Cijene nafte rastu petu sedmicu zaredom | Portal 072info\nCijene nafte rastu petu sedmicu zaredom\nNa svjetskim su tržištima cijene nafte porasle i prošloe sedmice, pete zaredom. Tako je cijena dosegnula najviši nivo od novembra prošle godine, što se zahvaljuje dobrim pokazateljima iz američkog gospodarstva i sukobu u Libiji.\nNa londonskom je tržištu cijena barela prošloge sedmice porasla 2,8 posto, na 70,34 dolara. Na američkom tržištu barel je poskupio 4,9 posto, odnosno na 63,08 dolara.\nNakon što su u prvom tromjesečju skočile oko 30 posto, cijene su nafte porasle i u prvoj sedmici drugog kvartala. Cijene su tako dosegnule najviše nivoe od početka novembra prošle godine.\nPoticaj cijenama pružili su u petak bolji nego što se očekivalo podaci s američkog tržišta rada. U martu je u SAD-u otvoreno 196.000 radnih mjesta, više nego što se očekivalo i znatno više nego mjesec dana prije.\nDobri pokazatelji iz SAD-a\nTi su podaci ublažili strahovanja od prebrzog usporavanja rasta najvećeg svjetskog gospodarstva, a time i od slabljenja potražnje za energentima.\n„Ovi su podaci dovoljni da bi održali cijene nafte na američkom tržištu iznad nivoa od 60 dolara barem nekolikosedmica”, kaže Josh Graves, strateg u kompaniji RJO Futures.\nPodršku cijenama pruža i nada ulagača da će uskoro SAD i Kina postići trgovinski dogovor, čime bi se završio carinski rat. Ovaj rat je prošle godine negativno utjecao na dva najveća svjetska gospodarstva.\nNakon još jednog kruga pregovora, predsjednik SAD-a Donald Trump rekao je krajem prošle sedmice da su dvije zemlje vrlo blizu postizanja sporazuma. Prema informacijama, sporazum bi mogao biti objavljen u roku od četiri sedmice.\nCijene nafte potiče i smanjena proizvodnja Organizacije zemalja izvoznica nafte (OPEC) i Rusije. One se pridržavaju lanjskog dogovora o smanjenju proizvodnje za 1,2 milijuna barela dnevno.\n„Razvoj situacije u Libiji poticajan je za cijene nafte. No, zasad se nafta iz Libije isporučuje i vjerojatno će tako i ostati”, kaže John Kildoff, partner u kompaniji Again Capital.\nRekordna proizvodnja u SAD-u\nS druge strane, rast cijena nafte ograničen je zbog usporavanja rasta najvećih svjetskih gospodarstva, što bi moglo izazvati slabljenje potražnje za naftom, ali i zbog rekordne proizvodnje u SAD-u.\nProšloge je sedmice objavljeno da je proizvodnja u SAD-u dosegnula rekordnih 12,2 milijuna barela dnevno. To je dosad najviši nivo proizvodnje jedne zemlje u svijetu.\nA proizvodnja bi mogla i dodatno porasti, s obzirom da je u petak kompanija Baker Hughes objavila da je prošle sedmice broj aktivnih naftnih postrojenja u SAD-u znatno povećan nakon šest sedmica smanjenja tog broja.\nBroj aktivnih postrojenja povećan je za njih 15, na ukupno 831 postrojenje. U istom lanjskom razdoblju aktivno je bilo 808 postrojenja.\nZbog očekivanja da će ove godine cijene nafte oslabiti u odnosu na lani, dio proizvođača planira srezati proizvodnju. No, ako cijene nafte dodatno porastu, te planove bi mogli i odgoditi.\nRazlozi zbog kojih imate podočnjake i kad ste naspavani\nZapočni dan čašom tople vode i limunom\nTajna bosanskih ćevapa\nIspunjene i plaže u Tučepima: Domaćini se nadaju da će spasiti sezonu\nZnojenje je itekako pozitivno za zdravlje kože


Posebno mesto u paklu — za koga? | Vestinet.rs\nPočetna SVET\tPosebno mesto u paklu — za koga?\nIzjava Medlin Olbrajt punila je stranice u medijima ovih dana. Ono što nije bilo na naslovnim stranama, piše Velman, jeste ironija da se neko ko je odgovoran za smrt dve hiljade ljudi, uključujući osamdeset osmoro dece, pretvara da ima prava na moralni sud.\nOlbrajtova se toliko zalagala da NATO bombarduje Srbiju da mnogi taj rat nazivaju „Madlenin rat“, kaže Velman.\nU blogu Velman navodi da su godinama pre nego što je Džordž Buš objavio rat protiv terorizma uz odobrenje američkog Kongresa, administracije Olbrajtove i Klintona koristile slične termine kako bi opravdale agresiju NATO-a na Srbiju.\nAlijansa nikada pre toga nije upotrebila vojnu silu bez odobrenja UN, i to je bio prvi put da je napao neku državu koja nije predstavljala pretnju po svetski mir.\nVazdušni udari za koje se Olbrajtova svesrdno zalagala uništili su više od 300 škola i biblioteka i preko 20 bolnica, piše Velman. On navodi reči jedne od žrtava, Dragana Ćirića.\n„Zašto? Zašto civili? Ako je prva raketa bila greška, šta je sa ostalima?“, kaže Ćirić.\nZašto je Olbrajtova učestvovala u ratnim zločinima, pita se Velman u blogu i odmah daje odgovor.\n„Mnogi visoki funkcioneri Klintonove administracije sjatili su se u ratom opustošenu Srbiju i osigurali sebi milionske ugovore, ironično sročene — da se ’obnovi‘ Srbija i stvori nova nacija, Kosovo“, piše Velman.\nPrema pisanju Njujork tajmsa, kaže Velman, mnogi američki zvaničnici vratili su se posle rata na Kosovo i umešali su se u poslove sa rudnicima i telekomunikacijama.\nTako je firma Medlin Olbrajt „Olbrajt kapital menadžment“ pokušala neprijateljsko preuzimanje kosovske telekomunikacione kompanije PTK. Ta kupovina bi Olbrajtovoj donela 600 miliona dolara, piše Velman.\nMeđutim, otkriveno je da sestrinska kompanija Olbrajtove „Olbrajt stounbridž grup“ ima akcije u konkurentskoj kompaniji.\nOlbrajtova je optužena za pokušaj stvaranja monopola i morala je da se povuče iz posla, ali je ipak izvukla profit od deset miliona dolara.\nPoslednje pojavljivanje Olbrajtove u javnosti pre kampanje za Hilari Klinton bilo je promocija njene knjige u Pragu, kada ju je grupa aktivista optužila za ratne zločine protiv Srbije.\nOlbrajtova je na njih histerično vrištala i okarakterisala ih kao „odvratne Srbe“.\nHilari Klinton je u više navrata imala problema da objasni zašto je podržala Bušov rat u Iraku, sada stoji rame uz rame sa ratnim zločincem, a pokušava da se predstavi američkom narodu kao feministička ikona. Posebno mesto u paklu, zaista — zaključuje svoj blog Nejtan Velman.\nOVA ŽENA STOJI IZA PAKTA PROTIV SRBIJE! ISTINA IZAŠLA NA VIDELO!\nŠOKANTNO! Otkriveno ko je slao pakete-bombe Klintonu i Obami!?\nNova pretnja: Amerika i zvanično promenila „državnog neprijatelja broj 1“\nAmerički novinar Nejtan VelmanHilari Klintonvesti„Madlenin rat“\nTači dobio oštre kritike od Sebastijana Kurca!\nŠTA AKO POBEDI: Donald Tramp bacio u paniku svetske moćnike i grupu Bilderberg!


ATT OBRT ZA ELEKTROINSTALACIJE, VL. ANTUN TERZIĆ - Naše Usluge Poslovni Vodič\nATT OBRT ZA ELEKTROINSTALACIJE, VL. ANTUN TERZIĆ\nProfesionalne usluge postavljanja električnih instalacija, stručne usluge montaže, servisa i održavanja klimatizacije, ventilacije i grijanja, kvaliteta i garancija na izvedbu radova, zadovoljni klijenti\nVi ste ovdje: Home / Stavke / ELEKTROINSTALACIJE, ELEKTRIČAR / ATT OBRT ZA ELEKTROINSTALACIJE, VL. ANTUN TERZIĆ\nATT je obrt specijaliziran za profesionalne i pouzdane usluge postavljanja električnih instalacija, te pružaju isključivo stručne usluge montaže, servisa i održavanja klimatizacije, ventilacije i grijanja.\nObrt je dostupan za sve fizičke i pravne osobe, a prepoznat je kod klijenata upravo po kvaliteti izvedbe radova i garancije na izvedbu. Stručan kadar djelatnika na raspolaganju je za sve upite i konkretna rješenja oko provedbe instalacija te ulažu maksimalno zalaganje kako bi udovoljili potrebe svojih klijenata.\nATT pruža iskustvo s preko 17 godina u poslovanju, stručnost i profesionalan pristup pridaju svakom klijentu pojedinačno uz maksimalno zalaganje za sve navedene usluge. Uz brojne zadovoljne klijente preporuka su svim budućim poslovnim partnerima.\nUlica kralja Dmitra Zvonimira 15 , 35400 Nova Gradiška\nAntun Terzić, vlasnik


