PočetnaVestiMobileMobilni telefoniXiaomi Mi Mix Alpha ima kameru od 108MP, screen-to-body odnos od 180 procenata!\n24.09.2019 11:46 | 3 Mobile\nXiaomi je danas, tokom svoje prezentacije u Kini, predstavio još jedan telefon - Mi Mix Alpha. Uređaj bi mogao biti deo kompanijinih planova da razvije fleksibilni prototip, a Mi Mix Alpha karakteriše "Surround Screen", koji se praktično obmotava oko tela uređaja. Xiaomi ističe da telefon ima screen-to-body odnos od 180,6 procenata, a delovi koji nisu pokriveni ekranom su kreirani od titanijuma aero-stepena, koji je lakši od nerđajućeg čelika.\nPogledajte još: Xiaomi Mi 9 Pro predstavljen uz Snapdragon 855+, 45W punjač, 5G opciju\nNa kraju - cena. Xiaomi Mi Mix Alpha definitivno nije namenjen širokoj potrošačkoj publici, jer će se prodavati po ceni od oko 2810 dolara.\nGde nadjose onih 10 dolara...\nRedmi Note 8 Pro stigao u Evropu po početnoj ceni od 249 evra


Sherlock Gnomes u bašti u nastavku filma „Gnomeo & Juliet“ Prolog\nNastavak filma „Gnomeo & Juliet“ se sprema zahvaljujući činjenici da je prvi deo ovog filma postigao uspeh na boks ofisu, ali i tome što nema još uvek puno animiranih filmova čiji su likovi zapravo ukrasi u bašti koji oživljavaju.\nZa distribuciju ovog filma će biti zadužen Touchtone, a režija će biti poverena Kelly Asbury. Originalni film je bio humorističan osvrt na Šekspirovu tragediju „Romeo & Juliet“, u kojoj su animirani baštenski patuljci igrali glavne uloge.\nNastavak pomera priču na misterioznu teritoriju kada patuljci počnu da nestaju iz engleske bašte u kojoj su se do tada nalazili. Gnomeo, Juliet i njihovi prijatelji se tada obraćaju Sherlock-u Gnomes-u, najvećem detektivu za ukrase, iako možda ovaj Sherlock nije najoštrija alatka u priboru za alat.\nNaziv ostvarenja će biti „Gnomeo & Juliet: Sherlock Gnomes“, a svakako će biti jako zanimljivo videti kako interesantan preokret može da se dogodi dobro poznatom liku Arthur-a Conan-a Doyle-a.\nKao i original i nastavak dolazi iz komapanije „Rocket Pictures“ Elton-a John-a, scenario pišu Andy Riley i Kevin Cecil, a Elton John, će pisati originalne muzičke numere za film.


Kolumne: ŠOK U KINI: Srbija ostaje bez medalje, "orlove" zaustavila Argentina u četvrtfinalu Mundobasketa!\nŠOK U KINI: Srbija ostaje bez medalje, "orlove" zaustavila Argentina u četvrtfinalu Mundobasketa!\nPosle prilično bolnog poraza od Španije, prvog koji su naši doživeli na ovom šampionatu, trebalo je izaći na megdan Argentini koja je u četvrtfinale ušla na krilima pet takmičarskih pobeda u Kini. Sa uspesima je i nastavila, jer se odbrambeni koncept Srbije raspao pred naletima Južnoamerikanaca. I to vrlo brzo.\nNaša startna petorka (Jović, Bogdanović, Lučić, Jokić, Raduljica) je odmah imala ogromnih problema sa dodavanjima Fakunda Kampaca, koji je već sa šest asistencija u prvoj deonici pokazao koliko je dobar organizator igre. Na njegovim krilima Argentina je i povela sa 12:4, što kao da je bio signal za alarm, a podizanje "borbene gotovosti" svih aktera u defanzivnim zadacima.\nPolako ali sigurno topila se ta prednost rivala, dobrim delom zbog potpune dominacije u skoku (čak 15:2 u prvoj deonici), ali je Kampaco počeo da dobija značajnu podršku u Deku, koji se ubacivao iza leđa naših reprezentativaca i sve češće poentirao. Ipak, važno je bilo što je već do kraja prve deonice uhvaćen rezultatski priključak, i to uz nekoliko istinskih defanzivnih bravura, od kojih se izdvojila Lučićeva blokada pokušaja Fjelerupa u kontri. Uzalud je bila radost naših navijača tada, ispostaviće se na kraju....\nMeđutim, taman kada su naši počeli da nameću svoj stil igre, a Bogdanovićevo efektno zakucavanje donelo je 28:27, desio se jedan ogroman pad. Posle primljene trojke, Marjanović je izgubio loptu u napadu, a njegova nesportska lična donela je i dva penala i novu trojku (Laprovitola), pa su za manje od 30 sekundi "orlovi" došli u deficit od 28:35.\nDodate tome da su Argentinci u prvom poluvremenu trojke šutirali nestvarno dobro (9/15), a naši tek u poslednjih pet minuta druge četvrtine dali svoje tri (3/10) i dobijete kako su to "gaučosi" mučili srpsku selekciju, koliko god ona podigla nivo ofanzivne raznovrsnosti kada se Jokiću priključio i Bogdanović.\nUpravo zahvaljujući solidnom napadu, na poluvremenu se protiv fantastično raspoloženog napada gubilo samo sa pet razlike (49:54), a sličnim tempom odigrana je i treća deonica. U njoj su "orlovi" jurili rezultat, uz odličnu odbranu, ali situacije "tako je malo falilo" u napadu, jer je lopta bežala baš kada su je svi videli da prolazi kroz mrežicu. Pa opet, posle dugog zaostatka, došlo se na "-1" kada je Bjelica, nakon pet dalekometnih promašaja, shvatio da se bliži kraj vremena za jedan napad, pa napravio dvokorak i dao trojku, a potom sa linije penala primakao Srbiju na 65:66. I, to kao da je dodatno probudilo našu publiku, koja je do tada uglavnom skandirala Vasiliju Miciću, jer je zaigrao i pored toga što je dan ranije ostao bez majke. Orilo se sa tribina "Srbija, Srbija!", u igru je tada, prvi put na meču, ušao i Nikola Milutinov, ali ni njegova pomoć nije bila dovoljna da se u toj deonici preokrene rezultat.\nU poslednju se ušlo sa "-1", odmah se povelo Gudurićevom trojkom, da bi serija Argentine 8:2 vratila njoj prednost. Ušlo se tako u koliko-toliko nezvesnu završnicu, sve dok serija loših defanzivnih procena u našem timu nije potpuno razigralo tandem Kampaco - Skola.\nJedan brz, drugi iskusan, uvećavali su prednost iz napada u napad, sve do +11 na dva minuta do kraja, kada se činilo da je apsolutno sve rešeno i da je preokret nemoguć. Međutim, penali Micića, pa greška Laprovitole, bili su uvod u Bogdanovićevu trojku za prilazak na 85:91 uz 80 sekundi do kraja, čime se probudila nada. Ali, Kampaco nije grešio.\nPogodio je naš koš, Micić na drugoj strani promašio i to je bio početak opraštanja od sna o medalji. Našeg, naravno. Argentinski se nastavlja, a srpski... Srpski je razbijen u param parčad nakon što je naprsao protiv Španije.\nČetvrtfinale Svetskog prvenstva u košarci 2019.\nArgentina: Brusino 4, Kafaro, Kampaco 18p, 12as, 6sk, Dek 13p, 8sk, Delia 4, Fjelerup 2, Galici 2, Garino 15, Laprovitola 8, Radivo, Skola 20p (šut za dva 5/8, za tri 2/5), 5sk, 2as, 1bl, 1uk, Vildoza 11\nSrbija: Birčević nije igrao, Bjelica 18p (šut za dva 3/10, za tri 2/7), 7sk, 2as, 3iz, 2os, 2bl, Bogdabović 21p (šut za dva 3/6, za tri 3/7), 4sk, 2as, 1iz, 1os, 1bl, Gudurić 5, Jokić 16p (šut za dva 6/9, za tri 0/2), 10sk, 5as, 5iz,, Jović 7p, 5as, 3sk, Lučić 12p, 3sk, Marjanović 2iz, Micić 5p, 3sk, 2iz, Milutnov 1sk, Raduljica 2sk, Simonović 3p, 2sk


Rukometaši Radničkog 1964 protiv Prve petoletke u Kupu Srbije (subota, 19h) | Kragujevački sport\n15. decembra 2017. | Kategorija: Rukomet\nPoslednju takmičarsku utakmicu u 2017. godini rukometaši Radničkog 1964 odigraće u subotu, 16. decembra, kada će u okviru četvrtfinala Kupa Srbije – grupa Zapad ugostiti Prvu petoletku iz Trstenika.\nBiće ovo prilika da kragujevački rukometaši plasmanom u polufinale kupa okončaju veoma uspešnu takmičarsku godinu.\n– Kao najmlađi klub u ligi postigli smo zapažene rezultate u prvom delu sezone i izborili visoko peto mesto. Odličnu atmosferu iz prvenstva prenosimo i na kup utakmicu protiv Prve petoletke. Očekujemo prolaz u narednu fazu, što je dokaz da u oba takmičenja ulazimo maksimalno i sa najvišim ambicijama. – istakao je levi bek Radničkog Mihajlo Knežević.\nUtakmica između rukometaša Radničkog 1964 i Prve petoletke igra se u hali „Jezero“ sa početkom od 19 časova.\nRukometaši Radničkog protiv bugarske Dobruđe za prolaz među 16 najboljih ekipa u Čelendž kupu


Američkim vojnicima dijele časopis gej populacije – Informer\nAmeričkim vojnicima dijele časopis gej populacije\nPovodom definitivnog ukidanja tabua o homoseksualnosti u okviru vojske, vojnim bazama u SAD će 20. septembra biti podijeljeno specijalno izdanje časopisa “OutServe”, namijenjenog gej populaciji, saopštio je taj američki list.\n“OutServe” je u petak na svom veb sajtu saopštio da će u specijalnom izdanju časopisa stotine vojnika otkriti svoju seksualnu orijentaciju, što, kako je navedeno, predstavlja “nevjerovatan trenutak u istoriji (američke) vojske“.\n“Pripadnici gej, lezbijske i biseksualne populacije su do sada morali da kriju svoj pravi identitet“, kaže se u saopštenju lista.\nAmerički predsjednik Barack Obama saopštio je 22. jula da je dao zeleno svjetlo definitivnom rušenju tabua o homoseksualnosti u okviru vojske, čime je, kako je rekao, ukinut “diskriminitorski zakon“, koji je na snazi bio 18 godina.\nU raspravu o ukidanju tabua uključile su se mnoge javne ličnosti u SAD, među kojima i poznata pjevačica Lady Gaga, koja je, kao i američki predsjednik, stari zakon nazvala diskriminatorskim.\nGlavni komandant američkih marinaca, James Aimos, izrazio je međutim strahovanje da će ukidanje tabua za posljedicu imati smanjenu efikasniost američkih vojnika u borbama.\nTuzla: U saobraćajnoj nesreći kod ˝Tuša˝ jedna osoba povrijeđena\nVIDEO/ Tropska oluja Lee približava se jugu SAD-a, udar do kraja dana


Prskanje voćaka na Boševu i u Grezni\nKompanija ''Džervin'' nastavila je tretiranje voćaka hemijskim sredstvima. ... [dalje]\nPoljoprivredna stručna i savetodavna služba Poljoservis organizovala je u prostorima Agenicije za razvoj Knjaževca tribinu o aktuelnim merama agrarne politike Ministarstvapoljoprivrede i zaštite životne sredine u 2017. godini. ... [dalje]\nDžervin nastavlja prskanje voća\nDžervin doo Knjaževac nastavlja tretiranje voćaka hemijskim sredstvima 10. i 11. aprila. ... [dalje]\nTribine o novim merama agrarne politike\nPoljoprivredna stručna i savetodavna služba Poljoservis obaveštava poljoprivredne proizvođače o aktuelnim merama agrarne politike Ministarstvapoljoprivrede i zaštite životne sredine u 2017. godini . ... [dalje]\nDžervin počeo prskanje voćaka\nDžervin doo Knjaževac počeo je tretiranje voćaka hemijskim sredstvima. ... [dalje]\nU subotu, 11. marta, održana je redovna godišnja skupština Udruženja pčelara ''Lipa''. Razgovaralo se o radu u prethodnoj godini, kao i o planovima za ovu. Nakon sednice Skupštine održano je i stručno predavanje. O uzrocima nestanka pčela, bolestima pčela i pčelinjeg legla govorio je dr Kazimir Matović sa Specijalističkog veterinarskog institura u Kraljevu. ... [dalje]\nSeminarom o upravljanju poljoprivrednim gazdinstvima Organizacija za hranu Ujedinjenih nacija (FAO) privela je kraju projekat podrške poljoprivrednicima, čija su gazdinstva imala štetu od elementarnih nepogoda. U proteklih nešto više od godinu dana, isporučeni su paketi pomoći vredni skoro 120 hiljada evra. ... [dalje]\nU okviru Projekta ''Divac poljoprivredni fondovi u opštini Knjaževac'' - Fondacija ''Ana i Vlade Divac'', u saradnji sa opštinom Knjaževac, raspisuje konkurs za dodelu bespovratnih sredstava u iznosu od 1.620.000,00 dinara za razvoj ovčarstva kao poljoprivredene delatnosti za najmanje devet poljoprivrednika, ili poljoprivrednica, koji imaju mesto prebivališta na teritoriji opštine Knjaževac. ... [dalje]\nSkupština Udruženja ''Lipa''\nUdruženje pčelara ''Lipa'' organizuje 11. marta u Domu kulture redovnu godišnju skupštinu Udruženja i predavanje za pčelare. ... [dalje]\nNa Međunarodnom sajmu vina Beo Wine Fair, koji je u Beogradu održan uporedo sa Sajmom turizma, Vinarija ''Jović'' iz Potrkanja dobila je visoke ocene za svoja bela i crvena vina, ali i nagradu Beowine HIT za celokupan utisak o sajamskom nastupu. ... [dalje]\n1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 ukupno: 290 | prikazano: 81 - 90


Vesti online / Vesti / Zanimljivosti / VIDEO: Obuka prvih astronauta bila je zastrašujuća\n"Apolo 13" misija je podrazumevala mnogo žrtvovanja i opasnosti tokom perioda obuke astronauta. Video prikazuje koliko je bila rizična priprema za one koji su želeli da budu deo NASA, a to je važilo i za one koji nisu nikad ni napuštali teren, u smislu odlaska u svemir.\nAstronauti svašta prolazili da bi stigli do svemira\nNASA je izgradila dekopresivnu test komoru ili sobu koja simulira uslove u svemiru. Džim Leblank je bio čovek koji je ušao u tu sobu, a Klif Hes inženjer koji je nadgledao testiranje.\nUbrzo nakon što je smanjen pritisak u sobi, cev koja je dovodila vazduh pod pritiskom u komoru u kojoj se nalazio Leblank, se otkačila. On je odmah izgubio ravnotežu i počeo da oseća kako mu pljuvačku "žubori" u ustima na jeziku, kao pred ključanje, što se i dogodilo kad je ispljunuo.\nLeblank je zatim izgubio svest i pao i inženjeri su ga brzo izvukli napolje.\nNedelja 04.12.2016. 23:24\nMeđutim, da li je zaista problem u cerebrospinalnoj tečnosti koja je zadužena za normalno i zdravo funkcionisanje mozga i kičmenog stuba ili je ključna stavr u nečem drugom? Nakon upoređivanja rendgenskih snimaka, došlo se do zaključka koji je otklonio sve sumnje, a to je da je za oštećenje vida kriv vremenski period koji astronaut provede u svemiru.\nSnimci jasno pokazuju da su astronautima koji borave dugo u svemiru oči mnogo više spljoštene, optički nervi su više natečeni i što je interesantno cerebrospinalana tečnost povećana je u očnoj duplji i delu mozga koji je zadužen za stvaranje iste. To znači da je sa povećanjem cerebrospinalne tečnosti veća verovatnoća da će se astronaut na Zemlju vratiti sa lošijim vidom. Ovo otkriće pomoći će NASI u otkrivanju rešenja koji će u budućnosti pomoći da se vid astronauta sačuva od oštećenja.


