne divne crne žene“, TV serija „Otpisani“) i autor nekoliko kultnih knjiga ( „Beograd za početnike“, „Beograd za ponavljače“, „Koka-kola art“, „Ogled o Baji Patku“, „Bosanski bluz“). Pisao je za razne novine širom Jugoslavije, a naročiti pečat je ostavio u NIN-u. Novinarska nagrada Udruženja novinara Srbije za komentar danas nosi njegovo ime.\nBONUS VIDEO: Minja Matić sa majkom


Оквир дигиталних компетенција – Наставник за дигитално доба | Министарство просвете, науке и технолошког развоја\napr 3, 2017 | Vesti\nMinistarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Republike Srbije objavljuje Okvir digitalnih kompetencija – Nastavnik za digitalno doba u skladu sa Strategijom razvoja obrazovanja u Srbiji do 2020. godine koja prepoznaje značaj i ulogu novih tehnologija za unapređivanje obrazovnog sistema i Smernicama za unapređivanje uloge informaciono-komunikacionih tehnologija u obrazovanju\nPočinje isplata rate stipendija za nadarene studente 13.09.2019.\nNakon vanrednog inspekcijskog nadzora zabranjen rad dve srednje škole 13.09.2019.\nMinistar Šarčević i generalna direktorka Uneska posetili Devetu gimnaziju u Beogradu 12.09.2019.\nU Osnovnoj školi „Dragiša Luković Španac“ u Kragujevcu otvorena obnovljena fiskulturna sala 12.09.2019.\nIntenzivna saradnja Srbije i Nemačke u oblasti obrazovanja i kulture 10.09.2019.\nMlade hemičare dobitnike medalja primio ministar Mladen Šarčević 10.09.2019.\nERC MOGUĆNOSTI FINANSIRANjA: PODRŠKA IZVRSNIM ISTRAŽIVAČIMA ŠIROM EVROPE (ERC Funding Opportunities: Supporting excellent researchers all over Europe) 09.09.2019.\nPred poslanicima nekoliko zakona iz oblasti prosvete 09.09.2019.\nJAVNI POZIV za članove radnih grupa za izradu i reviziju standarda postignuća za opšteobrazovne predmete 09.09.2019.


Vrednost Instagrama veća je od 100 milijardi dolara - Advertiser Serbia\nS ovim u vezidrustvene mrežеFacebookInstagraminternetMark Zuckerberg\nZuckerberg je Instagram platio milijardu dolara, a vrednost te kompanije sada je veća od sto milijardi dolara\nDok se Facebook u poslednje vreme našao na udaru političara, udruženja za zaštitu privatnosti, kao i samih korisnika zbog problema sa zaštitom privatnosti i deljenjem ličnih podataka korisnika s Cambridge Analyticom, Instagram je iz ovog skandala prošao neokrznut. Instagram je, podsetimo, deo Facebooka – Zuckerberg je pre šest godina platio milijardu dolara za preuzimanje ove kompanije koja je imala samo 13 zaposlenih i nije imala nikakvih prihoda, a prema poslednjem izveštaju Bloomberg Intelligence-a, to je bila najpametnija stvar koju je Facebook ikada uradio.\nIako je vrednost Instagrama teško proceniti (do sada se govorilo o ciframa većim od 30 milijardi dolara), prema BI-u, ta vrednost iznosi čak više od 100 milijardi dolara. Prema proceni Bloomberg Intelligence-a, tokom ovih šest godina vrednost kompanije povećana je neverovatnih sto puta te Zuckerberga i ekipu može razveseliti činjenica da i dalje ima mnogo mesta za rast.\nNaime, prema analitičaru koji je napisao izveštaj, Jitendru Waralu, tokom sledećih pet godina broj korisnika te mreže mogao bi se udvostručiti i premašiti dve milijarde. Podsetimo, nedavno su se u Facebook-u pohvalili kako je – bilo bi zanimljivo znati i kolike je prihode ta društvena mreža ostvarila tokom prošle godine, no Facebook te podatke ne deli, a procene govore kako će ove godine samo na tržištu SAD-a ostvariti prihode veće od 5,5 milijardi dolara.\nInstagram je navodno zaslužan za oko 30 posto ukupnih Facebook-ovih prihoda od mobilnih oglasa, a taj bi se udeo za dve godine mogao povećati na 40 posto. Daljim povećanju prihoda, smatra Waral, doprineće i nedavno predstavljena platforma Instagram TV, s kojom kompanija napada YouTube te se nada da će privući još veći broj influencera, koji su na toj mreži napokon dobili mogućnost objave dužih videozapisa.


Kafanska tuča Pikea i Salazara - Sportska sećanja\nHome » Formula 1 » Kafanska tuča Pikea i Salazara\nVozači Formule 1 po logici stvari treba da budu momci čeličnih živaca. Jedan od takvih sigurno je bio i Brazilac Nelson Pike, ali da i čelik ume ponekad da pukne pokazao je 1982. godine na trci za Veliku nagradu Nemačke, na stazi Hokenhajm.\nPublika u Nemačkoj je znala da će u Hokenhajmu gledati mnogo uzbuđenja, ali nisu očekivali da će gledati jednu pravu kafansku tuču! Nelson Pike je u Brabam BMV-u sjajno započeo trku u Hokenhajmu, posle odličnog starta zaseo je na prvo mesto i činilo se da ima velika šanse za pobedu u trci. Posle prvog zaustavljanja u boksu, Pike se našao na stazi iza Elizea Salazara, koji nije bio u istom krugu sa njim. Rekli bi svi nikakav problem, biće to lako obilaženje, Salazar će se skloniti, ali nije bilo tako.\nIako je Pike na pravcu prošao pored Salazara, u trenutku kada je Čileanac želeo da se vrati iza Pikea, zakačio je zadnji levi točak Nelsonovog bolida, što je označilo kraj trke za oba vozača. Posle sudara sa Salazarom, vidno iznervirani Pike je izašao iz svog bolida i počeo da mlati nesrećnog Čileanca i rukama i nogama. Salazar nije želeo da mu uzvrati, jer mu je upravo Pike bio mentor kad je ušao u Formulu 1. Stojički je Čileanac izdržao udarce, a situacija se posle trke smirila. Pike se izvinio Salazaru, a razlog je između ostalog bio i taj što su mu mehaničari Brabam BMV-a saopštili da bi i da nije bilo sudara, morao da odustane, jer mu je motor bio na izdisaju.\nPodsetite se ovog vrlo bizarnog incidenta na trci Formule 1 između dva kasnije velika prijatelja, Nelsona Pikea i Elizeo Salazara.