Jahorina i Trebević - Ljubo Mihić\ntvrd povez, 418 strana\nBruce Lee metoda borbe - 1. Osnovne vežbe\nmeki povez, 127 strana\n~RUKA ANĐELA Željko Pržulj\nRUKA ANĐELA Željko Pržulj lepo ocuvana, na zadnjoj korici se delimicno odlepila folija (mek povez i plastificirana) Žanrovi: Istorijski, Domaći pisci Izdavač: Novosti Broj strana: 702 Pismo: Ćirilica Format: 24 cm Opis Sudbina familije Vujičić, starog Todora, njegovih pet sinova i kćerke, iz Unukovića podno Treskavice, u Velikom ratu, tema su romana `Ruka anđela`. Ovo je četrnaesta knjiga Željka Pržulja, autora iz Srpskog Sarajeva, istorijski roman epskih razmera o sudbini srpskog življa iz Bosne od Sarajevskog atentata do formiranja prve Jugoslavije. Požar rata razbacao je junake Pržuljeve knjige na frontove od Drine, Cera, Kolubare i Mojkovca do Solunskog fronta. Ratuju i bore se od italijanskih Alpa do Dobrudže. Robuju u logorima Doboja, Arada, Terezina... Na kraju ostaje u životu samo jedan junak, Mili Vujičić, dovoljan da nastavi lozu Vujičića i `pripremi ljudski materijal` za ratove koji slede 1941. i 1992.\nNolit/Za čoveka, Difren\nZa čoveka, Difren veoma lepo očuvana Nolit Beograd 1973 , ‘’ U ovom ogledu želimo prikazati antihumanizam koji je svojstven savremenoj filozofiji, i da, suprotstavljajući se toj filozofiji zastupamo osnovnu ideju filozofije koja bi vodila računa o čoveku’’ , biblioteka Sazvežđa , mek povez,latinica,341 strana\nDr Momcilo Milisavljevic - MARKETING\n1979 beograd 611 strana mek povez dobro ocuvano svega par recenica podvuceno u knjizi\nVOLJA ZA MOĆ - Friedrich Wilhelm Nietzsche\nPokušaj prevrednovanja svih vrijednosti\nBroj stranica:\t498\npovez:tvrdi, zaštitni omot


O ovom fudbalskom potezu se priča... Tanka je linija između sjaja i očaja, majstora i dunstera. Upravo “panenka” može da Vas digne u nebesa ili grubo tresne i razbije o pod.\nVratimo se 40 godina u nazad. “Potkopavanje” lopte na ovaj lucidan način prvi put je videla publika na beogradskoj “Marakani” davne 1976. godine. Igralo se finale Evropskog prvenstva a snage su odmeravale Čehoslovačka i Zapadna Nemačka. U centru pažnje našao se legendarni Antonin Panenka.\nO šampionu Starog kontinenta tada su prvi put odlučivali penali. Sedam igrača je pogodilo, pogrešio je Uli Henes. Čehoslovačku je samo jedan gol delio od velikog slavlja. A onda je loptu uzeo on. I uradio je nešto što niko nije mogao da ni zamisli. Zaleteo se, golman se bacio u stranu, a on je lagano potkopao loptu. Ovaj udarac promenio je istoriju fudbala.\n- Ponosan sam na taj udarac, ali malo mi smeta što je zbog njega zaboravljeno sve ostalo što sam postigao u karijeri. Da mi udarac u finalu nije uspeo, da sam promašio, verovatno bih sledećih 30 godina radio na traci u fabrici. A možda bi i tadašnji komunistički režim pomislio da sam se rugao narodu... I ne bih se dobro proveo. Sve je počelo iz opklade sa golmanom Hruškom, naučio sam tako da šutiram zbog piva i čokolade u koje smo se kladili - otkriva tajnu svoje magije Antonin Panenka.\nČeh je dao težak zadatak svima. Za pravu “panenku” potebno je mnogo magije.\nAko se odlučite za “panenku” a niste baš sigurni u sebe, velike su šanse da ispadnete smešni.\nFudbalska reprezentacija Čehoslovačke


Psiholog otkriva kako da se sreća zalepi za vas | Luftika\nPsiholog otkriva kako da se sreća zalepi za vas\nRičard Vajsman je jedan od savremenih psihologa koji je dospeo na svetsku listu najuticajnijih. Ovaj neobičan čovek osim što se bavi naukom i profesor je na univerzitetu, bio je i mađioničar, izučavao je paranormalno, a njegov Youtube kanal Quirkology je fenomenalan miks videa u kojima Vajsman objašnjava pratiocima kako da pobede u opkladama na najrazličitije načine.\nVajsman je napisao nekoliko bestselera s tematikom popularne psihologije koje su prevedene na preko 30 jezika, a na Twitteru ga prati 144.000 ljudi.\nSvojevremeno ga je jako zanimalo zašto su neki ljudi veći srećnici od drugih, pa je počeo da analizira tu pojavu. Prenosimo vam šta je otkrio.\n– Pre deset godina sam proučavao sreću. Hteo sam da istražim kako na ljudske živote utiču slučajne prilike, imanje sreće, i to što su na pravom mestu u pravo vreme. Posle mnogobrojnih eksperimenata mislim da razumem zašto su neki ljudi veći srećnici od drugih i da li je moguće da imaš više sreće.\nDa bih započeo istraživanje, postavio sam oglas u novine i magazine i pitao ljude koji se konstantno osećaju baksuzno ili srećno da me kontaktiraju. Tokom godina oko 400 izvanrednih muškaraca i žena je volontiralo u mom istraživanju – od 18-godišnjeg studenta do 84-godišnjeg knjigovođe u penziji.\nDžesika, 42-godišnja forenzičarka je tipična osoba iz grupe srećnika.\n– Imam posao iz snova, dvoje divne dece i super muškarca kog jako volim. Zapanjujuće je što kada se osvrnem iza sebe, shvatam da sam imala sreće u svakom segmentu – kaže ona.\nPotpuna suprotnost je Karolin, 34-godišnja socijalna radnica, koja je tipičan predstavnik baksuzne grupe. Ona je magnet za nesreće. U jednoj nedelji je: izvrnula članak jer je naišla na rupu, povredila leđa pri padu i udarila kolima u rikverc u drvo na času vožnje.\nTakođe je bila nesrećna u ljubavi i osećala se kao da je uvek na pogrešnom mestu u pogrešno vreme.\nIntervjuisao sam ove volontere godinama, zamolio ih da vode dnevnike, popunjavaju upitnike i rade testove inteligencije, pozvao ih da učestvuju u eksperimentima. Otkrio sam da iako nesrećni ljudi ne znaju zašto imaju ili nemaju sreće, njihove misli i ponašanje jesu razlog toga koliko su srećni.\nSrećnici uvek prepoznaju prilike, dok baksuzni to ne rade. Izveo sam prost eksperiment da bih otkrio da li do toga dolazi zbog njihove sposobnosti da uoče takve prilike.\nEksperiment s novinama\nDao sam i jednoj i drugoj grupi novine i tražio im da ih pogledaju i kažu mi koliko fotografija ima u njima. U proseku, ljudi koji nemaju sreće su prebrojavali fotografije oko dva minuta, a srećni par sekundi. Zašto? Zato što je na drugoj strani novina pisalo: “Prestanite da brojite. U novinama su 43 fotografije.”\nPoruka je bila na pola strane, velikim slovima. Bukvalno je bola oči, ali ljudi koji nemaju sreće su je promašili, dok su je ovi drugi primetili.\nDa bi bilo još zabavnije, stavio sam i drugu veliku poruku na polovinu novina: “Prestanite da brojite. Recite vođi eksperimenta da ste videli ovo i osvojite 250 funti.” Opet su nesrećni ljudi propustili priliku jer su bili prezauzeti brojanjem fotografija.\nTest ličnosti je otkrio da su nesrećni generalno mnogo napetiji od srećnih, a istraživanje je pokazalo da anksioznost ometa sposobnost čoveka da primeti neočekivano.\nU jednom eksperimentu od njih smo tražili da prate tačku koja se kreće po sredini monitora. Bez upozorenja, velike tačke bi povremeno zasvetlele na ivici monitora. Skoro svi učesnici su primetili te velike tačke.\nOnda je sve ponovljeno sa drugom grupom ljudi, kojoj je ponuđena velika novčana nagrada za pažljivo posmatranje centralne tačke, što je unosilo dodatnu nervozu. Fokusirali su se na centralnu tačku i više od trećine je propustilo veliku tačku kada bi se pojavila na ekranu. Što su pažljivije gledali, manje su videli.\nTako je i sa srećom.\nNesrećni ljudi propuštaju šanse jer su previše fokusirani na gledanje nečeg drugog. Odlaze na žurke s namerom da nađu partnera, ali propuštaju priliku da steknu dobre prijatelje. U novinama traže određenu vrstu posla i propuštaju drugu vrstu poslova. Ljudi koji “imaju sreće” su opušteniji i otvoreni, pa zato vide šta sve postoji umesto da gledaju samo ono što traže.\nMoje istraživanje je otkrilo da srećnici privlače sreću kroz četiri osnovna principa. Imaju veštinu da kreiraju i primećuju prilike, donose dobre odluke slušajući svoju intuiciju, prave samoispunjujuća predviđanja kroz pozitivna očekivanja i usvajaju promenljiv stav kojim transformišu loše situacije u dobre.\nŠkola za sreću bez ponavljača\nPitao sam se da li ova četiri principa mogu da povećaju taličnost koju ljudi mogu da prenesu na svoje živote. Da bih to otkrio napravio sam “školu za sreću” – jednostavan eksperiment.\nZamolio sam grupu srećnih i nesrećnih dobrovoljaca da meseca dana rade vežbe koje su napravljene da bi im pomogle da misle i ponašaju se kao osobe koje privlače sreću. Te vežbe su im pomogle da primete dobre prilike, slušaju svoju intuiciju, očekuju da im se desi nešto lepo i postanu otporniji na loše stvari.\nPosle mesec dana su se vratili i opisali su šta se desilo. Rezultati su zapanjujući: 80 odsto ljudi je bilo srećnije, zadovoljnije i što je možda najvažnije – imali su više sreće. Uzmite za primer Kerolin s početka ovog teksta – kada je diplomirala u “školi za sreću”, položila je vožnju posle tri godine pokušaja, više nije imala nezgode i ojačala je samopouzdanje.\nPostoje tri lake tehnike koje mogu da pomognu:\nNesrećni ljudi ne prate intuiciju kada donose odluke, dok srećni prate svoj “njuh.” Srećni ljudi sagledavaju različite opcije i strane umesto da samo prate racio. Mislim da im to pomaže jer “osećaj” ima ulogu alarma – razlog da se odluka pažljivo razmotri.Nesrećni ljudi su navikli na rutinu. Oni svaki dan istim putem idu na posao i pričaju s istom vrstom ljudi na žurkama. Za razliku od njih, ljudi koji imaju sreće, pokušavaju da unesu raznovrsnost u život. Na primer jedna osoba je opisala kako je mislila na neku boju dok je išla na žurku i kada je stigla, upoznala se sa ljudima koji su nosili tu boju. Takva vrsta ponašanja poboljšava šansu da će vam se ukazati razne prilike.Ljudi koji imaju sreće pokušavaju da vide pozitivnu stranu i u lošim situacijama. Zamišljaju kako je sve moglo da bude još gore. U jednom razgovoru, volonter koji je imao sreće je stigao s nogom u gipsu, i opisao je kako je pao niz stepenice. Pitao sam ga da li i dalje misli da ima sreće, a on je razdragano rekao da je još veći srećnik nego pre. Kako je objasnio – mogao je da slomi vrat.\nŠta treba da radite pola sata svaki dan da biste bili srećni\noznakemoderna psihologija psiholog psihologija sreca srecan zivot twitter