Policajac uletio u razred, pa zagalamio: Istjerajte ovo 'ciganče', nisam ja svoje dijete upisao u cigansku školu! | DEPO Portal\nPolicajac uletio u razred, pa zagalamio: Istjerajte ovo 'ciganče', nisam ja svoje dijete upisao u cigansku školu!\nRečenica"borba protiv diskriminacije Roma u bh. društvu" postala je gotovo ultimativno prisutna u javnosti, međutim stiče se dojam da se u praksi malo šta mijenja i da su predrasude o romskoj populaciji u BiH i dalje izuzetno jake. Zašto je tako i kako se bh. društvo može i mora boriti protiv diskriminacije manjina u "vlastitoj avliji"?\nDesilo se to u jednoj bh. opštini, u tamošnjoj osnovnoj školi... Otac, po zanimanju policajac, ušao je toga dana u školu i ultimativno zatražio od direktorice i nastavnika: Istjerajte ovo 'ciganče', nisam ja svoje dijete upisao u cigansku školu! Direktorica je uložila žalbu i pokrenula disciplinksi postupak...\nMeđutim, gest rezigniranog oca jasno pokazuje gdje je Bosna i Hercegovina i kakav odnos njeni građani često imaju prema manjinama, a naručito pripadnicima romske populacije. Ovakvi zahtjevi nisu pravilo, ali nisu ni izuzetak.\n- Ne smije da bude upitno da li romsko dijete ima pravo da ide u neku školu. Ali, ako imate jednog policajca koji tako reaguje ili doktoricu koja Romkinji kaže „idi, operi se, pa onda dođi da te pregledam“, jasno je da živimo u vrlo diskriminiranoj sredini... Uvijek postoji način da se to drugačije kaže, ističe u razgovoru za DEPO Portal Ševko Bajić, vođa projekta CARE International, Balkans u BiH, i dodaje:\nŠEVKO BAJIĆ: Deklarativno, niko ne može spriječiti neko romsko dijete da se upiše u školu ako to želi. Ali, ako ste diskriminatorski nastrojeni, uvijek ćete naći način da (legalno) odbijete romsko dijete\n- Međutim, u BiH i danas postoje opštine u kojima ljudi ne shvataju da su Romi i Romkinje njihovi ravnopravni građani... Deklarativno, niko ne može spriječiti neko romsko dijete da se upiše u školu ako to želi. Ali, ako ste diskriminatorski nastrojeni, uvijek ćete naći način da (legalno) odbijete romsko dijete.\nIpak, situacija se mijenja i direktori škola vrlo su otvoreni za saradnju, zato posljednjih godina nije zabilježen nijedan slučaj otvorene diskriminacije prema romskoj djeci u osnovnom obrazovanju. No, to ne znači da problema nema...\nPREDRASUDE IZNAD SVEGA: Iako je osnovno obrazovanje besplatno i dostupno svoj djeci u BiH, mnoge škole nemaju mehanizme za prepoznavanje psiholoških problema kod djece koja dolaze iz romskih porodica, niti načine kako se s njima boriti. Nedostaju dobri pedagozi, psiholozi, stručni kadrovi... Jer, to su djeca koja obično dolaze iz disfunkcionalnih porodica u kojima, pored siromaštva, ima i puno drugih problema,a vrlo često i mnogo nasilja.\nStoga Bajić naglašava:\n- Kada otvorite temu problema Roma i korištenja osnovnih ljudskih prava, neke stvari se podrazumijevaju, ali u praksi one ne funkcionišu. Ako ste romski roditelj, koji nema novca da obuče to dijete, da mu kupi olovku, svesku i drugu neophodnu školsku opremu, iako će knjige dobiti besplatno, pa još ako ste djevojčica/Romkinja koja je izložena pritisku ranog i/li prinudnog braka, ukoliko ste izloženi diskriminaciji kao romsko dijete ili vam je porodica socijalno ugrožena, onda se tu javlja niz problema. To dijete, i pored besplatnog osnovnog obrazovanja, neće ili ne može ići u školu.\nA kada se svemu tome dodaju izuzetno jake predrasude koje danas postoje u bh. društvu prema pripadnicima romske manjine, jasno se da se i pored stalno prisutne „borbe protiv diskriminacije“ u praksi malo šta mijenja. Zašto je tako za DEPO Portal objašnjava Jasminka Džumhur, ombudsmenka za ljudska prava BiH:\nSa kojim problemima se danas susreće romska populacija u BiH kada je u pitanju uključivanje u socijalno-društveni život?\nNedostatak ličnih dokumenata;\nNizak stepen obrazovanja;\nSiromaštvo i loši ekonomsko-socijalni uslovi življenja;\nNekonkurentnost na tržištu rada zbog nedostataka strukovnog obrazovanja;\nNedovoljna angažovanost Roma;\nNedostatak zdravstvene zaštite.\nPrema zakonodavstvu koje uređuje oblast zdravstvene zaštite, građani romske nacionalnosti uživaju prava na zdravstvenu zaštitu pod jednakim uslovima kao i drugi građani. Međutim, zdravstvena zaštita veže se za status zdravstvenog osiguranja koji se najčešće dobija po uslovu zaposlenja ili obrazovanja, gdje su Romi tradicionalno isključeni.\nJAMILA MILOVIĆ-HALILOVIĆ: Od 2007. godine EU je obezbijedila preko 7.5 miliona eura kako bi podržala socio-ekonomsku integraciju Roma u BiH. Problemi Roma i dalje će biti prioritet za EU, koja će i dalje pratiti i podržavati proces socio-ekonomske integracije Roma u BiH\n- Uopšteno govoreći, predrasuda je unaprijed donesen zaključak o nekome ili nečemu, na osnovu nedokazanih činjenica. To je u stvari jedan negativan stav, odnosno, nepravedno ponašanje. Poznato nam je da su sve predrasude koje se odnose na romsku populaciju posljedica njihovog vjekovnog življenja na marginama zajednice, isključenosti iz svih oblasti društvenog života i njihovog siromaštva. Činjenica da postoji njihova kontinuirana borba da pronađu svoje mjesto u obrazovnom, kulturnom, ekonomskom i političkom životu govori nam da postoje brojni faktori koji sprečavaju nihovu integraciju u društvu. A predrasude zasigurno predstavljaju dodatnu otežavajuću okolnost.\nOmbudsmeni Bosne i Hercegovine su u 2013. godini uz podršku Misije OSCE u BIH/ proveli istraživanje o stvarnom stanju pripadnika romske nacionalne manjine na prostoru BiH. Putem upitnika upućenih romskim udruženjima sa područja cijele države nastojalo se ispitati njihovo stajalište vezano za položaj Roma u BiH i stvarne probleme sa kojima se susreću.\nKao osnovne probleme Romi su naveli zdravstvenu zaštitu, obrazovanje, stambeno zbrinjavanje i nezaposlenost, ali i predrasude sa kojima se suočavaju u ostvarivanju svojih prava. Pri zapošljavanju to su najčešće - nepovjerenje poslodavaca, predrasude i stereotipi.\n- Ovdje je potrebno navesti posebno zabrinjavajući primjer kada, upravo kao posljedica predrasuda, dođe do poteškoća u realizaciji projekta izgradnje stambenih objekata za Rome zbog otpora lokalnog stanovništva. Država nedovoljno radi na njihovom mijenjanju. Potrebno je u svim sferama javnog mnijenja promovirati temeljne vrijednosti prihvatanja različitosti, tolerancije ali i empatije u odnosu na one koji nisu istih pripadnosti, statusa, porijekla, naglašava Jasminka Džumhur.\nEVROPSKA UNIJA U BORBI PROTIV DISKRIMINACIJE ROMA U BIH: Borba protiv diskriminacije i promocija socijalne inkluzije među glavnim su prioritetima Evropske unije te predstavljaju osnovne preduslove za bilo koju zemlju koja se nastoji priključiti EU. Stoga je i socio-ekonomska inkluzija Roma u Bosni i Hercegovini jasan prioritet za EU.\nPojašnjavajući stanje u BiH, portparolka Delegacije EU i specijalnog predstavnika EU u BiH Jamila Milović-Halilović navodi:\n- BiH jeste postigla određeni napredak u oblasti stambenog zbrinjavanja i prevencije apatridstva i taj napredak treba učiniti održivim. Mnogo toga još treba uraditi kako bi se romskoj populaciji osigurao pristup obrazovanju, zapošljavanju i zdravstvenoj zaštiti. Cilj projekata EU je smanjiti socio-ekonomski jaz između Roma i ostalih te pružiti ranjivoj romskoj populaciji u vidu unapređenja uslova stanovanja, smanjenja stope napuštanja obrazovanja te kroz podršku socio-ekonomskim mjerama koje podstiču održivu inkluziju Roma. Od 2007. godine EU je obezbijedila preko 7.5 miliona eura kako bi podržala socio-ekonomsku integraciju Roma u BiH. Problemi Roma i dalje će biti prioritet za EU, koja će i dalje pratiti i podržavati proces socio-ekonomske integracije Roma u BiH.\nEU projekti za integraciju Roma u bh. društvo\n1. "Mladi Romi i Romkinje za inkluziju", projekat koji EU finansira sa 350.000 eura, a provode Care International te njihovi partneri OTAHARIN i Bolja Budućnost. Projekat je u toku i traje do kraja juna 2019. godine. Cilj projekta je doprinijeti jačanju predstavnika civilnog društva uključenih u zaštitu političkih, građanskih, ekonomskih, socijalnih i kulturnih prava najranjivijih grupa u BiH.\nOvaj projekat će pomoći da 40 mladih romskih aktivista u Donjem Vakufu, Prnjavoru, Bijeljinu, Vitezu i Travniku unaprijede svoje kapacitete u zagovaranju i lobiranju za romska prava i inkluziju. Pored toga, razvijat će kapacitete četiri romske organizacije civilnog društva putem unapređenja vještina, treninga te finansiranja četiri mala projekta vezana za ljudska prava i održivu inkluziju Roma na svim nivoima.\nJedan od ključnih rezultata projekta vezan je za reviziju politika romske inkluzije na nivou cijele zemlje i lokalnom nivou te unapređenje njihove provedbe. Projekat se trenutno provodi u četiri općine u BIH, ali će se najvjerovatnije prenijeti i u druge općine jer je već polučio značajne rezultate na terenu.\n2. Projekti Akcija Roma I (juni 2013. – decembar 2015.) i Akcija Roma II (oktobar 2015. – januar 2018.) obezbijedili su stambene jedinice za 289 romskih porodica u 18 bh. općina. EU je doprinijela sa pet miliona eura, a lokalne vlasti su također finansijski podržale ovaj projekat.\nSvrha projekta je bila podrška provedbi revidiranih romskih akcionih planova u BiH, kroz unapređenje životnih uslova i socijalnu inkluziju uz proaktivno učešće lokalnih vlasti i drugih lokalnih aktera. Projekat je podrazumijevao integrirane mjere stambenog zbrinjavanja kao i unapređenje socio-ekonomske inkluzije kroz prilagođene socio-ekonomske mjere.\nEU je kroz ovaj projekat podržao 90 porodica obezbijedivši im osnovne kućanske uređaje s ciljem poboljšanja sigurnosti i kvaliteta života. Također, projekat je uključivao i podršku razvoju novog Akcionog plana za stambeno zbrinjavane, zapošljavanje i zdravstvenu zaštitu Roma za period 2017-2020.\n3. EU će i dalje podržavati integraciju Roma u BiH pomažući ranije spomenute lokalne inicijative Roma kroz projekat "Mladi Romi i Romkinje za prava i inkluziju". Također, postoji i regionalni zajednički program EU i Vijeća Evrope – ROMACTED, koji će se provoditi na Zapadnom Balkanu i u Turskoj.\nCilj programa, koji će početi tokom ovog mjeseca, jeste pomoći lokalnim vlastima da integrišu specifične mjere za Rome u svoje redovne lokalne politike i budžete, jačajući time učešće Roma u izradi, provedbi i nadgledanju ovih politika i projekata. Program obuhvata postojeće aktivnosti i rezultate postignute u sklopu projekta "Mladi Romi i Romkinje za prava i inkluziju".\nOvaj projekat u BiH će trajati do kraja aprila 2020. a provodi ga Vijeće Evrope uz punu podršku Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice u partnerstvu sa romskim udruženjem Romalen iz Kaknja. Program će obuhvatiti deset općina (Bijeljina, Brčko, Donji Vakuf, Gradiška, Kakanj, Prnjavor, Tuzla, Visoko, Vukosavlje i Travnik) a zvanično će biti predstavljen 20. marta u Zgradi Evropske delegacije u BiH.\n4. Projekat „Bright4All – Osnovno pravo na obrazovanje za svu djecu u BiH“, vrijedan 350.000 eura, trajat će do 2020. Glavni cilj je omogućiti zaštitu i poštivanje prava na obrazovanje ranjivim dječacima i djevojčicama, poput romske djece i djece sa poteškoćama u razvoju.\nMOGU LI SAMI ROMI MIJENJATI SLIKU O SEBI: Pored brojnih projekata, inicijativa i novčanih ulaganja u stvaranje savremenog bh društva „bez diskriminacije“, jedno važno pitanje traži odgovor - šta Romi sami mogu i moraju činiti na suzbijanju predrasuda o sebi?\n- Od izuzetne važnosti je samoorganizovanje Roma, njihov rad u lokalnim zajednicama i prezentiranje pozivnih praksi. Kroz razne oblike udruživanja u mogućnosti su uticati na sliku koja se u javnosti, neopravdano, u negativnom kontekstu veže za Rome, smatra ombudsmenka Jasminka Džumhur.\nJASMINKA DŽUMHUR: Poznato nam je da su sve predrasude koje se odnose na romsku populaciju posljedica njihovog vjekovnog življenja na marginama zajednice, isključenosti iz svih oblasti društvenog života i njihovog siromaštva\nNjeno mišljenje dijeli i Ševko Bajić koji naglašava da su aktivisiti okupljeni oko inicijative CARE International shvatili da priča o uključivanja Roma u socijalni i društveni život, prje svega, treba da kreće od lokalnih zajednica. Stoga su započeli projekte u četiri regije, tačnije četiri bh. opštine – Travniku, Donjem Vakufu, Prnjavoru i Bijeljini.\n- Dokazali smo, kroz naše projekte, da i mladi Romi mogu biti nosioci pozitivnih priča, odnosno pozitivnih i korisnih inicijativa u svojim lokalnim zajednicama. Sproveli su ukupno 31 inicijativu... U Donjem Vakufu je jedna mlada Romkinja uspjela napraviti kontrolu šećera za stare i iznemogle Rome. To je prvi put da se među starim Romima na takav način vodilo računa o njima, a mlada aktivistkinja se već nametnula kao neka vrsta lidera u toj zajednici, ističe Bajić.\nSagovornik DEPO Portala smatra da u nevladinim organizacijama ima dovoljno romskih aktivista, 11-oro ih ima u Odboru za Rome pri Vijeću ministara i oni su već etablirani, ali upravo zato treba puno više raditi na interesu lokalne zajednice, u kojoj sami Romi mogu i moraju djelovati.\n- Ne može neko kao ne-Rom doći u romsku zajednicu i govoriti o higijeni, jer će to najčešće biti shvaćeno kao diskriminacija. Romi moraju sami govoriti o tome, i o planiranju porodice, i o tome kako da se bore protiv siromaštva... Zato država mora ulagati u njihovo obrazovanje – na svim nivoima. Procjene su da je čak 50% Roma, na ovaj ili onaj način, isključeno iz sistema obrazovanja. Neobrazovanje kreira niz socijalnih problema, nekonkurentnost na tržištu rada, nepoznavanje osnovnih ljudskih prava, neznanje..., naglašava Bajić.\nŽIVOT NA MARGINI - ŠTA BH. DRŽAVA ČINI: Kompleksno pitanje diskriminacije Roma nije lako rješivo ni u mnogo boljim državnim sistemima od onog u kojem trenutno egzistira Bosna i Hercegovina. Ipak, mnogo je toga što se može učiniti kako bi se rezultati osjetili i u praksi.\nJasminka Džumhur smatra da je prvi i neophodan korak u borbi protiv diskriminacije Roma obaveza nadležnih institucija da osiguraju da svaka osoba romske nacionalne manjine ima identifikacijska dokumenta, što je, kako navodi, preduslov za ostvarivanje svih drugih prava.\nDržava mora ulagati u njihovo obrazovanje – na svim nivoima. Procjene su da je čak 50% Roma, na ovaj ili onaj način, isključeno iz sistema obrazovanja. Neobrazovanje kreira niz socijalnih problema, nekonkurentnost na tržištu rada, nepoznavanje osnovnih ljudskih prava, neznanje...\n- Kada je u pitanju obrazovanje romske djece, nužno je osigurati konzistentnost u implementaciji Akcionog plana za Rome, što uključuje osiguranje besplatnih udžbenika, prevoza u školu, podizanja svijesti kod Roma o značaju obrazovanja, ali i podizanja svijesti kod nastavnika o potrebi njihovog snažnijeg djelovanja na integraciji romske djece u obrazovanju, kako bi se eliminirale predrasude koje postoje i prevenirao svaki oblik njihove diskriminacije. Organi vlasti na svim nivoima moraju promovirati saradnju između opštinskih institucija, centara za socijalni rad, romskih udruženja i škola u cilju širenja informacije o važnosti obrazovanja. U pogledu zapošljavanja, nužno je da državni, entitetski i kantonalni organi iz oblasti zapošljavanja izvrše sveobuhvatnu analizu dosadašnjih programa zapošljavanja te pristupe kreiranju novih programa za zapošljavanje Roma, ističe Džumhur.\nBosna i Hercegovina je prihvatanjem međunarodnih standarda ljudskih prava, koji utvrđuju obavezu države da osigura zaštitu prava Romima uz puno uvažavanje principa nediskriminacije i usklađivanjem nacionalnog zakonodavstva, u značajnoj mjeri uspostavila okvir unutar kojeg se trebaju razvijati institucionalni mehanizmi i procedure koje će osigurati stvarni pristup prihvaćenim pravima.\nOmbudsmeni naglašavaju i da je u proteklih nekoliko godina napravljen značajan pomak u institucionalnom i zakonodavnom smislu u svim oblastima, kada su u pitanju problemi romske populacije. Uspostavljena je i budžetska linija unutar budžeta institucija BiH, a prije svega MLJPI i Vijeća ministara, namijenjena za finansiranje aktivnosti u realizaciji Akcionog plana za rješavanje problema Roma.\nMeđutim, predrasude o Romima još dugo će egzistirati u bh. društvu.. Jer, za početak, prvo moramo prihvatiti činjenicu da živimo u vrlo doskriminatorskoj sredini, kako bismo uopšte bili spremni da to stanje mijenjamo.\n- Roma i Romkinja nema ni u Ustavu BiH, imamo samo Bošnjake, Srbe i Hrvate... Još uvijek imamo opštine u kojima interes načelnika nisu manjinski narodi, nego samo njegovi birači, čak ne ni većinski njegov narod, nego samo onaj dio koji čini njegove glasače. Dakle, i svoj vlastiti narod na neki način diskriminira, naglašava Šefko Bajić na kraju razgovora za DEPO Portal.\nDrugim riječima, imamo polarizaciju u socijalnim sferama, tamo gdje je ne bi smjelo biti, jer ljudska prava nikad ne bi smjela biti polarizirana. Valja nam to naučiti i - prihvatiti!\n#romi #manjine #diskriminacija #predrasude #tolerancija #ravnopravnost #ljudska prava


Sve za kredit, budućnost na kocku: 550 miliona evra kredita MMF-a, vratiće ko stigne\n27.05.2016. / 9:30\nSARAJEVO, Prve reakcije bh. političkih lidera nakon dogovora o novom zaduženju zemlje kod Međunarodnog monetarnog fonda (MMF) za milijardu i stotinu miliona KM su da smo dobili najpovoljniji mogući aranžman. Kredit ćemo početi vraćati tek za četiri i po godine uz obećanje da ćemo sprovoditi korjenite reforme.\nMnogo novca ćemo dobiti. Obećali smo još više, a ko će vraćati kredit, o tome ćemo razmišljati “sutra”. To bi u najkraćem bio opis novog kreditnog zaduženja naše zemlje kod MMF-a, bez kojeg, izvjesno je već godinama ne možemo funkcionisati.\nEkonomski analitičar Admir Čavalić u razgovoru za Klix.ba ističe kako je definitivno MMF najbolji kreditor, ali je problematično što se reforme rade pod pritiskom te finansijske institucije.\n“Mi reforme sami moramo provoditi jer ovdje je MMF samo vanjski motivator, jer domaće vlasti u zadnjih 20 godina nikada ozbiljnije nisu ulazile u rekonstruiranje kompanija bez međunarodnog pritiska. Danas ako pogledamo najveće porezne dužnike u državi, to su javne kompanije. Najveći izvori korupcije i nepotizma su javne kompanije”, ističe Čavalić.\nBiH je do sada u četiri navrata imala stand by aranžman sa MMF-om, ali je ovo prvi put da je BiH tražila Extended Fund Facility (EFF) odnosno prošireni aranžman, koji je sličan stand by aranžmanu, osim što se razlikuje po dugoročnijem periodu otplate.\nBiH u pismu namjere pristala na nastavak aktivnosti u sprovođenju Reformske agende, ali i na neke dodatne aktivnosti. Tako su se domaće vlasti obavezale na implementaciju ciljeva iz cjelokupne ekonomske politike BiH za period 2016-2019. godina. Ta politika podrazumijeva poboljšanje poslovnog ambijenta, privlačenje investicija, otvaranje novih radnih mjesta i ubrzanje ekonomskog rasta, zatim, nastavak fiskalne konsolidacije, smanjenje javnog duga, finansijsku disciplinu i ponovno aktiviranje bankarskog sektora.\nVeć odavno je poznato da slijedi privatizacija vlasničkog udjela Vlade FBiH u kompanijama Bosnalijek, Sarajevo osiguranje i Fabrika duhana Sarajevo.\nČlan fiskalnog vijeća BiH i savjetnik premijera Vlade FBiH Fadila Novalića Goran Miraščić najavio je i rekonstruiranje određenih kompanija poput Željeznica FBiH, Aluminija Mostar i Energoinvesta.\nPredviđene su i ozbiljne poreske reforme koje će izazvati burne polemike. Između ostalog, promijeniće se i porez na plate i to na način da će se uvesti diferencirana poreska stopa, pri čemu će se oporezivati i topli obrok.\n“Cilj nam je proširiti poresku osnovu, ali proporcionalno smanjivati stopu doprinosa”, kazao je Miraščić.\nOsim toplog obroka oporezivaće se i druge naknade koje nemaju karakter plate.\n“Dobro je što se reforme poduzimaju ali nije dobro što se to radi pod pritiskom međunarodnih kreditora. Postavlja se pitanje zašto sami nismo krenuli s potrebnim reformama. Domaće vlasti sve ovo rade nevoljno kako bi održali budžetsku stabilnost, ali generalno niko od političara ne voli da radi bolne reforme. Međutim, kada je u pitanju EFF kredit problematično je što se ta vrsta kredita dodjeljuje državama koje imaju određene strukturne probleme zaduženosti, izostanka ekonomskog rasta i slično”, kazao je Čavalić u razgovoru za Klix.ba.\nMeđu mjerama koje su bh. vlasti obećale MMF-u nije isključena ni likvidacija određenih preduzeća koja negativno posluju, a jedna od najvažnijih stavki je kresanje administrativnog aparata države. Nova zapošljavanja u državnoj administraciji neće biti moguća u naredne tri godine, a plate zaposlenih u tom sektoru neće se moći povećavati.\nGeneralno obećali smo mnogo, ali je pitanje jesu li političari sposobni sprovesti preuzete obaveze. Pored svih reformi koje nam predstoje ne treba zaboraviti da, bez obzira na grejs period novog zaduženja kod MMF-a, BiH ima prethodni dug kod te institucije iz 2012. i 2014. godine koji se mora otplaćivati. Klix\nTagovi: Admir ČavalićBiH aranzman MMFgoran mirascicizbormmfvaznozaduzenje\n12.03.2020 | 8:00\nŠta vlasti u BiH trebaju učiniti kako bi spasile ekonomiju od koronavirusa?\n16.12.2017 | 8:00\n07.07.2016 | 9:42\nMiraščić potvrdio: MMF otkazao aranžman BiH


Radni prsluci sa vezom - Radni prsluci sa štampom - Reklamni tekstil\nRADNI PRSLUCI SA VEZOM I ŠTAMPOM\nRadni prsluci sa vezom i štampom visokokvalitetnog kepera: 65% polietilen, 35% pamuk, 245 g/m², dostupne u više od 12 boja, standardno s kragnom, pojasom i zatvaračima džepova u kontrastnoj boji. Fosforescentni pastpuli za bezbnost na radu, rajsferšlus full Zip YKK u osnovnoj boji, nitne na džepovima i krajevima šniranja.\nRadni prsluci sa vezom - Radni prsluci sa štampom\nRadni prsluci sa vezom i štampom od materijala visokog kvaliteta – keper: 65% poliester, 35% pamuk, površinske mase 245 g/m². Veoma su praktični, dugotrajni i zaista lepo izgledaju. Pogodni su za radne uniforme na gradilištima, u servisima i sl.\nRadni prsluci sa vezom i štampom dostupni su u više od 12 boja. U standardnoj varijanti s kragnom, pojasom i zatvaračima džepova u kontrastnoj boji. Za veće porudžbine možemo ponuditi izbor kontrastne boje.\nRadni prsluci sa vezom i štampom imaju rajsferšlus full Zip YKK u osnovnoj boji preklopljen ojačanom lajsnom koja se na krajevima kopča nitnama. Nitne se takođe nalaze na zatvaračima džepova na grudima. Ovi su našiveni isto kao i donji, veliki džepovi.\nKako bi Vaši zaposleni bili bezbedni na radu u uslovima smanjene vidljivosti, naši radni prsluci sa vezom i štampom štampom opremljeni su fosforescentnim pastpulima iznad pojasa i u visini grudi i celom dužinom zadnjeg dela rukava. Ovo doprinosi boljoj uočljivosti osoba koje nose naše radne prsluke, što ih takođe preporučuje kao uniforme za radove na putu, ali i na parkinzima i benzinskim pumpama. Osim što su praktični, fosforescirajući detalji takođe su i veoma dekorativni.\nRadni prsluci sa vezom i štampom lepo se kombinuju s našim drugim proizvodima: radne pantalone, radne treger-pantalone, u letnjim uslovima takođe i radne bermude; ispod radnog prsluka fino će Vam pristajati polo majice, T-majice, košulje ili neki od dukseva iz našeg širokog asortimana. Napominjemo da su boje u kojima su dostupni radni prsluci sa vezom i štampom usklađene s bojama naših ostalih artikala.