Okončan jednodnevni interaktivni program edukacije za praktičare iz JLS\nSarajevo, 26. oktobar - Jučer je Agencija za državnu službu Federacije Bosne i Hercegovine (ADS FBiH), u okviru BaCID projekta kojeg finansira Austrijska razvojna agencija, realizirala jednodnevni interaktivni program edukacije za praktičare iz jedinica lokalne samouprave (JLS) koji rade na poslovima planiranja i realizacije aktivnosti u oblasti upravljanja ljudskim resursima.\nRadionicu je prigodnim uvodnim izlaganjem otvorio direktor ADS-a FBiH Refik Begić.\n-Danas ćemo razmijeniti informacije između praktičara iz državne službe BiH i voditelja radionice koji nam dolaze iz Austrije i Slovačke. Zaključci sa ove radionice bi trebalo da predstavljaju osnovu za daljnju razradu podzakonskih propisa koji uređuju ovu oblast - konstatirao je direktor Begić.\nOn je posebno potcrtao uspjeh koji je ADS FBiH postigla u jačanju Sistema obuke za jedinice lokalne samouprave.\nCilj održavanja edukacije je bio razmjeniti informacije sa ekspertima iz Slovačke i Austrije u vezi sa primjenom modela povezanosti ocjenjivanja službenika i stručnog usavršavanja, kroz uvođenje okvira kompetencija. Na radionici su predstavljeni primjeri i najbolje prakse koji se koriste u zemljama EU, a sve u cilju unapređenja stanja u Federaciji BiH, uz preporuku SiGMA stručnjaka.\nPredavači su bili Katarina Staronova, Michal Sedlacko i Julia Dahlvik.


Značaj organske ishrane za zdravlje ljudi - Sjajne Vesti\nAutor Jelena Martinović 03.11.2015 Nema komentara\nOBRAZOVANJE, MEDICINA, ISTRAŽIVANJA, EDUKACIJE\nSJAJNE VESTI O ZDRAVOJ ORGANSKOJ ISHRANI\nSredina u kojoj živimo, vazduh koji udišemo, vodu koju pijemo i hranu koju unosimo u svoj organizam iz godine u godinu poprimaju veliki broj štetnih materija. Višegodišnje zagađenje vode, zemljišta i vazduha dovelo je do lošijih uslova za život čoveka. Ogroman broj štetnih materija čovek unese prvenstveno hranom, čime postepeno narušava svoje zdravlje.\nDa bi se sačuvalo zdravlje i da bi se životni vek današnjeg čoveka produžio, svakako je potrebno uraditi korekcije u svakodnevnom životu a najvažnije napraviti korekciju u svojoj ishrani.\nHrana današnjice je na dosta nižem nivou od hrane koja se koristila pre oko 50 godina. Nivo vitamina u voću i povrću je dosta smanjen, ubrizgavaju se razna hormonska sredstva i antibiotici životinjama namenjenih za ishranu ljudi, zatim upotreba pesticida i raznih hemijskih supstanci. Sve ovo zvuči zabrinjavajuće ali dovoljno da čovek razvije svest o tome kako bi trebalo uraditi neke promene za svoje zdravlje i kvalitetan život.\nPrvenstveno, treba da se obrati pažnja na to da sva hrana proizvedena u takvim uslovima kao što su današnji dovodi do ozbiljnog oštećenja zdravlja. Glavni faktor za opšte zdravlje i zdravu ishranu čoveka je upotreba namirnica bez svih tih štetnih sastojaka. Namirnice bez štetnih sastojaka svakako pripadaju organskoj hrani.\nSvi smo negde, nekad čuli za Organsku hranu što nas većinu asocira zapravo na termin zdrava hrana. Za sve one koji bi želeli da znaju šta je zaista organska hrana evo nekih osnovnih podataka o tome.\nU organsku hranu spadaju sve one namirnice koje su proizvedene po ekološkim principima sa korišćenjem metoda koje isključuju sve veštačke dodatke, dakle bez hemijskih đubriva, pesticida i koja ne sadrži genetski modifikovane orhganizme a takođe nije tretirana zračenjem, industrijskim rastvaračima ili hemijskim prehrambenim aditivima, uz poštovanje zakona prirode i zdravlja ljudi.\nHrana proizvedena na ovakav način treba da bude satavni deo života svakog pojedinca. A da bi ovakva hrana bila proizvedena u uslovima koji je čine zdravom neophodno je da bude uzgojena na zdravom zemljištu i ekološki ispravnim uslovima. Shodno tome proizvodnjom organske hrane bavimo se i očuvanjem okoline u kojoj se uzgaja.\nOrganski proizvođači ulažu mnogo truda u to da njihova hrana ne bude samo organska već i bezbedna i da ima vrhunski kvalitet. Voće i povrće, organski uzgajano, se veoma razlikuje od obično proizvedenog i to u intezivnijem i boljem mirisu i ukusu. Zatim, organski uzgajane životinje hranjene raznovrsnom organskom hranom, imaju prirodan ukus mesa koje daje više nutritivnih vrednosti nego ono dobijeno od životinja koje su hranjene sa hranom punom aditiva i sastojcima od kojih se veštački dobija masa.\nDa rezimiramo, organski proizvodi se značajno razilikuju od uobičajeno proizvedenih po smanjenom sadržaju zagađivača (pesticidi i teški metali) i potencijalnih kancerogenih nitrata, potpunom nedostatku aditiva, konzervanasa, emulgatora, veštačkih boja i aroma, antibiotika, hormona, lekova i GMO.\nJoš jedna rečenica koju smo sigurno makar jednom čuli od naših roditelja ili bake i deke je baš ova „Ovo meso ne miriše kao nekad, a nema ni ukus…“ ili recimo „Znaš li pre jabuku kad prerežeš čitava kuća miriše a sad ništa…“\nOrganski proizvodi imaju upravo taj zaboravljeni miris i taj zaboravljeni ukus koji su nekada imale namirnice koje smo jeli kada smo bili deca i koje su godinama koristili naši roditelji, bake, deke …\nZnačaj organske hrane je u povećanoj biološkoj i nutritivnoj vrednosti jer ima povećan sadržaj vitamina, minerala (kalcijum, magnezijum, gvožđe), omega 3 masnih kiselina i antioksidanata, povećann sadržaj proteina u pojedinim namirnicama.\nOrganski proizvodi se prepoznaju po postavljenom znaku sa natpisom Organski proizvod. Ovaj znak garantuje da je proizvod prošao proces kontrole i da je sertifikovan u skladu sa strogim regulativama od strane sertifikacionog tela kontrolisanog od strane Ministarstva poljoprivrede, trgovine, šumarstva i vodoprivrede.\nDakle, organsko za zdrav život!\nZa sve one koji žele da se bave organskom proizvodnjom i da još detaljnije znaju o ovoj vrsti ishrane, informacije mogu naći na internet stranicama raynih sajtova koji se time bave.\nZA ZDRAV ŽIVOT!\ntop vesti, sjajne vesti, hrana, zdrav zivot, zdrava ishrana, zdrava hrana, organska hrana, zdravlje ljudi\nZnačaj organske ishrane za zdravlje ljudi postavio Jelena Martinović 03.11.2015


Senza The Inn Resort & Spa Hotel - Barcino Tours\nHotel Senza The Inn Resort & Spa nalazi se na 15km od centra Alanje, u regiji Turkler. Od aerodroma u Antaliji je udaljen oko 100km. Hotel se preporučuje za porodičan odmor zbog svojih sadržaja i ima odličan odnos cene i kvaliteta.\nU okviru hotela nalaze se otvoreni i zatvoreni bazeni za odrasle i decu, tobogani, dnevne i večernje animacije (show programi, aktivnosti na plaži i bazenu, večernji program..), spa centar (besplatno se koriste parno kupatilo i sauna), tretmani lica i masaže se posebno plaćaju, fitnes centar, mini club za decu od 4 – 13 godina, teniski tereni. Wi-Fi se posebno doplaćuje. Dodatno se plaćaju: osvetljenje teniskih terena, sportovi na vodi, shopping centrar i sve ostalo van koncepta.\nHotel poseduje privatni deo na plaži koji je peščano – šljunkovit i dolazi se podzemnim tunelom. Ležaljke i suncobrani su besplatni na korišćenje. Plaža je udaljena oko 400m od hotela, ali redovno saobraća shuttle bus koji je besplatan za goste hotela.\nHotelska usluga je Ultra All Inclusive – samoposluživanje na bazi švedskog stola u glavnom restoranu, 2 a’la carte restorana – riblji i turski, više barova u okviru hotela i na plaži (snack bar na plaži radi od 10h – 17h), domaća alkoholna i bezalkoholna pića, popodnevnu užinu, kolače, čaj, sladoled u određeno doba dana.. Posebno se doplaćuju: flaširana pića, sveže ceđeni sokovi i sve ostalo van koncepta.\nSve sobe sadrže centralnu klimu, balkon, fen, SAT TV, mini bar (svakodnevno se dopunjuje), Wi-Fi internet (uz doplatu), telefon, fen, kupatilo sa tuš kabinom.