Nedelja je, 23. jul 2017. – Suština pasijansa™\nRazmislite o razlici između pileće i kokošije supe. Ono prvo je valjda greška u prevodu, jer šuntavi engleski kaže chicken i za kokoš uopšte i za mladunče bilo koje ptice i za živinsko meso. Ono drugo je poslovično dobra stvar, i za razliku od većine korisnika reči “poslovično”, koji po pravilu ne znaju o čemu govore, mi znamo. Poslovica glasi “matora koka, dobra supa” (ili juha, kako gde). Razlika u mišljenjima oko te poslovice je samo u pogledu toga da li se ona odnosi samo na seks, ili i na stvarnu supu. Oni koji su probali neće da se izjasne. Samo vas značajno pogledaju.\nNo, supu smo imali prošlog meseca. Došao je red na paprikaš. Prijatan nedeljski ručak vam želimo.\nPrethodno Prethodni prilog: New Orleans tone (a ja nisam raspoložen da plivam)\nSledeće Sledeći prilog: Vozila je celu noć (i nije kriva što je neko drugi krenuo pre nje, ali parkirao pesmu negde usput)


"Sjajno je skrenuti pažnju sa sebe na briljantne glumce iz mog filma" - Klix.ba\nOduševljena Angelina Jolie "Sjajno je skrenuti pažnju sa sebe na briljantne glumce iz mog filma"\nOduševljena Angelina Jolie\n"Sjajno je skrenuti pažnju sa sebe na briljantne glumce iz mog filma"\n12.12.2010. u 15:00\nHolivudska zvijezda Angelina Jolie, koja je u Budimpešti snimala film o ljubavi u ratu u Bosni i Hercegovini, izjavila je da je režiserski posao učila od najboljih u toj profesiji. Zbog toga je odlučila da korisne časove pretvori u praksu u svom režiserskom prvijencu.\n"Mislim da smo mi glumci na neki način izolovani jer smo u svijetu likova i filma", kazala je Jolie novinarima na snimanju. "Zanimljivo mi je biti dio ekipe i naći se u različitim dijelovima procesa snimanja filma. To je drugačiji nivo posla, koji mi je veoma uzbudljiv i bila sam jako uzbuđena dok sam gledala druge glumce kako glume u scenama koje bih ja možda drugačija odradila. Onda kad oni to urade bolje nego što sam mogla i zamisliti, budem jako ushićena."\nSnimanje gotovo, montaža u januaru\nNjen režiserski prvijenac fokusiran je na ljubavnu priču između muslimanke i Srbina u jeku rata u BiH, a njegov veći dio snimljen je u oktobru u Mađarskoj.\nU toku posjete Parizu Jolie je odbila da govori o detaljima filma koji je pokrenuo kontroverze u BiH, gdje su se udruženja žena bunila zbog glasina da se u filmu silovana žena zaljubljuje u svog silovatelja. Naknadno je Jolie poslala vlastima kopiju scenarija da bi se utvrdilo da nema takvih dijelova u priči.\n"Sa snimanjem sam završila. Vratit ću se montaži u januaru", otkrila je za "Independent" u toku promovisanja filma "Tourist", u kojem glumi sa Jonnyjem Deppom. "Bilo je sjajno skrenuti pažnju sa sebe na neke druge briljantne glumce iz te regije. Oduševljena sam što ću svijetu moći pokazati njihov rad i talenat. Ponosna sam na ono što su ponudili i kako su radili i tako sam sretna što sam bila tu za njih."\nPrihvata samo uloge koje joj znače\nPopularna glumica i majka šestero djece izjavila je da je puno naučila od Clinta Eastwooda, Michaela Winterbottoma i Roberta De Nira.\nDodala je i to da nikad nije prihvatila neku ulogu zbog zarade i uspjeha na box officeu, već da je uvijek tragala za "izuzetno zahtjevnim ulogama koje joj nešto znače." Jedna od takvih uloga je i ona u filmu "A Mighty Heart", gdje je tumačila lik trudne supruge američkog novinara kidnapovanog i ubijenog u Pakistanu 1999.\n"To je veoma teška priča da biste o njoj razgovarali, da biste je se sjetili. Mnogi ljudi se toga ne žele prisjećati niti to oživljavati", smatra Jolie.\nGovoreći o svojoj porodici, otkrila je da joj je bilo veoma iznenađujuće kako brzo se uspjela prilagoditi porodičnom životu i činjenici da ima malo vremena za sebe.\n"Čak i kad pokušate da se istuširate, neko upadne", nasmijala se. "Kao neko ko voli da bude sam, iznenadila sam sebe time koliko sam sretna kad sam okružena svojom porodicom", kazala je na kraju.\nprije 8h 2m 96\nVrijedan artefakt 600\nprije 10h 9m 98\nZadivljujući prizori 194\nprije 14h 56m 18\nNajavljen spektakl 726\nprije 9h 34m 24\nprije 11h 7m 26


Zeljković: Vakcinacija će se vršiti na punktovima i u domovima zdravlja | Banjaluka.net\nMasovnija vakcinacija protiv virusa korona u Republici Srpskoj mogla bi da počne već naredne sedmice, za kada je prema najavama Agencije za lijekove BiH predviđeno izdavanje dozvole za upotrebu 20.000 novih doza ruske vakcine Sputnjik V, koje su u Srpsku stigle početkom mjeseca.\nJedan uzorak vakcina trenutno se nalazi u kontrolnoj laboratoriji i očekuje se da će veledrogerije uskoro dobiti nalaz, nako čega će ruske vakcine biti spremne za dalju distribuciju, potvrdio je za Banjaluka.net Branislav Zeljković, direktor Instituta za javno zdravstvo Republike Srpske.\nOn dodaje da će Institut nakon obavljene redovne procedure prilikom interventnog uvoza i dobijanja dozvole prvo pristupiti daljoj vakcinaciji medicinskih radnika u privatnim i javnim ustanovama u Srpskoj.\n„Medicinski radnici su najizloženiji virusu, te je zbog toga izuzetno važno da ova kategorija društva čim prije stekne imunitet. Paralelno sa tim ići ćemo sa vakcinacijom i prema populaciji u ustanovama socijalnog zbrinjavanja kao što su domovi za stara lica, korisnicima i njegovateljima, kao i domovima za nezbrinutu djecu. Nakon toga pristupamo masovnijoj vakcinaciji populacije, prema prioritetnim grupama, odnosno građane 80+, 75+, 65+ i sve ostale kategorije u skladu sa Planom“, rekao je Zeljković.\nPrijave za vakcinaciju telefonom i onlajn aplikacijom\nPrijava za vakcinaciju u Republici Srpskoj vršiće se prema sličnom modelu koji se primjenjuje u Srbiji, te će se građani za vakcinaciju u Domovima zdravlja ili na punktovima u većim lokalnim zajednicama moći prijaviti telefonski ili posredstvom onlajn aplikacije.\n„Vakcinacija se vrši na primarnom nivou, a prijave će se vršiti telefonom i pomoću onlajn aplikacije. Još uvijek je u fazi pripreme, gdje se definiše tačan naziv i sistem, ali pretpostavljamo da ćemo ići u pravcu razvoja modela kao u Srbiji. I kod primjene prvog i drugog načina građani će dobijati termine kada će dolaziti na vakcinaciju. Vakcinacija će se vršiti u Domovima zdravlja i na određenim punktovima u većim lokalnim zajednicama“, ističe Zeljković.\nPostoje naznake od COVAX sistema\nKada je riječ o nabavci vakcina protiv virusa korona ostalih evropskih i svjetskih proizvođača, koji bi u Srpsku trebalo da budu dopremljene posredstvom COVAX sistema, Zeljković dodaje da određene naznake postoje, ali da se o tačnom terminu njihove isporuke još uvijek ne može govoriti.\nIpak, masovnoj vakcinaciji u Srpskoj pristupiće ruskim vakcinama Sputnjik V, koje bi prema njegovim riječima i u narednom periodu da stižu sukcesivno.\nPodsjećanja radi, prvi kontigent od 2.000 ruskih vakcina u Srpsku stigao je početkom februara, a nakon dozvole Agencije za lijekove BiH, samo nekoliko dana uoči godišnjice otkrivanja prvog slučaja zaraze, njima je vakcinisan dio medicinskih radnika.\nPored toga, Vlade Srbije je za medicinske radnike iz Republike Srpske ustupila još oko 5.000 doza, a vakcinacija se obavljala u zdravstvenim ustanovama u Sremskoj Mitrovici, Loznici i Šapcu.\nOko 30 osoba, među kojim je i v.d. direktora Instituta za javno zdravstvo, koje su primile prvu količinu vakcina protiv virusa korona, a koje ispunjavaju sve preduslove, sutra u 10.00 časova trebalo bi da prime drugu dozu ruske vakcine.\n„Sutra će se revakcinisati najveći dio osoba koje su primile prve količine vakcine protiv virusa korona u Srpskoj, s obzirom da ni ja, niti moje kolege nismo imali značajnijih komplikacija i nus pojava nakon vakcinacije“, ističe je Zeljković.\nImunitet minimum šest mjeseci\nIako je od izbijanja pandemije proteklo više od godinu dana, virus korona i dalje je velika nepoznanica, pa je tako najčešća tema razmatranja i vještački stvoreni imunitet.\nZeljković ističe da za sada još uvijek nema preciznih podataka o trajanju imuniteta, s obzirom da trenutka prijave prve vakcine nije prošao dovoljno dugačak vremenski okvir.\n„Kada govorimo o imunitetu, još ne postoje zvanični podaci. Od onog trenutka kada su razvijene nije prošao dovoljno dugačak vremenski period da bi mogli na osnovu iskustva prognozirati tačan period trajanja imuniteta nakon primanja vakcine. Ono što gotovo svi proizvođači deklarišu to je da imunitet traje minimalno šest mjeseci“, zaključuje Zeljković.\nOznake: Branislav Zeljković, Institut za javno zdravstvo


Poltronska empatija - NOVA stranka\n21.08.2014 Dejan Jeremić 0\nOsumnjičeni za teško krivično delo protiv bezbednosti saobraćaja, počinjeno 25. jula ove godine, kojom prilikom je poginuo Luka Jovanović, identifikovan je. Najzad. Poznato je i njegovo ime, zove se Marko. Prezime je diskutabilno, ranije se odazivao na Marković, trenutno je Milićev. Takođe trenutno, Milićev/Marković nalazi se u Turskoj. U statusu begunca. Automobil kojim je krivično delo počinjeno, „mini kantrimen”, nije pronađen. U statusu je begunca.\nOni koji nisu pobegli, a osumnjičeni su za saučesništvo, zovu se Bratislav Vesović, Nikola Lepen, Dana Manevski, Tamara Bogdanović i Milica Novaković. Sve ovo obelodanjeno je na konferenciji za medije kojom je predsedavao ministar unutrašnjih poslova, nosilac doktorske titule i vlasnik poštapalice „da kažem” Nebojša Stefanović. Nije bilo najjasnije zašto baš on, ali iz njegovog izlaganja dalo se zaključiti da je bilo neophodno da baš on bude taj koji će javnosti saopštiti vest.\nMarko Miličev/Marković, star 33 godine, odranije je poznat policiji, saopštava Stefanović. U zemlji je osuđivan zbog više počinjenih krivičnih dela, sumnja se da pripada zvezdarskom kriminalnom klanu, preduzeću za trgovinu narkoticima, a u Štutgartu je osuđen na dve godine i dva meseca zatvora. Bogat dosije. Njemu treba pridodati i krivično delo nepružanja pomoći posle ubistva Luke Jovanovića na Brankovom mostu u Beogradu, što zaokružuje sliku turiste koji boravi u Turskoj. Čovek bez empatije.\nA sad malo o njoj, empatiji. Na konferenciji za medije, informacije saoštava ministar što i nije neki posao koji bi on trebalo da obavlja. Mogao je sve to da saopšti i direktor policije, Milorad Veljović. Mogao je i načelnik Uprave saobraćajne policije. Ne, nije moguće. Oni se, verovatno, ne bi nikome zahvaljivali ili bar ne bi onome kojem se zahvaljivao Stefanović. Taj nivo empatije policajci ne poseduju, što ne znači da su po emocijama sabraća Milićev/Markovića ili, ne-dao-bog, onog Dragana Đurića, osumnjičenog za ubistvo devojčice iz Bajmoka.\nEmpatičan, da kažem, kakvog ga bog dao, Stefanović se predsedniku vlade Aleksandru Vučiću zahvalio za nešto, i zbog nečega. Za šta i zbog čega? Nije vaše da pitate. Važno je da znate da bez Vučića potraga za počiniocem ne bi bila uspešna i da ni do danas ne bismo saznali oba njegova prezimena. Vučić plus „Etihad” plus ugovor s „Fijatom” jednako „mini kantrimen“ i njegov vozač. Jednačina s nekoliko nepoznatih. Ali rešiva ukoliko empatični zahvalno izgovori ime kojem duguje sve.\nNije se udostojio da se zahvali svima koji su prethodnih dana na Brankovom mostu, na tropskoj vrućini, sa ocem pogunulog Luke protestovali tražeći da počinilac bude pronađen i uhapšen. Njihova empatija ga, valjda, ne pogađa. A i ne duguje im ništa od onog sve. To je samo običan svet željan istine i pravde, neretko gladan i žedan, svet koji ne veruje nikome, ni „Etihadu”, ni „Fijatu”, ni patetčnoj empatiji posilnog, ni objektu kojem posilni šalje izlive zahvalnosti. No, to je može biti važna referenca u radnoj biografiji svakog činovnika ove vlade u čijim je izjavama (o bilo čemu, o bilo kome) preporučljivo naglasiti nemerljiv učinak onog kome će se zahvaliti.\nZa takvo što kaže se da je vrhunac poltronstva. Takvi staju mirno na svaki zvuk mobilnog telefona, na svaku direktivu pristiglu SNS-om. Ili se kaže: SMS-om? Ima nas koji nismo empatični spram takvog podaništva. Možda je to nivo našeg nerazumevanja, neshvatanja, neprihvatanja. Reče neko da može da razume i leto bez sunca, i kafu bez kofeine, i koka kolu bez šećera, i cigarete bez nikotina, i telefon bez tastature, i vezu bez ljubavi, i društvo bez empatije, i čoveka bez m..a, ali nikako da shvati ljude bez kičme.\nPrethodna vest\tGnev pravednika Sledeća vest\tJedna mala komparacija


Fashion Company - katalozi, akcije i ponude | Promotheus\nPočetna / Fashion Company\nFashion Company katalozi\nKod nas možete pronaći informacije o uglavnom svakom Fashion Company katalogu i sniženju koji su aktuelni u Srbiji! Bez obzira na to da li su sakriveni u katalogu, na internetu ili van mreže, možete ih pronaći na našem veb sajtu Promotheus.rs.\nPronađite najveća Fashion Company sniženja\nVeliki broj ljudi želi da uštedi tokom kupovine u Fashion Company prodavnici. Kod nas možete pronaći sve informacije o Fashion Company popustima, pa možete iskoristiti najpristupačnije cene i uštedeti novac. Ovde pronađite najnovije akcije i kataloge i saznajte na koji način možete uštedeti Vaš novac prilikom kupovine fantastičnih proizvoda. Zapamtite, štednja je osnova uspeha!\nUšteda u velikoj meri zavisi od ispravnog načina razmišljanja. Možda ćete na početku uspeti da uštedite veoma mali iznos, ali čak je i on značajan, a ušteda uz Fashion Company akcije vam omogućava da svoj novac upotrebite na najbolji mogući način. Da biste ostvarili značajnu uštedu, morate biti pametan kupac i obaviti istraživanje neposredno pre kupovine u Fashion Company prodavnici. To će Vam oduzeti malo vremena, a naši katalozi mogu da Vam uštede dosta novca!\nNa ovoj stranici ćete pronaći 1 trenutnih kataloga prodavnice Fashion Company. U katalozima ćete pronaći specijalne ponude i akcije uglavnom za proizvode iz kategorije Odeća, konkretno: -. Ako ste zainteresovani za sniženja, akcije i specijalne ponude u drugim prodavnicama, pogledajte akcije nekog od 120 drugih prodavaca čija ponuda je dostupna na Promotheus.rs. Takođe možete pretražiti arhivu prodavnice Fashion Company da biste videli 14 ponude koji više ne važe.\nIzaberite mesec iz arhive:5/20223/20222/20221/202212/202111/202111/202010/20209/20208/2020


Stvari koje možete da perete u mašini za sudove | Stil magazin\nPočetna > Zanimljivosti > Stvari koje možete da perete u mašini za sudove\nStvari koje možete da perete u mašini za sudove\nUkoliko imate mašinu za pranje sudova, saznajte šta sve osim sudova možete da perete u njoj i tako uštedite vreme i poštedite sebe velikog ribanja\n1. Staklene plafonjere\nPlafonjeru ili stakleni poklopac sa svetla smestite na gornju policu u mašini. Ostavite više prostora oko poklopca jer je osetljivije nego staklo za čaše. Koristite program za osetljive predmete i izbegavajte opciju za sušenje koja upotrebljava vreo vazduh. Da biste bili sigurni, ne perite staklene poklopce s ručno bojenim šarama ili poklopce koji na sebi imaju druge metalne dodatke.\n2. Tuš i slavine\nPoređajte glavu tuša i slavine na gornju policu mašine. Uključite program za pranje šerpi i tiganja i vaše slavine i tuš će opet zasijati.\nUklonite vlasi kose, pa stavite četke i šnale u specijalnu kesu za pranje osetljivog veša ili korpu za pranje sitnog posuđa. Ne pokušavajte ovo sa drvenim četkama ili četkama koje sadrže prirodna vlakna.\nMale dečje igračke mogu biti vrlo brzo kao nove. Smestite ih u korpu predviđenu za sitne predmete s mogućnošću zatvaranja i aktivirajte uobičajeni program za posuđe.\n5. Kuhinjski sunđeri i četke\nSmestite ih u isto vreme kad i posuđe. Gornja polica je uglavnom najbolje mesto i možete ih ugurati u prostore između posuda.\n6. Ostali predmeti u vašoj kuhinji\nJednom nedeljno je poželjno oprati razne predmete da bi vaša kuhinja blistala. Rešetke iz pećnice, police iz frižidera, držači, metalni i plastični podmetači, čepovi za sudopere... Ispraznite sadržaj iz posude za šećer i biber i perite ih zajedno sa ostalim posuđem.\n7. Lične stvari\nČetkice za zube, držači za četkice, podloge za sapun, čepovi za kade... Sve ih smestite u mašinu za sudove, a sitne stvari u specijalno predviđenu korpu.


Faktor | Izmjene Izbornog zakona BiH koje se odnose na integritet izbora za dan-dva mogu biti u proceduri usvajanja\n04.04.2022. / 15:37\nPrijedlog izmjena i dopuna Izbornog zakona Bosne i Hercegovine, koje se odnose na poboljšanje integriteta izbora, na dnevnom su redu sjednice Interresorne radne grupe za izmjenu izbornog zakonodavstva Bosne i Hercegovine zakazane za sutra. No postoji velika mogućnost da sjednica neće imati kvorum za rad, odnosno da joj neće prisustvovati članovi iz RS-a i HDZ-a BiH.\nIpak, idući korak, u slučaju nepostizanja dogovora na Interresornoj radnoj grupi, jeste da se prikupe potpisi zastupnika u Parlamentarnoj skupštini Bosne i Hercegovine koji podržavaju predložene izmjene i dopune Izbornog zakona kako bi ih oni poslali u parlamentarnu proceduru.\n- Izmjene i dopune Izbornog zakona BiH mogu odmah ići u proceduru, samo da se prikupe potpisi. Za to treba dan-dva – rekla je Alma Čolo, predsjedavajuća Interresorne radne grupe i zastupnica SDA u Parlamentu BiH.\nZamjenici predsjedavajuće Interresorne radne grupe Sredoje Nović (SNSD) i Bariša Čolak (HDZBiH) nisu nam odgovorili da li će doći na sjednicu, ako neće zašto neće, te da li im je prihvatljiva predložena izmjena Zakona.\nPrijedlog izmjena Izbornog zakona uputili su Interresornoj radnoj grupi ambasadori SAD-a, OSCE-a i Delegacije Evropske unije u Bosni i Hercegovini na bazi onoga što je u dosadašnjim pregovorima iskristalizirano. Odnose se isključivo na integritet izbora, odnosno tehničke promjene.\nVEZANI TEKST - U Parlament BiH idu izmjene Izbornog zakona koje se tiču integriteta izbora, ostalo pod upitnikom\nRadi se o preciziranju pitanja koja se odnose na uvođenje skenera, imenovanje biračkih odbora, preciznije definiranje govora mržnje, finansiranje izborne kampanje, pitanje izbornih jedinica i broja mandata. Jedna od promjena se odnosi na uvođenje mirovanja mandata, što znači da kada neko dobije mandat u izvršnoj i zakonodavnoj vlasti, da mu mandat u Parlamentu miruje dok obavlja izvršnu funkciju. Kod finansiranja izbora definirano je da Vijeće ministara Bosne i Hercegovine može, u situaciji kada nema usvojen budžet institucija BiH, posebnom odlukom odrediti da Centralna izborna komisija Bosne i Hercegovine dobije sredstva za izbore.\nRanije su predstavnici HDZ-a BiH, koji su učestvovali na prethodnim pregovorima, tražili da Centralna izborna komisija Bosne i Hercegovine bude birana i u Domu naroda bh. Parlamenta, ne samo u Zastupnikom domu. Toga nema i predloženim izmjenama zakona, kao što nema ni zahtjeva SNSD-a da bude ukinuto glasanje putem pošte.\nInterresorna radna grupaIzborni zakon BiHParlament BiHAlma ČoloIlija CvitanovićpregovoriMunib Jusufović\nDok MUP RS-a slavi jubilej, tužioci u RS-u im uputili oštru poruku: Opstrukcije istraga dolaze i iz vaših redova


Namics otpočeo četvorogodišnji plan zapošljavanja softverskih inženjera | Gde Investirati\nMario Draghi odbacio ideju da se omogući izlaz iz evrozone insolventnim članicama\nZašto sve više Italijana prebacuje novac u inostranstvo?\nOve 4 stvari ne trebate govoriti na razgovoru za posao\nU prvoj fazi razvoja poslovanja Namics će u svojoj kancelariji u Beogradu proširiti međunarodni tim za rad na “Hybris” platformi, saopšteno je danas iz te kompanije.\nIz Namiksa najavljuju da će za potrebe internacionalnih projekata angažovati 20 Java inženjera.\n“Nakon dovogodišnjeg poslovanja u Srbiji naša centrala u Sent Galenu odlučila je da Java tim, za rad na ‘Hybris’ platformi, bude pojačan upravo iz beogradske kancelarije”, kaže Catherine Ferrary-Simona, direktorka kancelarije Namiksa u Beogradu.\nDo daje da će tako srpski inženjeri dobiti priliku da rade u distribuiranim timovima sa kolegama iz Nemačke i Švajcarske na projektima kao što su pokretanje Medelinog online šopa ili redizajniranje globalnog Victorinoxovog e-šopa.\nOdluka da se pojačaju prvo timovi koji će raditi na “Hybris” platformi i unapređivati elektronsko poslovanje, doneta je posle analiziraja globalnih potreba.\nIvan Dugalić, softver arhitekta u beogradskom Namicsu, objasnio je kako potrebe e-trgovine utiču na rad softverskih inženjera na “Hybris” platformi.\n“Količina podataka sa kojom radimo je ogromna. Nekada smo imali baze u gigabajtima, a sada su one u terabajtima. Takođe, kako raste broj korisnika e-commerce-a, sve je veći izazov pronaći dobra rešenja za skaliranje i omogućiti da sajtovi i aplikacije funkcionišu bez problema čak i kada ogroman broj korisnika pokušava da im pristupi istovremeno”, navodi on.\nProšlogodišnji Crni Petak, kada je neočekivano veliki broj ljudi kupovao putem interneta, dobar je primer koji je potvrdio, kako kaže, koliko je važno da razvijemo brza i pouzdana softverska rešenja.\nDugalić je dodao da su među najvećim prednostima za Java inženjere, koji rade na “Hybris” platformi, to što postoji mali “tećnology debt”, što je i jedan od razloga zbog kojih je toliko zanimljiv inženjerima.\n“Platforma je fleksiblina i omogućava nam da stalno koristimo poslednje tehnologije i usavršavamo poznavanje Spring platforme i Java programskog jezika”.\nPrema njegovim rečima, rad u “Hybrisu” ne podrazumeva samo razvoj tehnoloških aspekata.\n“Radeći na takvim platformama konstantno napredujemo i u drugim aspektima našeg posla: unapređujemo poznavanje biznisa, komunikativne veštine, kao i metodologiju”, rekao je Dugalić.\nPrevious EPS otpušta 3.600 radnika u naredne tri godine\nNext VISA uskoro uvodi beskontaktno plaćanje u naočarima za sunce\nSan Marino dobija prvu evropsku 5G mrežu do kraja 2018. godine\nČini se kako će mala državica na Apeninskom poluostrvu, San Marino, preduhitriti i optimističnu izjavu o dostupnosti brzih 5G mobilnih mreža tokom 2019. godine koju je iznela organizacija 5G New\nPrihvaćena HBIS-ova ponuda za Železaru Smederevo\nDanas su otvorene prijave za privatizaciju Železare Smederevo, a do isteka roka jedina se javila i otkupila dokumentaciju – kineska kompanija Hbis. Otvaranje ponuda je zakazano za utorak, 5. april.\nNeće biti otpuštanja u Fiatu, uspeo program dobrovoljnog odlaska\nProgram dobrovoljnog odlaska radnika iz “Fiata” uspeo je u potpunosti i neće biti otpuštanja rekla je direktorka “Fiata” Silvija Vernetti u razgovoru sa premijerom Aleksandrom Vučićem, prenosi RTS.\nSrednji kurs danas 118,1750 dinara za jedan evro


Na dobošu "Zmijanje plast" preko kojeg je Čičić uzeo milione od RS! | INFORMACIJA JE KAPITAL - Capital.ba\n– „Zmijanje plast“ prošle godine otišlo u stečaj\n– Imovina vrijedna svega dva miliona KM, dugovi blizu 60 miliona KM, od čega su samo priznata Čičićeva od 30 miliona KM\n– Čičić će dobiti još novca, a banke će ostati bez marke jer ih stečajni upravnik nije priznao?!\nBANJALUKA, Imovina banjalučkog preduzeća „Zmijanje plast“ u stečaju, kontroverznog biznismena Dragana Čičića, kojem je Vlada RS 2007. godine, u javnosti oštro kritikovanoj, vansudskoj nagodbi isplatila odštetu od 11 miliona KM, prodaje se na licitaciji zakazanoj za 10. februar za samo 1,08 miliona KM, otkriva portal CAPITAL.ba.\nFirma „Zmijanje plast“ koja se nalazi u mjestu Saračica kod Banjaluke, otišla je u stečaj zbog nemogućnosti naplate desetine miliona KM kredita koje je Čičić na upitan način dobio od tadašnje državne Kristal banke jer je u zalog stavio imovinu koja vrijedi tek par miliona KM.\nHypo Alpe Adria banka, koja je kupila Kristal banku, od „Zmijanje plasta“ sada potražuje više od 20 miliona KM, a ukupno prijavljena potraživanja iznose blizu 60 miliona KM.\n„Zmijanje plast“ ne radi još od 2002. godine kada je tadašnja direktorica Poreske uprave Milica Bisić stavila katanac zbog neplaćanja obaveza. Stečaj je otvoren krajem maja 2016. godine.\nProcijenjena vrijednost imovine preduzeća iznosi 2,1 milion KM, a na prodaju će biti ponuđena po cijeni koja ne može biti manja od 50 odsto te vrijednosti.\nStečajni upravnik „Zmijanje plasta“ Slavko Vujančević rekao je danas za CAPITAL da je ta imovina nekada bila vrijedna, da se radi dvije ogromne hale, ali da su se krovovi urušili i da to po procijeni veštaka danas vrijedi svega 2,1 miliona KM.\nUkupna prijavljena potraživanja povjerilaca iznose 57,5 miliona KM.\nMeđutim, veliki dio potraživanja nije priznat zbog sporova koji su se o njima vodili.\nMeđu povjeriocima čija potraživanja su priznata, najviše je potraživanja vlasnika „Zmijanje plasta“ Dragana Čičića i njegovih drugih firmi.\n„Ukupna prijavljena potraživanja iznos 57,5 miliona KM. Od tog iznosa nisu priznata potraživanja bivše Hypo Alpe Adria banke u iznosu od 21,4 miliona KM, zbog sudskih sporova koji se i danas vode u vezi sa tim potraživanjima, kao i neka potraživanja od manjih povjerilaca tako da je ukupno osporeno oko 25,4 miliona KM, dok je priznato 32,1 miliona KM“, rekao je Vujančević.\nKada su u pitanju Čičićeva potraživanja, Vujančević je rekao da njegova firma „Mesna industrija „Galames“ iz Beograda potražuje 3,2 miliona KM, „BIM Galames“ Banjaluka 7,7 miliona KM, dok sam Dragan Čičić koji je pravni sljedbenik preduzeća „Drvoplast“ Kraljevo potražuje 20,9 miliona KM“.\nKako je Čičić uzeo pare bez suđenja\nČičić je još 2001. godine tužio Vladu RS zbog materijalne štete i izgubljene dobiti tražeći naknadu od 46 miliona KM. Kasnije je Vladi uputio prijedlog za vansudsko poravnanje kojim je tražio naknadu od 11 miliona na šta je Vlada i Pravobranilaštvo RS pristalo i 2007. godine mu je isplaćen taj iznos.\nPored, od javnosti oštro kritikovane nagodbe Čičića i tadašnje Vlade na čijem je čelu bio Milorad Dodik, vrlo je zanimljivo kako je odšteta isplaćena. Umjesto na blokirani račun „Zmijanje plasta“, 11 miliona KM tadašnja Vlada Srpske uplaćuje direkno na račun njegovog advokata, čime je svjesno izbjegnuta mogućnost da Poreska uprava naplati par stotina hiljada KM neplaćenog poreza i doprinosa, a radnici nekoliko plata.\nČičić je 2013. godine podnio i novu tužbu protiv Republike Srpske tražeći odštetu od 27 miliona maraka, u suštini temelji se na tome da su njegove firme pretrpjele štetu jer, pojednostavljeno, Poreska uprava Srpske nije dozvolila „Zmijanje plastu“ da neplaća porez.\nU ovoj tužbi Čičić je tvrdio se da zbog blokade računa njegovim dvjema firmama u RS od strane Poreske uprave one nisu mogle da isporuče ugovorene količine junećeg i ovčijeg mesa drugim njegovim dvema firma u Srbiji, zbog čega im je propao posao koji su dogovorili sa Bliskim istokom. Međutim, Čičić u tužbi uopšte nije osporavao da Poreskoj upravi duguje 289.413 KM na ime neplaćenih poreza i doprinosa.\nKljučne riječi: dragan cicic, izbor, izdvajamo, odsteta, stecaj, vazno, vlada rs, zmijanje plast\nSrpska gubi 112 miliona KM zbog lošeg upravljanja “Bankom Srpske”?\n06. jan. 2017. 15:41\nJel Dodik odgovarao za ovaj lopovluk?\n12. jan. 2017. 13:39\nCicicev sin Davor i Goran Klincov, sin Ljube Klincova (direktor kristal banke u vrijeme odobravanja kredita) su vjencani kumovi…\n13. jan. 2017. 12:25\nOvo preduzeće,koje je nažalost,u stečaju,tužilo je preduzeće “METEOR” iz Bileće na ime nespornog duga u iznosu glavnice od preko milion i 400.000,00 KM i još toliko kamata sa podnešenom tužbom početkom 2006.godine.Taj spor nije još uvijek okončan,nije donešena čak ni prvostepena presuda,a u pitanju je privatno preduzeće,koje je moralo prestati sa radom još 2004.godine zbog neizmirenih obaveza gospodina Čičića.Kasnije se tom preduzeću,kako se navodi,isplaćuje iz budžeta RS,ne 11 miliona,nego 15(sa dugom Ministarstva odbrane).Čovjek da pukne od muke i pita”U kakvoj državi mi živimo”?