Twitter: Ceca najavila koncertnu turneju : Crveni tepih\nTwitter: Ceca najavila koncertnu turneju\nCeca Ražnatović pre dva dana počela je da koristi tviter kao sredstvo komunikacije sa fanovima i već uveliko koristi ovu društvenu mrežu za najavu novih akcija. Njen poslednji tvit zapravo je najava koncertne turneje o kojoj se uveliko priča, a koja bi trebalo da počne po pevačicinom napuštanju kućnog pritvora 22. februara.\nZahvaljujući se brojnim fanovima koji su joj poželeli dobrodošlicu na tviter, Ceca je najavila: - Uskoro možete očekivati datume zakazanih koncerata. Jako im se radujem! Posebno jer ću prvi put pevati pesme sa albuma “Ljubav živi”.


Izgradnja zbirki u specijalnoj knjižnici – primjer knjižnice KBC Sestre milosrdnice | Repozitorij Kliničkog bolničkog centra Sestre milosrdnice\nNa: Izgradnja, upravljanje i evaluacija zbirki. Zagreb, Hrvatska, 2019. urn:nbn:hr:220:153740\nBrodarec, Antonija; Ramljak, Gordana\nBrodarec, A. i Ramljak, G. Izgradnja zbirki u specijalnoj knjižnici – primjer knjižnice KBC Sestre milosrdnice [PowerPoint prezentacija]. Preuzeto s https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:220:153740\nBrodarec, Antonija i Gordana Ramljak. "Izgradnja zbirki u specijalnoj knjižnici – primjer knjižnice KBC Sestre milosrdnice." Izgradnja, upravljanje i evaluacija zbirki, 12.04.2019.-12.04.2019., Zagreb, Hrvatska. Prezentacija. https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:220:153740\nBrodarec, Antonija i Gordana Ramljak. "Izgradnja zbirki u specijalnoj knjižnici – primjer knjižnice KBC Sestre milosrdnice." Prezentacija sa skupa Izgradnja, upravljanje i evaluacija zbirki, Zagreb, Hrvatska, 12.04.2019.-12.04.2019. https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:220:153740\nBrodarec, A. i Ramljak, G. 'Izgradnja zbirki u specijalnoj knjižnici – primjer knjižnice KBC Sestre milosrdnice' [Prezentacija], Izgradnja, upravljanje i evaluacija zbirki. 12.04.2019.-12.04.2019. Preuzeto s: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:220:153740\nBrodarec A, Ramljak G. Izgradnja zbirki u specijalnoj knjižnici – primjer knjižnice KBC Sestre milosrdnice. [Prezentacija] [pristupljeno 30.09.2020.] Dostupno na: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:220:153740\nA. Brodarec i G. Ramljak, "Izgradnja zbirki u specijalnoj knjižnici – primjer knjižnice KBC Sestre milosrdnice", prezentirano na: Izgradnja, upravljanje i evaluacija zbirki, Zagreb, 12.04.2019.-12.04.2019. Dostupno na: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:220:153740\nZa citiranje koristite ovu mrežnu adresu: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:220:153740\nNaslov (hrvatski) Izgradnja zbirki u specijalnoj knjižnici – primjer knjižnice KBC Sestre milosrdnice\nDatum i vrijeme pohrane 2019-09-18 08:08:10


Epidemiolog Petrović: Delta-soj će se preko leta ‘pritajiti‘, prenosiće ga deca i na taj način će održavati virus do jeseni. A onda će krenuti novi talas... - Kako Narod Kaže\nautor KnK 21.06.2021, 07:24 2k Pregleda\nDok Velika Britanija zbog porasta broja novozaraženih koronavirusom odlaže dalje ublažavanje mera za mesec dana, a sa skokom zaraženih suočava se i Rusija, Francuska je došla na “zelenu granu” s manje od 2500 novih slučajeva dnevno.\nIako broj zaraženih opada i u Srbiji, pitanje je – treba li se plašiti povratka “eksplozije” virusa na jesen?\nEpidemiolog Radmilo Petrović kaže da u Velikoj Britaniji, čija je Vlada prijavila 11.007 novozaraženih, što je najveći dnevni broj od 19. februara, prevladava novi, delta-soj virusa koji je nešto zarazniji od prethodnih sojeva i podseća da je vakcinacija i dalje osnovna mera u zaštiti od širenja epidemije, pišu Novosti.\nOn napominje da je tačno da u Europi generalno, a naročito u Srbiji opada broj obolelih, ali kako kaže, postoji nešto što je ipak zabrinjavajuće i ukazuje na to da još nije došao trenutak za opuštanje.\n– Kod nas sve polako ide nabolje, međutim taj broj opada i u susednim zemljama koje imaju nekoliko puta manji obuhvat vakcinacije i manji postotak vakcinisanih nego mi. To znači da sveobuhvatna vakcinacija u Srbiji nije jedini faktor koji utiče na pad broja novoobolelih, pa to što na pad broja zaraženih u Europi i kod nas očigledno deluje još nešto osim vakcinacije, a što je za sada nepoznato, jeste nešto što me muči i zabrinjava – kaže Petrović.\n– Ako kod nas dođe taj delta-soj virusa, on će preko leta tavoriti, biti nevidljiv kod tinejdžera i dece školskog uzrasta koja će se asimptomatski zaražavati i dalje prenositi lanac infekcije od jednog do drugog. Oni će, dakle, održavati, “čuvati” virus do jeseni, a kada dođe hladnije vreme, sezona grejanja i kada se đaci skupe u učionicama, a studenti na fakultetima, onda će najverojatnije krenuti novi talas i povećanje broja obolelih. Naravno, nadamo se da će taj talas biti daleko manji od prethodnih – navodi Petrović.\nEpidemiolog kaže da ga čudi da je u Srbiji dozvoljena tolika sloboda u zatvorenom prostoru, koji je i dalje glavno mesto gde se virus prenosi.\n– Na otvorenom prostoru takoreći se ništa ne može preneti, jer je temperatura visoka, vlažnost mala, a virus razređen. Ali, mislim da mere u zatvorenom prostoru trebaju biti puno rigoroznije, dakle manji broj ljudi, obvezno sa maskama i fizičkom distancom i na ograničen broj sati – ocenjuje Petrović.\nPrema njegovim rečima, broj obolelih koji se dnevno evidentira u Srbiji treba pomnožiti s pet, tim pre jer je broj asimptomatskih slučajeva sve veći.\n– Pet puta više imamo onih koji su zaraženi, pet puta više imamo onih koji “seju” virus, a on zahvata ove koji nisu imuni i nisu vakcinisani. Zato verujem da su rigoroznije mere i dalje neophodne kako nam se ne bi ponovila situacija iz 2020. godine – ukazuje Radmilo Petrović.\nPrethodni članak OGLASIO SE HELIKOPTERSKI SERVIS REPUBLIKE SRPSKE: Evo je ko je leteo u Beograd po Cecu Ražnatović kako bi pevala s Dodikom na svadbi\nSledeći članak Hoće li na čelo jedne od najmoćnijih zemalja EU doći Marine Le Pen?