Vlasotince: Aleksandra Milenković i Nikola Đorđević najbolji sportisti 2017. godine | Medija Centar Danilo Kocić\nVlasotince: Aleksandra Milenković i Nikola Đorđević najbolji sportisti 2017. godine\nVLASOTINCE (PanoramaPress) – Aleksandra Milenković, najbolji strelac ŽRK Vlasotince i Nikola Đorđević, član Omladinskog rukometnog kluba Vlasotince najbolji su sportisti Vlasotinca u godini na izmaku. Za najboljeg sportskog radnika proglašen je Slobodan Rakić, predsednik Šahovskog kluba Vlasotince, koji je za kratko vreme preporodio klub i formirao školu šaha koja je dala pionirske prvake u svojim uzrastima. Za najboljeg trenera proglašen je Miloš Mitov, trener Atletskog kluba Vlasotince. Najbolji klub tokom 2017. godine bio je Bokserski klub Arena, koji je postigao izuzetne rezultate i dao takmičare u reprezentativnim selekcijama . Za razvoj omladinskog sporta priznanje je dobio Žarko Kostić, predsednik FK Jedinstvo Šišava, za formiranje škole fudbala i uključivanje u Ciciban ligu. Nagrađene su mlade nade vlasotinačkog sporta i brojni pojedinci koji su doprineli da sport u Vlasotincu ima zapažene rezultate.\nObaveza lokalne samouprave je da u narednom periodu stvara neophodnu infrastrukturu za još bolje rezultate, ocenio je predsednik opštine Zoran Todorović. „Jedan od prioritetnijih zadataka je projekt koji će se realizovati polovinom naredne godine, to su klimatizacije i grejanja u sportskoj hali. Ministarstvo omladine i sporta će ovaj projekat finansirati sa oko 10 miliona dinara, dok će opština Vlasotince učestvovati sa 6 miliona dinara. Radićemo i projekat koji je vezan za izgradnju sportske sale u OŠ „Siniša Janić“, a sve u cilju pružanja mogućnosti mladima da se što više bave sportom. Jasno je da sportisti, gde god da se takmiče, prezentuju i mesto odakle dolaze, u ovom slučaju Vlasotince“, rekao je Todorović.\nŽivko Vasić, pesnik: „Van slobode“\nVlasotince: Zoran Todorović uputio prazničnu čestitku


U prvoj utakmici ABA lige u 2021. godini Crvena zvezda rutinski pobijedila Zadar - SportSport.ba\nKošarkaši Crvene zvezde večeras su u prvoj utakmici ABA lige u Novoj godini rutinski pobijedili Zadar rezultatom 81:66.\n02.01.21. 19:16 V. Bernadić\nUtakmica u kojoj se pobjednik naslućivao odavno prije ovog susreta donijela je solidan otpor Zadrana protiv velikog favorita Crvene zvezde koja je ovu utakmicu iskoristila da ravnopravno raspodijeli minutažu skoro svim košarkašima u večerašnjem rosteru.\nVeć se u prvom poluvremenu dobrano osjetila razlika u kvaliteti između ovih timova. S druge strane i Zadrani su, na čijoj klupi još uvijek nema Veljka Mršića koji se oporavlja od koronavirusa uspjeli dati šansu nekim mladim košarkašima. Na veliki odmor otišlo se s 15 koševa razlike za domaći tim koji je do kraja susreta bez ikakvih problema tu prednost održavao i došao do nove sigurne pobjede.\nWalden i Dobrić zabili su po 12 poena dok su po 10 dodali O'Bryant i Colom. Kod Zadra je najefikasniji bio Burać s 15 koševa a 13 je dodao Junaković. Kao jedna od najvećih atrakcija ovog susreta bio je Zadrov Chinanu Onuaku koji je u svojih solidnih 11 poena 3 upisao svojim zanimljivim stilom slobodnih bacanja koji su nekada davno proslavili Rick Barry i Radivoj Korać.\nLandry Nnoko i službeno košarkaš Crvene zvezde\nUgovor ponovo aktiviran


Audi A8 S8 5.2 FSI Quattro vs Lexus LS 460 AWD - AutoManijak\nPOČETNA strana :: poređenje :: Audi A8 S8 5.2 FSI Quattro vs Lexus LS 460 AWD\nPa, moglo bi se reći da su u pitanju dva veoma slična automobila! Ovde su detalji ti koji bi mogli odlučiti. Ako uzmemo u obzir da oba predstavljaju premium automobil i koriste oblik karoserije limuzina sa 4 vrata uz 4 x 4 pogon, sve se svodi na konkretne agregate, pokretane benzinom, koji su u njih ugrađivani. Ispod haube prvog se nalazi motor koji je razvio Volkswagen, 10-cilindrični agregat sa 40 ventila i 450ks , dok je drugi 8-cilindrični agregat sa 32 ventila i 384ks koji potpisuje Toyota.\nAudi je za nijansu agilniji automobil i dostiže 100km/h za 0.6 sekundi manje od svog konkurenta. Ipak, nedostaje mu snage da osvoji takmičenje u makismalnoj brzini, dostižući 250 kilometara na čas, baš kao što to čini i konkurentski automobil. Kada pričamo o štedljivosti očigledan izbor bi bio japanski automobil, trošeći u proseku 11.1 litara goriva na 100 kilometara (25 milja po galonu), u kombinovanom režimu vožnje. To je 21% više goriva koje potroši nemački automobil!\nNajvažnija stvar prilikom izbora automobila bi trebalo da bude bezbednost, kako aktivna tako i pasivna. U konkretnom slučaju izgleda da oba automobila pružaju približno jednak nivo zaštite putnika, pa to svakako neće moći da odluči pobednika. Ipak, nešto što bi moglo je osećaj u vožnji, jer Audi nudi nešto bolje performanse, taman toliko da kažemo da je brži. To ipak ima svoju cenu, a to je potrošnja goriva... Sve u svemu, nema mnogo šta više da se kaže na ovu temu, za mene ovde ne postoji izbor, već isključivo Lexus. Bez obzira na to, ne treba zaboraviti da svako ima svoje potrebe i želje, zato pre svega uzmite u obzir ono što smatrate da upravo Vama najviše odgovara. A ja sam tu da pomognem koliko mogu. Preporučujem ujedno da potrošite dva minuta i saznate koji bi Vam to automobil, na osnovu Vaših želja i mogućnosti, predložio naš virtuelni savetnik™, iz baze od 12.000+ različitih četvorotočkaša.


Vlasnike četvorotočkaša s dužim "stažom", koji su nedavno uvezeni, ili će tek biti, pravi ispit čeka 2021. godine. Od 5. jula te godine tehnički pregled neće moći da prođu vozila koja ne ispunjavaju propise kad je reč o emisiji izduvnih gasova.\nZa automobile uvezene posle 1. marta 2014. godine skale su daleko strože, pa je verovatno da ih mnogi "evro 3" motori neće ispunjavati. A vlasnike bi popravke mogle da koštaju skoro kao i ljubimac, navode "Novosti".\n- Vlasnik bi mogao da zameni delove, ali je pitanje koliko se to isplati - dodaje naš sagovornik. - To može da zahteva zamenu katalizatora, ili dizne, sistema za napajanje gorivom, vazduhom, elektroniku ili ko zna šta još. Ako odgovara univerzalni katalizator, on košta oko 100 evra. Zamena filtera na dizni je od 70 do 100 evra, ali ako ona mora da se menja, košta i 700 evra. Onom ko vozi auto od 1.500 evra to se sigurno ne isplati. Kod autombila sa "evro 4" motorima je nešto drugačija priča. To su novija vozila, pa bi se popravke verovatno isplatile. Ukoliko su neophodne.


Totenhem - Crvena Zvezda, rokovi i koraci dobijanja britanske vize - Turizmo.rs magazin\nDržavljanima Republike Srbije potrebna je viza za ulazak na teritoriju Velike Britanije. Britanski viza centar u Varšavi donosi odluke o podnetim zahtevima i izdaje vize. Procedura traje oko tri nedelje i podrazumeva predaju pasoša (i propratne dokumentacije) za vreme trajanja obrade zahteva.\n>>> Specijalna ponuda: ulaznice za utakmicu Totenhem – Crvena Zvezda\nROK ZA VIZIRANJE PO REGULARNOJ PROCEDURI – 02.10.2018. (zadržavanje pasoša traje do 3 nedelje, plaća se samo viza oko 115 eur).\nROK ZA VIZIRANJE PO UBRZANOJ PROCEDURI – 09.10.2018. (zadržavanje pasoša traje oko 10 dana; plaća se viza 115 eur + doplata za proceduru ubrzanog viziranja (Priority Visa Service, trenutno iznosi 251 eur)\n>>> Specijalna ponuda: ulaznice za Mančester Junajted – Partizan\nROK ZA VIZIRANJE PO REGULARNOJ PROCEDURI – 10. 09. 2018. (zadržavanje pasoša traje do 3 nedelje, plaća se samo viza oko 115 eur).\nROK ZA VIZIRANJE PO UBRZANOJ PROCEDURI – 17. 09. 2018. (zadržavanje pasoša traje oko 10 dana; plaća se viza 115 eur + doplata za proceduru ubrzanog viziranja (Priority Visa Service, trenutno iznosi 251 eur).\nROK ZA VIZIRANJE UZ USLUGU ZADRŽAVANJA PASOŠA – 01.10.2018. (procedura traje do 3 nedelje, plaća se viza oko 115 eur + 73 eur usluga zadržavanja pasoša)\n***Plaćanje vize i svih dodatnih usluga se vrši on line, kreditnom karticom. Dodatne usluge mogu biti plaćene i na licu mesta prilikom predaje zahteva u Viza aplikacionom centru u Beogradu, karticom ili gotovinom.\nPUTNICI KOJI NISU U MOGUĆNOSTI DA SVOJE PASOŠE OSTAVE 3 NEDELJE NA VIZIRANJU, IMAJU MOGUĆNOST DA PRILIKOM PREDAJE DOKUMENTACIJE (u Viza aplikacionom centru u Beogradu) ZATRAŽE USLUGU ZADRŽAVANJA PASOŠA, DOK TRAJE PROCES ODLUČIVANJA O VIZI.\nOva usluga vam nudi mogućnost da pasoš imate kod sebe (zbog eventualnih drugih putovanja) dok je vaš zahtev za vizu, na tronedeljnom odlučivanju o vizi. Nakon donete odluke o vizi, mailom biste bili obavešteni da lično ili kurirskom službom dostavite pasoš Viza apliikacinom centru u Beogradu u roku od 28 dana, najviše. Ukoliko taj rok ne bude ispoštovan, vašzahtev će biti poništen. Kada pasoš dostavite u predviđenom roku, potrebno je do 7 dana da se zahtev kompletira i preuzme pasoš. Ovu uslugu možete platiti karticom ili u gotovini, na šalteru, prilikom predaje dokumentacije u Viza aplikacionom centru u Beogradu, uz nadoknadu od oko 73 eur (u dinarskoj protivvrednosti). Ova usluga se ne može kombinovati sa uslugom viziranja po ubrzanoj proceduri.\nAPLICIRANJE I DOBIJANJE VIZE\nTURIZMO vam nudi pomoć u savetovanju i poserdovanje u popunjavanju on line zahteva, i ni u kom slučaju ne garantuje svojim klijentima dobijanje vize za Veliku Britaniju. Ta odluka je isključivo u nadležnosti Britanskog viza centru u Varšavi.\n– Agencija, kao posrednik u popunjavanju zahteva, ne može biti odgovorna ukoliko ne budu ispoštovani rokovi za obradu zahteva i izrade vize od strane trećeg lica (Britanski viza centar u Varšavi).\n– Agencijsko posredovanje za obradu zahteva za UK vizu se naplaćuje 2.500,00 dinara.\n– U slučaju nedostatka redovnih termina za predaju zahteva u predviđenom roku, možete se prijaviti na zakupljene agencijske termine, po ceni od 1.000,00 dinara po podnosiocu. Broj mesta na zakupljenim terminima je ograničen. Za informacije o raspoloživim terminima, pitati u agenciji.\n– ZA DOBIJANJE AGENCIJSKE DOKUMENTACIJE (POTVRDA O UPLAĆENOM ARANŽMANU, ULAZNICE I SL.) NEOPHODNA JE UPLATA ARANŽMANA U CELOSTI.\nViše informacija za agencijsku asistenciju, prilikom popunjavanja on line zahteva možete dobiti radnim danima 09 20h, na tel. 011/415 21 53 ili putem e maila: info@turizmo.rs\nKORACI ZA SAMOSTALNO APLICIRANJE:\n1. PRIPREMA PROPRATNE DOKUMENTACIJE\n2. Popunjavanje online zahteva za UK vizu\n3 Online zakazivanje termina\n5. Lično podnošenje zahteva i predaja dokumentacije, odlaskom na zakazani termin\n6. Praćenje statusa zahteva online\n7. Preuzimanje putnih isprava\nPOTREBNA DOKUMENTACIJA ZA DOBIJANJE BRITANSKE VIZE\nOPŠTA DOKUMENTACIJA ZA SVE PUTNIKE:\n1. Rezervacija smeštaja i prevoza, ulaznica (za putnike koji uplate paket aranžman, obezbediće agencija),\n2. Dokaz o sredstvima za izdržavanje za vreme boravka u vidu devizne potvrde iz banke o posedovanju novca na računu u ili fotokopija kreditnih kartica,\n3. Pasoš sa važnošću minimum šest meseci po povratku sa puta, i slobodnim bar jednim listom (2 strane) u prostoru za vize.\n5. Kopija dokaza o nekretnini u vlasništvu ukoliko ih putnik poseduje,\n6. Kopije pasoša svih članova porodice i ako ne putuju sa vama (supružnika,dece),\n7. ***Ukoliko deca nemaju svoj pasos, a nisu uneta u roditeljski, mozete priloziti izvod iz maticne knjige rođenih\nDOKUMENTACIJA O EKONOMSKO – RADNOM STATUSU PUTNIKA\nPotvrda o zaposlenju sa naznačenim primanjima, radnim mestom, dužinom staža.\nPotvrda iz banke o posedovanju novca na računu (sve prev.engl.)\nZA VLASNIKE PRIVATNIH FIRMI :\nZa vlasnike firme: Original izvoda iz APR-a na uvid, kao i prevod tog izvoda koji se prilaže uz dokumentaciju.\nPoslednji č ek od penzije\nPotvrda o studiranju izdata od fakulteta,\nIndex i kopija prve strane-poslednjeg overenog semestra-svih položenih ispita,\nIzjava roditelja da izdržava studenta i da ce snositi troškove njegovog putovanja overena u opštini ili sudu, Dokumentacija o radnom statusu oba roditelja (videti pod zaposleni, penzioneri, vlasnici privatnih firmi) Kopija\nizvoda iz maticne knjige rodjenih\nPotvrda iz škole o pohadjanju\nĐacka knjižica na uvid i fotokopija prve strane i strane o poslednjem upisu ocena,\nIzjava roditelja da izdržava đ aka i da ce snositi troškove njegovog putovanja overena u opštini ili sudu, Kopija izvoda iz matične knjige rođenih, saglasnost oba roditelja ukoliko putuje bez njih ili drugog roditelja ukoliko putuje sa jednim overena u opštini ili sudu, ukoliko dete putuje bez ijednog roditelja poptrebna je kompletna dokumentacija o zaposlenju oba roditelja .\nIzjava o izdrzavanju od strane supružnika overena u opštini ili sudu, Kompletna dokumentacija supružnika,\nKopija izvoda iz matične knjige rođenih,\nSaglasnost drugog roditelja ukoliko dete putuje samo sa jednim ili saglasnost oba roditelja ukoliko dete putuje bez ijednog roditelja overena u opštini ili sudu.\nSportbritanska viza dobijanje vize za veliku britaniju engleska viza viza viza za london viza za veliku britaniju\nZlatibor dobio fontanu


PETROVIĆ: PODIGNUTA OPTUŽNICA PROTIV PRETHODNOG RUKOVODSTVA VODOVODA (video) :: Dešavanja u Bijeljini ::\n25. June 2022. / 07:41\nPETROVIĆ: PODIGNUTA OPTUŽNICA PROTIV PRETHODNOG RUKOVODSTVA VODOVODA (video)\nNa osnovu krivične prijave gradonačelnika LJubiše Petrovića, Okružno tužilaštvo u Bijeljini podiglo je optužnicu protiv Perković Predraga, Mitrić Darka, Stanišić Ivane, Panić Milana i Savić Dragiše, rekao je Ljubiša Petrović.\nPrema optužnici oni su 17.11.2020. godine, u Bijeljini, kao odgovorna lica, koja su činila Upravu AD „Vodovod i kanalizacija“ Bijeljina - Perković u svojstvu direktora, Mitrić izvršnog direktora sektora kanalizacije, Stanišić kao izvršni direktor tehničkog sektora, Panić v.d. izvršni direktor za ekonomske i pravne poslove - zaključili u ime naručioca posla, ugovor o javnoj nabavci usluge, sa DOO „Elmont“ Bijeljina, kao izvođačem, radi angažovanja auto-dizalice, u vezi sa, popravkom, povezivanjem i puštanjem u rad pumpe na lokaciji „Pet jezera“. Nakon toga, u okviru svojih obaveza postupili su suprotno odredbama člana 73, 79. stav 1. te člana 12. stav 3. Zakona o javnim preduzećima RS, odredbama člana 31. stav 1. tačka v) u vezi sa stavom 2. te članom 32. Zakona o privrednim društvima.\nTime su Perković, Mitrić, Stanišić, Panić, kao saizvršioci u ulozi odgovornih lica, a u namjeri da drugom pribave imovinsku korist, prekoračili granice službenog položaja i ovlaštenja, a Savić, kao odgovorno lice, iskorišćavanjem službenog položaja pribavio svom preduzeću protivpravnu imovinsku korist.\nOvim su Perković, Mitrić, Stanišić i Panić, počinili krivično djelo – zloupotreba službenog položaja ili ovlašćenja iz člana 315. stav 1. Krivičnog Zakonika RS u vezi sa članom 37. istog zakonika, a Savić krivično djelo – zloupotreba položaja odgovornog lica iz člana 249. stav 1. Krivičnog zakonika RS.\n„Podnesena krivična prijava ovim je dobila epilog, te ćemo budno pratiti nastavak ovog, kao i svih drugih postupaka koji se odnose na podnesene prijave. Javna preduzeća su vlasništvo svih građana i trebalo bi da rade u opštem, a ne ličnom interesu, bez obzira ko su ti pojedinci“, jasan je gradonačelnik Petrović.


Pravilnik o PDV-u 2021 | Porez na dodatu vrednost - nova pravila\nPorez na dodatu vrednost – nova pravila\nOblast: Zakoni i propisi\nNovo izdanje Instituta za ekonomiju i pravo posvećeno novim pravilima u vezi sa porezom na dodatu vrednost.\nOpšte je poznato da je PDV najsavršeniji i najrasprostranjeniji oblik oporezivanja potrošnje, koji je svoje prednosti u odnosu u odnosu na druge oblike oporezivanja potrošnje dokazao primenom u velikom broju zemalja. Jedina mana ovog poreskog oblika je njegova komplikovana primena. O tome govori veliki broj podzakonskih akata za bliže uređivanje odredaba Zakona o porezu na dodatu vrednost (u daljem tekstu: Zakon o PDV) donetih od strane nadležnog ministra ili pak i same Vlade.\nNajveći broj zemalja EU se opredelio da bliže uređivanje određenih odredaba Zakona o PDV reguliše kroz donošenje jedinstvenog pravilnika kojim je ministar, na osnovu ovlašćenja iz zakona bliže uredio sve odredbe zakona za koje je dobio ovlašćenje za bliže uređivanje. pravilnik o pdv-u 2021 pravilnik o pdv-u 2021\nPosle šesnaestogodišnje primene Zakona o PDV, ministar finansija je, umesto 27. pojedinačnih pravilnika koji su stavljeni van snage, doneo jedan, jedinstveni Pravilnik o porezu na dodatu vrednost (u daljem tekstu Pravilnik o PDV), kojim je bliže uredio sve materijalne odredbe Zakona o PDV za koje je, tim zakonom, dobio ovlašćenje. pravilnik o pdv-u 2021 pravilnik o pdv-u 2021\npravilnik o pdv-u 2021


Kurti: Policijska akcija na Kosovu je završena, ne nasjedajte na izvještaje medija u Srbiji - Index.ba\nNa zagrebačkom aerodromu uhvatili Brazilku sa skoro kilogram kokaina u želucu\nBh. džudista Toni Miletić osvojio treće mjesto na Evropa kupu u Dubrovniku\nSalihamidžić izjavom razočarao Lewandowskog\nStranka za BiH podnosi krivičnu prijavu protiv Željke Cvijanović zbog narušavanja ustavnog poretka\nPremijer Kosova Albin Kurti kazao je da je današnja policijska akcija završena i pozvao je građane općine Sjeverna Mitrovica da ne nasjedaju na izvještavanje medija u Srbiji, jer štite kriminal, korupciju i šverc.\nKurti je na Facebooku napisao da je policijska akcija provedena protiv krijumčarenja robe u Prištini, Peći i Mitrovici. Kazao je da su ovim policijskim radnjama prethodile intenzivne istrage i koordinacija s nadležnim tužilaštvima i sudovima.”Zaplijenjena je roba i drugi dokazi koji predstavljaju materijalne dokaze. Kriminal i kriminalne grupe se neće tolerisati. Borit ćemo se protiv krijumčarenja i spriječiti ga”, rekao je.\nGrađani Sjeverne Mitrovice i Zvečana, gdje živi većinski srpsko stanovništvo, suprotstavili su se danas akciji nakon što su se čule eksplozije prilikom upada specijalne policije u apoteke. Nastali su sukobi na ulicama zbog čega je stigla i ROSU, a situacija se sada smiruje.\nU sukobima ima povrijeđenih, a jedna osoba je, kako prenose mediji na Kosovu, upucana sleđa zbog čega se nalazi u operativnoj sali na KBC Kosovska Mitrovica. Identitet ranjene osobe je poznat, a riječ je o Srećku Sofronijeviću iz Zvečana.\nKurti nije komentarisao nerede u ova dva mjesta na Kosovu, niti je govorio o povrijeđenima.\nPročitajte: Vučić krenuo u Rašku zbog Kosova, sastat će se s predstavnicima Srba\nPročitajte: Tenzije se ne smiruju: Kosovska policija plijeni srbijansku robu\nPrethodni članakPočela isplata septembarskih naknada za civline žrtve rata u KS\nNaredni članakHolbrukov saradnik: Christopher Hill novi ambasador SAD u Srbiji


BIRAJTE: Za porez na ČETIRI ŠALTERA ili kod NOTARA | Ekonomija\nBIRAJTE: Za porez na ČETIRI ŠALTERA ili kod NOTARA | Mondo Portal\n20. januar, 12:12\nBIRAJTE: Za porez na ČETIRI ŠALTERA ili kod NOTARA 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n10.01.2020. / 12:49 12:54\nBIRAJTE: Za porez na ČETIRI ŠALTERA ili kod NOTARA\nIzvor mondo.rs 10.01.2020. / 12:49 12:54\nGrađani koji kupuju, prodaju, dobijaju na poklon ili nasleđuju nepokretnost, umesto obilaska s papirima četiri šaltera državnih službi sav posao sa državom oko poreza mogu od 1. januara završiti kod lokalnog javnog beležnika.\nJednom rečju, kod posao overi kod notara, notar će umesto njega sve elektonski dostaviti Poreskoj upravi.\nI inače, sve činjenice relevantne za oporezivanje nepokretnosti mogu se izjaviti kod javnog beležnika, a notar će ih uz ispravu elektronski dostaviti Poreskoj upravi i lokalnoj poreskoj administraciji. Rešenje nadležni dostavljaju građanima na adresu prebivališta, kao i dosad, podseća Ministarstvo pravde.\nSrbi PRAZNIKE proveli po BOLNICAMA:Nemaju milosti prema svom želucu i jetri\nOd 1. januara 2020. godine javni beležnici za sve građane čija poreska obaveza u vezi prometa, poklona ili nasleđivanja nepokretnosti nastaje kod javnog beležnika, elektronski dostavljaju ispravu ili odluku, izjašnjenja i podatke od značaja za utvrđivanje poreske obaveze Poreskoj upravi i organima lokalne porske administracije, koji po službenoj dužnosti utvrđuju poresku obavezu.\nMinistarstvo pravde podsećamo i da od 1. jula 2018. godine javni beležnici podnose elektronski ispravu za upis u katastar za građane čime su za gotovo 18 meseci primene službama za katastar nepokretnosti dostavili skoro 400.000 isprava. Na taj način je povećana pravna sigurnost, ali i uštede u Budžetu RS, budući da su javni beležnici slanjem podataka o prometu nepokretnosti državnoj upravi uštedeli preko 28 miliona dinara, dok je građanima ušteđeno preko 1.500.000 dana za obilazak šaltera različitih institucija.\nIzmene Zakona o porezima na imovinu, čija je primena počela 1. januara 2020. godine, uvode postupanje organa Poreske uprave i organa lokalne poreske administracije po službenoj dužnosti umesto po poreskoj prijavi, kako je bilo do sada, u svim slučajevima kada ispravu ili odluku koja se odnosi na nepokretnost i po osnovu koje nastaje poreska obaveza sačinjava javni beležnik.\nGrađani koji prometuju, na poklon primaju ili nasleđuju nepokretnost kod javnog beležnika više ne podnose poreske prijave za utvrđivanje poreza na prenos apsolutnih prava, nasleđe i poklon, kao i poreza na imovinu, već sve činjenice relevantne za oporezivanje mogu izjaviti kod javnog beležnika. Javni beležnik će ih uz ispravu elektronski dostaviti Poreskoj upravi i lokalnoj poreskoj administraciji, koji po službenoj dužnosti donose rešenje koje dostavljaju građanima na adresu prebivališta.\nGrađani sada za sve poslove u vezi sa prometom nepokretnosti i nasleđivanja nepokretnosti više ne posećuju šaltere čak četiri različite službe (vađenje izvoda iz lista nepokretnosti, podnošenje zahteva za uknjižbu, jer od 1. jula 2018. godine javni beležnici podnose elektronski ispravu na upis u katastar za građane, podnošenje poreske prijave Poreskoj upravi, podnošenje poreske prijave u opštini), već ih obabljaju u kancelariji javnog beležnika.\nNa ovaj način unapređuje se kvalitet usluge javnobeležničke profesije i u istovremeno štedi vreme građana.\nOD DANAS TO RADE NOTARI: Olakšana poreska prijava za stan\nI DALJE NERAZVIJENI:Srpsko tržište nekretnina ima veliki potencijal, ali...\nnotari porez nekretnine