Arbitraža - Advokat Banjaluka\nSvi smo svjedoci svakodnevnih povika kako je pravosuđe sporo, a pravda nedostižna zbog predugog čekanja na presude.\nBez želje da ovim tekstom ulazim u način rada sudova, ono što moramo da uočimo jeste da nismo ni napravili mogućnosti da im olakšamo posao i rasteretimo ih.\nVrlo jednostavno, napraviti kvalitetne pravne okvire za unutrašnju arbitražu u Republici Srpskoj.\nKako arbitraža pomaže?\nArbitraža omogućava licima koja stupaju u ugovorni odnos da ugovore nadležnost arbitraže za sve sporove proistekle iz njihovog ugovora. Tada, u slučaju da do spora i dođe, čitav postupak se riješava pred ugovorenom arbitražom, a ne pred redovnim sudom. Arbitraže su, po pravilu, mnogo brže, ali istovremeno i koštaju više jer se finansiraju od uplata iz sporova.\nLogično se zaključuje da arbitražu neće koristiti sva lica koja zaključuju ugovore, nego samo pojedini subjekti u privrednom poslovanju.\nDakle, u slučaju sporova proisteklih iz ugovora u privredi, arbitraže bi trebalo da doprinesu bržem dolaženju do konačne odluke i izvršne isprave.\nIstini za volju, u Republici Srpskoj već postoje određene odredbe kojima se uređuje postupak arbitraže. Tako Zakon o parničnom postupku u glavi XXX propisuje ugovaranje i postupak arbitraže. Takođe, Zakon o privrednoj komori uspostavlja Arbitražu i Spoljnotrgovinsku arbitražu pri Privrednoj komori RS.\nMeđutim, ono što ovi zakoni ne mogu da regulišu jeste, npr. mogućnost osnivanja privatnih arbitražnih centara. Zakon o parničnom postupku je procesni zakon i njime ne mogu da se regulišu pitanja osnivanja i uređenja ovih centara, a Zakon o privrednoj komori je akt kojim se uređuje samo rad i organizacija Privredne komore RS. Dakle i pored sve volje da se detaljno reguliše ovo pitanje, to nije moguće bez posebnog zakona.\nArbitražni postupak, kako ga reguliše Zakon o parničnom postupku, je nedovoljno uređen, samim tim nesiguran i neprivlačan za poslovne subjekte. Zaista, kada se razmisli o tome, rijetko ko bi se usudio da za rješavanje spornih pitanja proisteklih iz ugovora određuje posebne arbitre, fizička lica, uređuje mjesto i način vođenja postupka kao i sva druga bitna pitanja.\nU tom slučaju, svi će se radije opredijeliti za redovne sudove gdje ne moraju da se brinu o svim ovim pitanjima. Privatni arbitražni centri bi ipak davali mnogo veći stepen sigurnosti, garantovali stručnost prilikom rješavanja sporova, gradili reputaciju, imali stalnost arbitara koji rješavaju postupak i svakako bili primamljivija opcija za ugovorne strane od arbitražnog postupka kako ga propisuje Zakon o parničnom postupku.\nOdredbe u Zakonu o parničnom postupku nisu loše, samo su nedovoljne. Nije ni bilo za očekivati da se jedno tako složeno pitanje može urediti procesnim zakonom, ali je svakako pohvalno što se razmišljalo u tom pravcu. Sada je red na sljedeći korak.\nZemlje okruženja već imaju zakone o arbitraži\nSrbija, Crna Gora i Hrvatska već uveliko imaju zakone o arbitraži kojima, na manje-više sličan način, uređuju ovo pitanje. Ono što je bitno jeste da je pitanje arbitraže u ovim zakonima obrađeno mnogo detaljnije, da je postupak arbitraže mnogo jasnije propisan i da je definisan krug lica koja mogu biti arbitri, mogućnost osnivanja privatnih arbitražnih centara itd.\nNaravno da je potrebno vrijeme da ovaj institut zaživi. Kod nas i pored toga što osnovne pretpostavke za ugovaranje arbitraže postoje, rijetki su primjeri da se subjekti u privredi odlučuju na ovaj vid rješavanja međusobnih sporova (autoru nije poznat niti jedan primjer).\nNo u međunarodnim poslovnim odnosima, arbitraža je nezamjenjiv institut i mnoge države imaju veliki priliv sredstava upravo zahvaljujući kvalitetnim arbitražnim centrima. Upravo to treba da nam bude ideja vodilja, svijetli primjeri iz razvijenog svijeta. Jasno je da može da funkcioniše, samo je bitno kakve temelje postavimo.\nKako funkcioniše unutrašnja arbitraža\nPreduslov je, kako smo već naglasili, da stranke u ugovoru unesu arbitražnu klauzulu kojom predviđaju da je za sve sporove nadležan arbitražni sud. Tom klauzulom stranke mogu odrediti koja arbitražna institucija će biti nadležna za njihov spor, ili odrediti mogućnost ad hoc arbitraže. U zavisnosti od toga, u samom sporu sude arbitri određenog arbitražnog centra ili lica koje same stranke imenuju. Naravno, broj arbitara je uvijek neparan.\nU slučaju da se taj spor pokuša riješiti na redovnom sudu, sud se mora oglasiti nenadležnim ukoliko tužena strana istakne prigovor nenadležnosti.\nPostupak se vodi na način kako to stranke odrede: ili same propišu unaprijed pravila postupka, ili, što je češće, upute na određena arbitražna pravila. Svaki arbitražni centar trebalo bi da ima svoja arbitražna pravila i ta pravila su često od presudnog uticaja prilikom izbora arbitražnog suda.\nKao i u sudskom postupku i u arbitraži postoje tužba i odgovor na tužbu, a i čitav postupak je najčešće jako sličan postupku pred redovnim sudovima (parničnom postupku). Po okončanju postupka donosi se arbitražna odluka koja, ako se ne ospori pred nadležnim sudom u zakonskom roku, predstavlja izvršu ispravu i na osnovu nje se može pokrenuti izvršni postupak. Domaća arbitražna odluka ima snagu domaće pravnosnažne sudske odluke i izvršava se u skladu sa odredbama zakona koji uređuje izvršni postupak.\nOsnovna i najočiglednija prednost postupka pred arbitražom je svakako brže okončanje postupka. To je ono što svi prvo pomisle kada se spomene arbitraža. Međutim, arbitraže imaju i druge potencijalne prednosti. Prije svega, arbitri mogu biti i lica koja nisu pravnici, što bi prilikom formiranja arbitražnog vijeća bilo od velikog značaja. Zamislite da u vijeću imate dva pravnika i jednog stručnjaka iz oblasti koja je predmet spora. Zar to ne bi olakšalo postupak, povećalo stručnost vijeća i dalo na težini konačnoj odluci? Takođe, prednost arbitražnih centara bi bilo lakše stvaranje ujednačene prakse. Ovo je svakako potencijalna prednost jer sve zavisi od rada samog centra, no svakako je lakše ujednačiti praksu u centru koji ima jedno sjedište, nego u redovnim sudovima koji imaju mnogo više sjedišta.\nŠta je prvi korak pred nama?\nPrvi korak je donošenje zakona o arbitraži. Nikada nisam predlagao ili zagovarao prepisivanje zakona od država iz okruženja, ali svakako da ovi zakoni mogu poslužiti kao orijentir našim zakonopiscima. Naravno da se odredbe Zakona o parničnom postupku RS koje se odnose na arbitražu moraju uobziriti prilikom izrade ovog zakona i mnoge čak i unijeti u tekst novog zakona.\nKlučne novine zakona o arbitraži morale bi biti u pogledu osnivanja privatnih arbitražnih centara od strane strukovnih udruženja i/ili udruženja građana, definisanje osnovnih pravila arbitražnog postupka i njegova načela, definisanje troškova arbitraže i mogućnosti finansiranja, način imenovanja arbitara i definisanje kruga lica koji mogu biti arbitri.\nKada uspostavimo kvalitetna pravila i temelje, onda nam predstoji period u kome će se ,,ispipavati teren“, te ozbiljnije efekte ne možemo očekivati brzo. No svako putovanje počinje prvim korakom. Smatram da bi trebalo razmisliti o ovome, ići u korak sa modernim tokovima i olakšati privredi i privrednicima da riješe sporove među sobom.\nInformacije o vašem slučaju\nSvoja znanja i iskustva primjenjujem kao samostalan advokat u Banjoj Luci, te klijentima pružam pravnu pomoć iz raznih oblasti prava i zastupam ih pred sudovima i upravnim organima.\nSvoje ideale pretočio sam u svoju advokatsku kancelariju i vođen geslom „stavi novčanik tamo gdje su ti usta“ odlučio sam da svoje znanje i ugled stavim u službu klijenata u želji da pružim kvalitetnu i profesionalnu uslugu.


Nikolaidis: Ako kaniš pobijediti, ne smiješ izgubiti :: Stav\nFolklor je u Crnogoraca postao bitniji od hjleba.Nas i nije nesto ,pa tancujemo kolca iz majcice Srbije i gramo sote.\nMnogi su podcijenili Vučića u prošlosti, Sve mu se može dodati, i ovo i ono, ali toliko je prefigan, lukav i sračunat, da mu tu malo ko može na crtu. Mislite da je došo da se pokloni Ristu R? Nije! Iskoristijo je priliku da doleti da se sam LIČNO uvjeri što se dešava. Odma se sasta sa Ž. I, i njuši.\n@Vladimir Evo,potpisujem se sa imenom i prezimenom.Pored minusa sto ti dadoh,meni nije jasno,a da li je tebi,ta omladina,ili omlatina,na koju se poziva VELIKI Matija Beckovic,,serpska,koja li je?Meni,a da li i tebi,vise se cuju na ,recimo,Dveri,Nasi,Srpska Desnica,1389.itd.Hoce li Dritana nosati oni


Mali sa misijom MMF-a: 'Srbija zabeležila bolje rezultate nego što je planirano'\nBeograd -- Ministar finansija Siniša Mali sastao se danas sa misijom Međunarodnog monetarnog fonda (MMF), koju prevodi šef misije Jan Кes Martejn.\nMali je istakao da je Srbija u prvom kvartalu ove godine zabeležila bolje rezultate nego što je to planirano budžetom za 2021. godinu. On je naglasio da je pad BDP-a u prvom kvartalu iznosio 0,5 odsto, što je bolji rezultat nego što je to očekivano, te da je ključan drugi kvartal, za koji se očekuje rast od preko 10 odsto u odnosu na isti period prošle godine. Time bi se dostigao projektovani godišnji rast od 6 odsto, a njemu će doprineti i veliki infrastrukturni radovi na kapitalnim projektima.\nMali kaže i da je nezaposlenost u prethodnoj godini iznosila 9 odsto, što je ogroman uspeh u uslovima ekonomske krize izazvane pandemijom virusa Covid-19, a posledica obimnog ekonomskog paketa mera za podršku privredi i građanima.\nOn je istakao i da je Srbija među najuspešnijim državama u Evropi i na svetu po broju vakcinisanih i revakcinisanih građana, što je ogroman uspeh i pomaže dalje otvaranje domaće ekonomije.\nSagovornici su razgovarali i o Strategiji za razvoj tržište kapitala, koja će, kako je istakao ministar, biti usvojena u trećem kvartalu ove godine. Prema njegovim rečima, to je jedan od apsolutnih prioriteta Ministarstva finansija i važan reformski cilj koji je dogovoren sa MMF-om.\nTakođe, tema onlajn susreta su bila i fiskalna pravila kao i unapređenje praćenja fiskalnih rizika. Mali i Кes Martejn su razgovarali i o novom aranžmanu sa tom međunarodnom finansijskom institucijom, a koji bi, kao i prethodni, bio isključivo savetodavnog karaktera, odnosno ne bi podrazumevao finansijsku podršku.