Novi Sad korisnici zainteresovani za gej dejt, Gay Oglasi Srbija\nNovi Sad Korisnici Zainteresovani Za Gej Dejt\nTražite li partnera? Proverite najnovije korisnike u nastavku i možda baš nađete svog idealnog saputnika. Stupite u kontakt s njima i dogovorite druženje još večeras. Naša zajednica ima na 1000 članova koji čekaju da se upoznaju sa osobom kao Vi! Kreirajte svoj 100% besplatan nalog sad\nBačka Palanka gej dejt\nBečej gej dejt\nNovi Sad gej dejt\nPetrovaradin gej dejt\nVrbas gej dejt


ponedeljak, 21. jan 2019, 20:02\nKompakt-disk sa Baladama i Nokturnima Frederika Šopena\nSlušaćete ova dela u interpretaciji pijaniste Leifa Ovea Andsnesa, zabeležena na albumu koji je početkom septembra objavila diskografska kuća Soni klasikal.\nVišestruko nagrađivani norveški pijanista na svom najnovijem albumu - prvom sa Šopenovom muzikom u više od decenije - spaja četiri Balade, dela izuzetnog izražajnog raspona sa tri Nokturna, delima manjim po obimu, ali podjednako interpretativno zahtevnim.\nKao što navodi kritičar magazina Gramofon, snimci ovog pijaniste garantuju „superiornu jasnoću, snagu i lakoću bez razmetanja, savršen osećaj za arhitekturu, lepo osmišljene prelaze i odsustvo preterivanja na bilo kom kraju dramatično-poetskog spektra". Ipak, isti autor upravo ove kvalitete Andsnesovog pijanizma prepoznaje i kao najveće mane pomenutog snimka Šopenovih dela, koji smatra previše uzdržanim i kontrolisanim, i inferioronim u poređenju sa zapisima koje su ostvarili Stiven Haf, Marej Peraja ili Šura Čerkaski.\nSa druge strane, Šopenov genij se ogleda kako u narativnoj širini i nijansama, tako i u ekonomičnosti partiture, te Andsnesov pristup takođe ima svoje opravdanje - svaki gest ili dramatični trenutak ne mora nužno da bude praćen emfazom, već je dovoljan fokusiran, pažljivo plasiran akcenat, koji poput dragulja baca svetlo na svoje okruženje.


NATAŠA PAVLOVIĆ SLOMLJENA NAKON SMRTI BIVŠEG MUŽA: Njene reči će RASPLAKATI 73\t542\nGOSPOĐA SIPALA KAPI ZA KURJE OČI NA POGREŠNO MESTO: Osvanuo lekarski izveštaj 19\t43\nNIKAD VIĐENA FOTOGRAFIJA MARKA ŽIVIĆA: Evo kako je glumac izgledao kada 13\t200\n06.09.2014. 16:14h 00:00h\nSrbija je u noći između 5. i 6. septembra postala jedna od zemalja čiji će stanovnici uskoro moći ne samo da šalju, već i da primaju novac putem svojih PayPal naloga\n- primaju/šalju novac na ime prodaje robe ili pružanja usluga - primaju/šalju novac na ime “Request Payment” usluge - primaju/šalju novac od strane kompanija, profitnih i neprofitnih organizacija.\nProvizija koja se tom prilikom naplaćuje od strane PayPala zavisi od zemlje iz koje korisnik šalje novac. Korisnik PayPal naloga ne treba da uradi ništa dodatno kako bi aktivirao ovu opciju, saopšteno je iz PayPala. Oni koji budu želeli da je deaktiviraju, potrebno je da putem OVOG LINKA pošalju besplatan zahtev za zatvaranje naloga.\n“Kada se pretraži "Serbia", vidi se da su nas dodali u izmene koje su stupile na snagu 7. septembra 2011. Međutim, uslugu slanja novca, odnosno plaćanja, dobili smo tek 10. aprila 2013", objašnjava Slobodan Marković iz Registra nacionalnog internet domena Srbije.\n"Dakle, dobro je što smo na spisku zemalja koje će dobiti uslugu primanja novca, tj. naplate, ali je verovatno da ćemo na njenu aktivaciju još malo sačekati", dodaje on nadajući se da će period čekanja biti kraći nego u prethodnom slučaju.\nNATAŠA PAVLOVIĆ SLOMLJENA NAKON SMRTI BIVŠEG MUŽA: Njene reči će RASPLAKATI MNOGE, a evo kako se oprostila od Marka Živića 73\t542


Escajg | Online Shop | Lupo Marshall\nLupo Marshall vodi računa o kvalitetu i eleganciji vašeg escajga. Kada birate escajg ono na šta morate da obratite pažnju je kvalitet metala i dizajna. To su dve glavne karakterisitke koje određuju cenu, trajnost i način i lakoću održavanja.\nEscajg se najčešće kupuje u setovima, kako bi sto bio dekorisan u jednom stilu. U zavisnosti od toga kakav događaj planirate na vama je da izaberete da li želite escajg za 6, 8 ili 12 osoba. Svaki komplet Lupo Marshall escajga ima nož, kašiku, viljušku, malu viljušku za dezert i kašičicu za čaj.\nKada birate escajg, vodite računa da se on uklapa uz vaš stil i servise koje već imate. Stil escajga treba da bude kompatibilan sa stilom posuđa, tanjira, ali i stilom čitave kuće ili trpezarije.\nLupo Marshall escajg odiše elegancijom i odličan je za svečane i formalne večere.\nServisi za ručavanje prodaja onilne u Lupo Marshall online prodavnici\nEscajg za 6 osoba možete naći u našoj online prodavnici. Ovaj set dolazi u kutiji u kojoj se može naći 30 komada escajga. Kvalitet i elegantni dizajn odlikuju Lupo Mrashall escajg za ručavanje, tako da je vaš izbor siguran.\nSvaki komad ističe se visokim sjajem, a ukoliko escajg budete pažljivo održavali, sjaj će se dugo zadržati. Svi setovi su izrađeni od nerađajućeg čelika što garantuje otpronost i visok stepen čistoće.\nProdaja esajga se osim online, vrši i u izložbenom salonu u Čučuk Staninoj u Beogradu. Na mapi pogledajte gde u drugim gradovima možete kupiti escajg i ostale proizvode iz Lupo Marshall prodavnice.\nVisokokvalitetni escajg - cene koje se isplate\nU dobar, kvalitetan i otmen escajg vredi uložiti novac. Lupo Marsahll escajg je dugotrajan, što ga čini dobrom investicijom. Lupo Marshall proizvode možete poručiti online i tako ostvariti 5% popusta na celokupnu vrednost.\nNa gotovinsko plaćanje možete dobiti još 5% popusta, a možete posetiti i neki od naših izložbenih salona.\nRadnim danima proizvod koji ste izabrali doći će u roku od 48h, a porudžbine preko 4 000 dinara biće besplatne za dostavu.\nServis za ručavanje baš po vašoj meri\nKada je pribor za jelo u pitanju, izbor treba da bude pažljiv, a Lupo Marsahll nudi savršeni spoj elegancije i vrhunskog kvaliteta. Kada kupite escajg, prvih nekoliko puta operite ga ručno, a nakon toga ga možete prati u mašini.\nEscajg u našoj ponudi se može pohvaliti i masivnošću, što govori da ne može lako doći do iskrivljivanja ili lomljenja.\nDajte vašem stolu otmen i elegantan izgled, i uživajte u večeri sa prijateljima uz Lupo Marshall escajg.


Valeo pokazao električni automobil koji bi mogao da košta oko 7.500 evra\n9 Jan 2018 - 18:06 Concept cars Link\nFrancuski proizvođač automobilskih delova Valeo je na sajmu potrošačke elektronike CES u Las Vegasu pokazao zanimljivi koncept električnog gradskog mališana koji bi u prodaji mogao da košta oko 7.500 evra.\nMali dvosed je koncept samo imenom, jer je reč o vozilu spremnom za upotrebu koje je većim delom bazirano na Zhidou, kineskoj verziji koju Valeo radi u saradnji sa Shanghai Jiao Tong.\nSvi delovi, osim baterije, delo su francuskog proizvođača, a Valeov automobil koristi motor niske voltaže od 48V koji je pritom 20-ak posto štedljiviji od 400V motora koji se ugrađuju u snažnije električne automobile.\nIz istog razloga francuski mališan verovatno nema performanse od kojih zastaje dah, ali zato postiže 100 km/h, a s punom baterijom prevaljuje isto toliko kilometara.\nBudući da 48V motor ne zahteva sve bezbednosne sisteme kao 400V, takođe je i jeftiniji za proizvodnju, pa Valeo veruje da bi konačna cena njihovog koncepta u serijskoj proizvodnji mogla da iznosi oko 7.500 evra\nJedini problem je taj što Francuzi nemaju nameru da se bave proizvodnjom automobila. Prvi čovek kompanije Jacques Aschenbroich je medijima rekao da proizvodnja automobila nije njihov posao i da sumnja da bi oni mogli time da se bave, a takođe time ni ne žele da se bave.\nNadajmo se da će Francuzi uspeti da pronađu partnera u Evropi koji bi se uhvatio u koštac s proizvodnjom ovog električnog vozila.


Jelke pola prosečne plate. Cene preko 20.000 dinara - Ozon Media\nOgroman izbor jelki svake godine sve je širi. Bilo da birate onu prirodnu sa busenom ili neku od veštačkih, spremite se da odvojite značajnu svotu novca. Naravno, cene se prvenstveno razlikuju i zavise od visine jelke, ali i od kvaliteta.\nUkoliko se odlučite za malu jelku od 80 ili 90 centimetara, moraćete da izdvojite od 890 do čak 4.790 dinara. Cena zavisi od od kvaliteta, pa tako najjeftinije jelke nemaju nikave dodatke, dok najskuplja ima bele vrhove sa snegom koji liči na prirodni.\nAko se odlučite za prosečnu jelku u visini od 120 do 150 centimetara tu je raspon cena još veći – najjeftinije ćete proći ako uzmete jelku u nekoj od kineskih robnih kuća po ceni od 1.500 dinara, najstandardnija cena je 2.000 dok „deluks“ jelke koštaju i više od 15.000 dinara. Tako jedna jelka od 150 centimetara sa 3D iglicama košta čak 18.000 dinara!\nIpak, ako se odlučite da malo istražite, jelka se može naći i na sniženju.


Ideja „Prirodne Albanije": Granice od Preševa do Preveza u Grčkoj sa 100 odsto albanskim stanovništvom - 24sata.rs\nIdeja „Prirodne Albanije": Granice od Preševa do Preveza u Grčkoj sa 100 odsto albanskim stanovništvom\n20.08.2013. - 14:12\nPredsednik Građanske inicijative, koja učestvuje u crnogorskoj vlasti, Vaselj Siništaj podržao je ideju za formiranje "Prirodne Albanije" koju je pokrenuo direktor Instituta za regionalne prognoze iz Tirane, Kočo Danaj.\nProjekat koji je Danaj pokrenuo 2010. godine afirmiše granice predvidjene aktom od pre jednog veka, na Skupštini u Valoni 28. novembra 1912, koji predstavlja Albaniju izgradjenu na osnovu četiri osmanska vilajeta, sa 100 odsto albanskim stanovništvom i albanskom većinom u granicama od Preševa u Srbiji do Preveza u Grčkoj i od Drača u Albaniji do Skoplja, Makedonija.\n- Muku mučimo da u Crnoj Gori dobijemo jednu opštinu... Dajem mu (Danaju) za pravo. On misli da je to najbolji put da se ponište neke odluke, ali videćemo koliko će uspeti. Ima dosta ljudi koji razmišljaju na taj način. U potpunosti mu dajem za pravo da krene tim putem, ali hoće li uspeti, to ćemo da vidimo - rekao je Siništaj za Radio-televiziju Crne Gore.\nIstičući da je Danaj "vrlo iskusan istoričar", Siništaj je na pitanje da li bi potpisao peticiju na tu temu rekao: "Naravno da bih potpisao. Zašto da ne? Peticija je peticija."\nOn je, medjutim, primetio da takvi projekti nisu naišli na razumevanje u prošlosti.\n- Za razliku od drugih koji su težili, recimo stvaranju nekih velikih nacionalnih ideja, poput Velike Srbije, to su projekti koji su imali drugačiji put za razliku od ovog. Neko je išao misleći da će ratom, huškanjem...ovo je put koji dozvoljava Medjunarodna zajednica, i to je stvar dokazivanja pred sudom. On ide ka sudu, hoće li uspeti, ne znam. Zato kažem da mu dajem za pravo kao čovek, kao Albanac i političar - dodao je i zaključio:\n- Stvar granica je stvar velikih sila. Te granice su postavljene tada i upravo Kočo Danaj, kako je to razumem, pokušava da mirnim putem ispravi istorijske greške. Hoće li uspeti, zavisi od velikih sila. To ne zavisi od pojedinaca.\nZa razliku od njega, poslanik Force, koja takođe participira u crnogorskoj vlasti, Genci Nimanbegu, kazao je da nije potpisao peticiju Koče Danaja za formiranje "Prirodne Albanije", navodeći da to ne bi ni učinio.\n- Kočo Danaj nije političar, već istoričar. Oni imaju taj luksuz da nemaju odgovornost prema gradjanima - kazao je Nimanbegu.\nKako su prenele beogradske Novosti, peticiju su potpisali i Albanci u zemljama zapadne Evrope i regiona, a u medijskim nastupima Danaj objašnjava da time "želi da izvrši pritisak na medjunarodnu zajednicu kako bi se ostvario cilj da svi Albanci žive u zajedničkoj državi".\nZa skopski Dnevnik, Danaj je rekao da će se mnogi iznenaditi rezultatima podrške peticiji, koji će biti objavljeni 28. novembra, na albanski nacionalni praznik, Dan zastave. Danaj tvrdi i da je peticiju ptopisalo 40 posaika iz zemalja regiona. Povezane teme:\nGranica Građanska inicijativa Ideja Prirodna Albanija Verzija za štampu\nMislim da ce uskoro pasti malo "puna bulja shimika"... pa ce da zive svi u jednoj drzavi ...