14/12/2016 Tekst ažuriran 10/03/2017 Komentara 0\nKalives je mirno turističko naselje južno od Poligirosa, koje se nalazi između prvog i drugog poluostrva Halkidikija. Udaljen je 65 km od Soluna, 12 km od mesta Nea Moudania, a sa druge strane 6 km od poznatog letovališta Gerakini.\nObala mesta se proteže na preko 5 km i doseže sve do plaže Gerakini.\nPlaža u Kalives je veoma duga, prostrana i peščano-šljunkovita, gužve nema nikada, a more je izuzetno čisto. U nekim delovima postoji i prirodan hlad. A kad poželite da odete malo dalje, na samo 15-ak kilometara udaljenosti se nalazi još jedna jako lepa, duga peščana plaža u mestu Nea Moudania.\nIz Kalives do ostalih mesta na Kasandri se takođe vrlo brzo stiže novim autoputem, a sa suprotne strane možete posetiti Metamorfosis (20 km), Nikiti (27 km) kao i ostale prelepe plaže Sitonije.\nU mestu Kalives još uvek nema masovnog turizma pa je stoga odličan izbor za one kojima je miran i opušten odmor prioritet. Ukoliko poželite muziku i organizovan deo plaže, na samom kraju mesta se nalazi veliki beach bar Pasir koji nudi razna osvežavajuća pića, sladolede, brzu hranu i mogućnost odbojke na pesku. Tokom vikenda ovaj beach bar je veoma posećen od strane Grka.\nKalives sadrži dve taverne, dva kafe bara, a veliki supermarket Marinopoulos se nalazi pored samog ulaza u mesto.\nKalives je Halkidiki kakav pamte naši roditelji: prirodan i nekomercijalizovan. Sa izuzetkom novoizgrađenog luksuznog hotela Princess Blue Lagoon, srećom zaobišli su ga ambiciozni građevinski projekti. Stanovništvo i dalje većinski čine grčki gastarbajteri.\nJedno je od malobrojnih primorskih mesta u ovom delu Grčke gde dan i dalje traje 24h, gde nema agresivne neo-folk buke i trčanja za zauzimanjem ležaljki.\nU ovom regionu nalazio se i antički grad Mikiverna, kao i praistorijsko naselje Molivopirgos. Νаselje je dobilo ime po kolibama koje su pravili Poligirini (stanovnici Poligirosa) kako bi mogli da odbrađuju zemljište. Nekada davno u ovom mestu stanovnici su se bavili i izradom svile i još od davnih vremena bave se uzgojom maslina.\nNašu preporuku za smeštaj u Kalives pogledajte ovde.\nStudentski život u Solunu


BiH: Greta Green proizvoditi će gorivo od starih guma – Vaš obnovljivi izvor informacija – Energis\nKompanija Greta Green iz Viteza podnijela je zahtjev za izdavanje okolišne dozvole za postojenje za recikliranje otpadnih autmobilskih guma. Investitor planira graditi pogon u industrijskoj zoni Vitezit u Vitezu, a recikliranjem starih guma proizvodilo bi se dizel gorivo, benzin, teška ulja, karbon, žica i drugi proizvodi koji se mogu dobiti recikliranjem starih guma, piše Radio Vitez\nFirma je podnijela zahjev za okolišnu dozvolu Federalnom ministarstvu okoliša i turizma, a u njemu se ističe da bi proizvodni proces bio ekološki čist, bez emisije otpadnih plinova (otpadni plinovi se ponovo procesuiraju i filtriraju), bez otpadnih materijala i nus produkata. Cjelokupan proizvodni proces bi reciklirao 98% uporebljivog materijala.\nPostrojenje je opremljeno suvremenom i efikasnom opremom za zaštitu okoliša, koju čine sistem za uklanjanje prašine, za spaljivanje otpadnog plina i sistem za prečišćavanje ulja, navodi se u zahtjevu na stranici Ministarstva.


Napad u Sarajevu: Dvadesetpetogodišnji mladić uboden nožem - Klix.ba\n25.6.2015. u 11:59\nDvadesetpetogodišnji mladić iz Sarajeva teško je povrijeđen nakon što su ga za sada nepoznate osobe najprije napale, a potom i ubole nožem u predjelu abdomena.\nDo incidenta je došlo u Kranjčevićevoj ulici. Dvojica muškaraca su najprije fizički nasrnula na mladića da bi odmah potom posegnuli za nožem te uboli B. J. u predjelu stomaka. Napadači su pobjegli, a povrijeđenom je pomoć ukazana na KUM-u Univerzitetskog kliničkog centra u Sarajevu.\n"Pacijent je primljen sa jednom ubodnom ranom u predjelu abdomena te je nakon ukazane ljekarske pomoći smješten na Kliniku za abdominalnu hirurgiju", kazala je za Klix.ba Muamera Šehić, glasnogovornica KCUS-a u Sarajevu.\nO cijelom slučaju je obaviješten tužilac Kantonalnog tužilaštva u Sarajevu. Uviđaj su obavili policijski službenici MUP-a Kantona Sarajevo, koji nastavljaju rad na rasvjetljavanju i dokumentovanju navedenog krivičnog djela, identifikaciji i pronalasku izvršilaca.\nMUP KS UKCS\nDunja Mijatović na Deutsche Welle forumu: Propaganda je ružan ožiljak na licu novinarstva\n25.06.2015. u 12:06\n25.06.2015. u 11:46


Staze i bogaze | Maljen (bajkerski krug oko Divčibara, 57 km)\nPočetna 2009 новембар 17 Maljen (bajkerski krug oko Divčibara, 57 km)\nOdlican trek za jednodnevno uzivanje na Maljenu – Valjevske planine. Voznja zapocinje i zavrsava se u turistickom naselju, vazdusnoj banji Divcibare, gde lako mozete naci i smestaj ukoliko odlucite da ovde provedete vise dana. Voznjom oko planine obilazite:Kraljev sto najvisi vrh planine sa 1104 mnmv, off-road spust ka reci Kamenica, Tometino polje, Vidikovac Paljba, dug asfaltni spust do recice Gradac i puno prelepih pasnjaka, suma i vidikovaca. Pravi odmor za oci.\n17. новембра 2009. / Valjevske planine / Oznake: biciklizam, Divčibare, Gradac, Kamenica, Kraljev sto, Maljen, Paljba, Tometino polje, Valjevske planine\nGandalf – 18. новембра 2009. - 02:50 :\nOvo je zaista jedan od najboljih krugova koji se mogu obrnuti po Divčibarama biciklom. Ravnomerni i ne preterano jaki nagibi, ima svega – i makadama, i zemljanih puteva, i nešto malo kamenjara, dosta asfalta i prilike da se oseti i brzina. Ima čistine, šume, prelaženja potoka, vožnje pored reka, kroz neke od najlepših ambijenata koje ovaj prostor može da pruži. Preporučujem svakom bajkeru kao prvi susret sa Divčibarama.


Marjanović: HIV i dalje tabu, 56 osoba umrlo od AIDS-a u Crnoj Gori | Analitika - Informativni Portal\nMarjanović: HIV i dalje tabu, 56 osoba umrlo od AIDS-a u Crnoj Gori\nPrema posljednjim podacima Ujedinjenih nacija (UN), više od 38 miliona ljudi u svijetu je zaraženo HIV-om, a u Crnoj Gori je na kraju 2018. godine s HIV-om živjela 221 osoba, od čega 196 muškaraca i 25 žena.\nObjavljeno: 07. 12. 2019 - 00:00\n„Slučaj HIV infekcije u našoj zemlji je registrovan 1989. godine i od tada do kraja 2018. godine, registrovano je ukupno 277 osoba inficiranih HIV-om, od kojih je 136 (49 odsto) osoba u momentu otkrivanja infekcije bilo u stadijumu razvijene bolesti (AIDS-a), a njih 141 je registrovano u asimptomatskoj fazi bolesti“, kaže za naš portal specijalista socijalne medicine Savjetovališta za HIV u Institutu za javno zdravlje (IJZ), Aleksandra Marjanović.\nDoktorica navodi i da je HIV i dalje tabu tema što pokazuju i brojna istraživanja javnog mnjenja.\n„U našem drustvu, kao i u većini zemalja, postoji stigmatizacija pacijenata koji žive sa HIV-om. Međutim, slučajevi diskriminacije nisu prijavljeni. U suštini, postoji strah od objelodanjivanja podataka, ali je on jači od odluke o prijavljivanju diskriminacije”, navodi Marjanović.\nANALITIKA: HIV se modernim lijekovima drži pod kontrolom, pa je i život pacijenata daleko kvalitetniji nego ranije. Da li u Crnoj Gori postoje adekvatni lijekovi za pacijente zaražene ovim virusom?\nMARJANOVIĆ: U Crnoj Gori postoje adekvatni ljekovi za pacijente koji su inficirani HIV-om. To su lijekovi iz grupe antiretrovirusnih ljekova najnovije generacije. Terapijski protokol koji se koristi u Crnoj Gori u skladu je s preporukama koje izdaje European AIDS Clinical Society (EACS) i u našoj zemlji su dostupne pojedine fiksne kombinacije antiretrovirusnih lijekova.\nOva vrsta lijekova ne ubija virus, ali sprječava razmnožavanje virusa remeteći njegov normalni životni ciklus. Da bi lijekovi ispunili svrhu, vrlo je važno da postoji terapijska pismenost kod pacijenata kako bi se lijekovi koristili redovno i ispravno. Jedino se na ovaj način postiže terapijska uspješnost koja dovodi do nestanka virusnih kopija u krvi i tjelesnim tečnostima što osobu koja živi sa HIV infekcijom čini neinfektivnom (nezaraznom) po okolinu tj. ne postoji mogućnost da se HIV prenese na druge neinficirane osobe. Ako osoba sa HIV infekcijom koristi antiretrovirusne lijekove redovno i na ispravan način kako su propisani, ona tada ne može da prenese HIV drugoj osobi.\nANALITIKA: Koliko osoba u Crnoj Gori živi s ovom bolešću, i koliko je među njima muškaraca, a koliko žena?\nMARJANOVIĆ: U Crnoj Gori je, prema podacima iz Registra, na kraju 2018. godine s HIV-om živjela 221 osoba (196 muškaraca i 25 žena), što čini da je prevalencija ove infekcije u Crnoj Gori 0,03 odsto. Prvi slučaj HIV infekcije u našoj zemlji je registrovan 1989. godine i od tada do kraja 2018. godine, registrovano je ukupno 277 osoba inficiranih HIV-om, od kojih je 136 (49%) osoba u momentu otkrivanja infekcije bilo u stadijumu razvijene bolesti (AIDS-a), a njih 141 je registrovano u asimptomatskoj fazi bolesti. U istom periodu 56 osoba je umrlo od AIDS-a. Najveći broj HIV infekcija (78%) dijagnostikuje se u uzrastu 20-39 godina, a značajno veći broj inficiranih su muškog pola. Najčešći put prenosa infekcije (88 odsto slučajeva) je preko nezaštićenog seksualnog odnosa.\nANALITIKA: Bitno je naglasiti da HIV i AIDS nisu isto; osoba koja ima HIV, ne mora da ima i AIDS. Pojasnite u čemu je razlika i kakva je vrsta bolesti u pitanju?\nMARJANOVIĆ: HIV infekcija je za sada neizlječiva bolest i predstavlja infekciju virusom humane imunodeficijencije. To je hronični progresivni proces koji nastaje ulaskom HIV-a u organizam i traje sve do smrti inficirane osobe. Tokom vremena dolazi do postupnog uništavanja imunološkog sistema i pojave različitih oportunističkih infekcija i tumora. AIDS predstavlja krajnji, simptomatski stadijum HIV infekcije.\nAIDS je engleska skraćenica za Acquired Immunodeficiency Syndrome, što znači sindrom stečenog nedostatka imuniteta. Sindrom znači da postoji skup određenih znakova bolesti, stečeno znači da je to stanje koje se dobija (stiče) tokom života, za razliku od urođenih stanja, a imunodeficijencija (smanjena otpornost) ukazuje na pojavu oštećenja odbrambenih snaga imunološkog sistema. Prema tome, AIDS je stanje u kojem je došlo do takvog slabljenja imuniteta da se javljaju određene bolesti koje inače kod imunološki zdravih ljudi ne viđamo.\nOd trenutka infekcije HIV-om pa do razvoja AIDS-a često prođe dugi niz godina, najčešće od sedam do deset, ukoliko se osoba ne liječi. Za ovo vrijeme osobe koje imaju HIV infekciju su infektivne i mogu da prenesu virus drugim osobama putem nezaštićenog seksualnog odnosa, putem krvi i u slučaju trudnoće na svoje potomstvo.\nANALITIKA: Koji su najčešći simptomi HIV-a, a koji AIDS-a?\nMARJANOVIĆ: HIV infekcija prolazi kroz stadijume: akutna HIV infekcija (nastaje tri do šest nedjelja od ulaska virusa u organizam; obično prolazi s blagim simptomima ili bez simptoma; neki od simptoma su temperatura, povećanje limfnih čvorova, bol u grlu, osip, bolovi u mišićima i zglobovima; ovi simptomi nestaju i bez liječenja); zatim slijedi dug latentni period (period bez simptoma) i na kraju dolazi do sloma imunskog sistema i pojave različitih oportunističkih infekcija i tumora. AIDS je posljednji, simptomatski, najteži stadijum HIV infekcije. Osobe s AIDS-om imaju tako jako oštećen imunološki sistem da dobijaju sve veći broj teških bolesti, koje se nazivaju oportunističkim bolestima. Osobe s AIDS-om mogu imati veliki broj virusnih kopija (virusa u krvi) i vrlo su infektivne.\nANALITIKA: Kakav je odnos društva, a kakav ljekara prema HIV pozitivnim osobama?\nMARJANOVIĆ: U našem drustvu, kao i u većini zemalja postoji stigmatizacija pacijenata koji žive sa HIV-om. Međutim, slučajevi diskriminacije nisu prijavljeni. Zašto se diskriminacija ne prijavljuje, to je pitanje odnosa društva prema inficiranoj osobi koja strahuje da podatak o njenom HIV statusu ne bude zloupotrijebljen i iskorišćen kako bi se ona ili članovi njene porodice diskreditovali ili bili osuđeni na socijalnu izolaciju. U suštini, postoji strah od objelodanjivanja podataka, ali je on jači od odluke o prijavljivanju diskriminacije.\nIstraživanja znanja i stavova koja su sprovođena u prethodnom periodu među mladima, opštom populacijom i zdravstvenim radnicima, jasno ukazuju na visok nivo stigmatizacije osoba koje žive s HIV-om, ali i osoba koje su u povećanom riziku od HIV-a.\nANALITIKA: Da li je HIV u Crnoj Gori i dalje tabu?\nMARJANOVIĆ: Ogromni napori su uloženi kako bi se nivo stigmatizacije povezan s HIV-om smanjio, ali je ovaj proces dugotrajan i zahtjeva angažovanje cjelokupnog društva. Mediji imaju značajnu ulogu u informisanju javnosti. Znanje nije samo način borbe protiv bolesti i sredstvo zaštite, ono je i brana strahu i predrasudama prema oboljelima. Informisanost je neophodna da bi čovjek mogao da zauzme racionalan odnos prema bolesti i oboljelima. Iako postoji evidentan naučni progres, istina je da je HIV i dalje tabu tema što se i pokazuje brojnim ispitivanjem javnog mnjenja.\nANALITIKA: Planiranje porodice za HIV pozitivne partnere razlikuje se od planiranja porodice kod osoba bez te infekcije. Ipak, osobe inficirane HIV-om mogu da se ostvare kao roditelji. Da li ti ljudi rade vještačku oplodnju u Crnoj Gori ili pak idu u druge zemlje?\nMARJANOVIĆ: Planiranje porodice za HIV pozitivne partnere se ne razlikuje mnogo od planiranja porodice kod osoba bez te infekcije. Osobe koje žive s HIV infekcijom mogu da imaju zdravo, neinficirano potomstvo. Međutim, bitno je da postoje određeni uslovi koji moraju biti ispoštovani kada je riječ o planiranju porodice u slučajevima kada su jedan ili oba partnera osobe koje žive s HIV-om. Nije nam poznato da li osobe rade vještačku oplodnju u Crnoj Gori iako su HIV pozitivne i da li to rade otvoreno ili taje tu informaciju. Informacije s kojima raspolaže Savjetovalište za HIV, su te da je određeni broj porodica s jednim ili oba partnera koji su osobe koje žive s HIV-om planirao i ostvario svoju roditeljsku ulogu tako što su čitavi proces obavili van granica Crne Gore, odnosno u inostranstvu.\nTagovi: HIV virus HIV pozitivni partneri AIDS Bolest Savjetovalište za HIV INSTITUT ZA JAVNO ZDRAVLJE Aleksandra Marjanović


MALI ALI IM NIŠTA SKORO NE FALI SteelSeries Prime Mini\nŽična i bežična opcija\nUpdated ponedeljak 04 10 2021 14:15:06\nPosted ponedeljak 04 10 2021 14:05:50\nPrime Mini je dizajniran za pucačine iz prvog lica, što znači da nema svestranost višenamenskog miša. Lagan je i sa ukupno pet tastera; levi klik, desni klik, klik mišem i dva bočna dugmeta.\nPrime Mini poboljšava neke od ergonomskih bolnih tačaka originala, dok nudi nešto lošiji ukupni profil. Način na koji je Prime smanjen znači da dobijate FPS miš za igre koji jednostavno radi ono što je radio original, ali bolje.\nPrime Mini ima potpuno crnu mat spoljašnjost sa tamno sivim SteelSeries logom nalepljenim na donjoj polovini miša. Svaki deo ove periferije je crn. To je jednostavan izgled, ali će se svideti onima koji preferiraju jednostavnost u dizajnu. Podjednako je ograničen u RGB opcijama i samo točak miša poseduje podesivi efekat osvetljenja. Ovo se može namestiti sa unapred podešenim bojama, uključujući narandžastu, plavu, ljubičastu, žutu i crvenu. U suprotnom, možete slobodno koristiti birač boja da pronađete savršenu nijansu za točak miša.\nSa dva dodatna programabilna dugmeta koja se nalaze duž leve strane miša i jednostavnim dugmetom za pomeranje na vrhu, ovde je ograničen prostor za makroe. Prime Mini ne pokušava da bude super prilagodljiv uređaj jer je dizajniran za brzinu i jednostavnost a ističe se u ovim oblastima. Posebno sada kada je malo lakši. CPI ide od 50 to 18,000 i CPI dugme na Prime Mini nalazi se na dnu miša, što ga čini nedostupnim tokom igranja.Ovo bi moglo biti pozitivna karakteristika za one koji se plaše da će ga slučajno pritisnuti usred igre, ali je ovo onima koji programiraju CPI dugme sa alternativnom funkcijom, mana. Na primer, ako ste na SteelSeries Rival 5 programirali dugme za recimo isključivanje mikrofona na platformi Discord, sada biste morali Prime Mini da okrećete. SteelSeries navodi da Prime Mini dolazi sa „crispy“ klikovima. Svakim pritiskom dolazi do glasnog, zadovoljavajućeg snap zvuka zahvaljujući optičkim magnetnim prekidačima Prestige OM. Razer Basilisk V3 takođe ima optičke prekidače, ali se ne osećaju tako oštro kao kod Prime Mini.\nPrime Mini dolazi sa Quantum 2.0 bežičnom tehnologijom, koja nudi „performanse koje se osećaju baš kao žičane“, prema SteelSeries -u. Bežični model ima vezu od 2,4 GHz i bateriju jako dugo traje. SteelSeries tvrdi da je to 100 sati trajanja baterije, verovatno samo zbog RGB trake osvetljenja oko točkića za pomeranje. Da nije RGB-a, zaboravili biste na bateriju u potpunosti. Osim toga, miš podržava brzo punjenje preko USB-C porta. Oba modela koriste USB-C port za povezivanje, a bežični i USB-C punjenje. To je funkcija koju čak i neke od najboljih opcija bežičnih miševa za igre još uvek pokušavaju da dostignu. Bežična veza je odlična ali navedeni port za povezivanje će nekima biti problem. Kako koristi USB-C umesto USB-A a većina matičnih ploča dolazi samo sa jednim USB-C portom, savet je da proverite i razmislite ako vam ploča nije od novijih koji imaju taj problem rešen. I da, dongle bi svakako mogao biti manji jer ga ne možete smestiti u miš kada putujete, kao kod nekih modela. SteelSeries uključuje adapter tako da ga možete priključiti na računar pomoću USB-A. Ovo jednostavno ne izgleda kao najbolje rešenje ali šta je, tu je.\nSteelSeries Prime Mini Recenzija\nIdealan za putovanja i sve one gejmere koji imaju manje šake.


Univerzitetski profesori: Policija zloupotrijebljena zbog političkih ciljeva jedne partije – Pljevaljske novine\nPočetna / Vijesti / Društvo / Univerzitetski profesori: Policija zloupotrijebljena zbog političkih ciljeva jedne partije\nUniverzitetski profesori: Policija zloupotrijebljena zbog političkih ciljeva jedne partije\nPljevaljske Novine jun 17, 2020\tDruštvo, Politika, Vijesti Ostavite komentar 387 Pregledi\nCrnogorska policija sve učestalije, providnije i brutalnije postaje sredstvo političke strukture koja je neštedimice i nemilosrdno zloupotrebljava za zaštitu vlastitih partijskih interesa, ocijenilo je 46 univerzitetskih profesora povodom aktuelnih dešavanja u državi.\nOni su apelovali na, kako navode, relevantne međunarodne institucije da doprinesu sprečavanju kršenja osnovnih ljudskih prava i urušavanja demokratije, koja je, „opet po međunarodnim istraživanjima, ionako ugrožena u Crnoj Gori.“\n„Smatramo da je naša moralna i građanska dužnost da, prevashodno kao slobodni i slobodnomisleći ljudi, a onda kao građani ove zemlje, i, u konačnom, kao univerzitetski profesori dignemo glas protiv nasilja i represije.\nOštro osuđujemo upotrebu brutalne sile i zloupotrebu policijskih snaga u ostvarivanju političkih ciljeva jedne partije, a pod plaštom borbe za poštovanje zakona i demokratije. Osuđujemo kršenje izborne volje građana omogućene ovom zloupotrebom.\nOvo je, nažalost, zemlja u kojoj, kolika god da je disproporcija između broja policajaca i broja stanovnika, ima dovoljno bitnijih poslova za sve pripadnike naših mnogoljudnih policijskih snaga. U slučaju da su zaboravili, da nabrojimo samo neke: mafijaški klanovi i obračuni u kojima stradaju nevini, sramoćenje države i vojske upotrebom njihovih prevoznih sredstava za prevoz narkotika, korupcija u politici, pravosuđu, itd.\nSudeći po zvaničnim istraživanjima, prosječan maloljetnik može lakše da dođe do opojnih droga nego do flaše alkoholnog pića u marketu. Zar ovo nije zabrinjavajući podatak kojim bi naši organi reda trebalo da se pozabave, i to po hitnom postupku?\nNijesu li ovo prioritetnija posla od privođenja sveštenih lica pod okriljem noći i batinanjalegitimno izabranih opštinskih funkcionera u Budvi u ranu zoru? To su doba dana kada djeluju oni od kojih policija treba da nas štiti. Zašto i kako su naše policijske snage preuzele modus operandi onih koji bi trebalo da su im protivnici?\nSvjedoci smo da, nakon proglašenja kraja pandemije i prestanka neophodnosti poštovanja bilo kakvih mjera, u zemlji u kojoj nema oboljelih od Kovida 19, policija, koju mi, građani – poreski obveznici, plaćamo iz svoga džepa, sve učestalije i sve providnije i brutalnije postaje sredstvo političke strukture koja je neštedimice i nemilosrdno zloupotrebljava za zaštitu vlastitih partijskih interesa.Eminentni pravnici, a i obična zdravorazumska logika nam kažu da je nemoguće proglasiti kraj pandemije tako što će se dozvoliti okupljanje 200 ljudi na jednom mjestu, ali ne i 201 čovjeka, jer u tom slučaju postoji opasnost od zaraze. Ili je kraj, ili nije?! Ili mjere važe za sve ili ne važe ni za koga?! Zašto se hapse sveštena lica u zemlji u kojoj su donedavno vladike stolovale i čiju su slobodu branile perom i mačem, mudrošću i hrabrošću? Da li je u pitanju želja da se ponizi institucija koja, po zvaničnoj statistici, ima najveći ugled među građanima? Ne ulazeći u metafizički i duhovni kontekst ove priče, mi, kao značajan dio akademske zajednice Crne Gore, pitamo zbog čega se krše građanska, ustavom zagarantovana prava tih ljudi, dok se gotovo svakodnevno dešavaju mafijaški obračuni usred bijela dana, u strogimgradskim jezgrima?\nNema li naša antiteroristička jedinica važnijeg posla na primorju od obezbjeđivanja bagera za rušenje konaka u kojem žive četiri monahinje? Da li je to jedina bespravno započeta zgrada u Crnoj Gori i jesu li njeni budući stanovnici opasniji od žitelja nekih malo zapadnijih mjesta tog istog našeg lijepog primorja, zbog kojih specijalne jedinice i postoje?\nTakođe, podstaknuti jutrošnjim dešavanjima u Budvi, pitamo se čemu naoružane specijalne policijske jedinice i čemu demonstracija sile prilikom privođenja legitimno izabranih funkcionera u opštini Budva?Apelujemo na sve slobodoumne ljude, civilni sektor, organizacije za zaštitu ljudskih prava da se oglase i da svi zajedno, na miran i civilizovan način, dođemo do rješenja koje će spriječiti nemile posljedice i eskalaciju problema njegovim pretvaranjem u sukobe.\nApelujemo i na relevantne međunarodne institucije da doprinesu sprečavanju kršenja osnovnih ljudskih prava i urušavanja demokratije, koja je, opet po međunarodnim istraživanjima, ionako ugrožena u Crnoj Gori.\nCivilizovano i dostojanstveno, junački, ali i čojski, zbog predaka, ali i potomaka, sačuvajmo smirenost, mir i mudrost i ne dozvolimo da zakon, tačnije bezakonje, jačeg bude jedina mjera (ne)slobode u našojzemlji“, navodi se u saopštenju.\nSaopštenje potpisuju: Prof. dr Neda Andrić vanredni profesor, Mr Nebojša Banović, Mr Darko Blagojević, Prof. Dr Nada Blagojević redovni profesor, Prof. dr Vladimir Božović redovni profesor, Prof. dr Draga Bojović vanredni profesor, Prof. dr Boris Brajović redovni profesor, Prof. dr Vesna Bratić vanredni profesor, Prof. dr Radoš Bulatović redovni profesor, Dr Ljiljana Vujadinović, Dr Vesna Vukićević, Mr Jelena Gazdić, Dr Vladimir Dobričanin, Prof. dr Vladimir Drekalović vanredni profesor, Mr Stevan Đurđević, Prof. dr Igor Đurović akademik, Prof. dr Žana Kovijanić Vukićević redovni profesor, Prof. dr MiodragJovanović redovni profesor, Prof. dr Zdravko Krivokapić redovni profesor, Doc. dr Dušan Krcunović, Prof. dr Predrag Živković redovni profesor, Prof. dr Radomir Zejak redovni profesor, Dr Vasilj Jovović, Prof. dr Maja Kostić-Mandić redovni profesor, Prof. dr Savo Laušević, Dr Srđan Maraš, Prof. dr Savo Marković redovni profesor, Prof. dr Gordana Mijović, vanredni profesor, Prof. dr Predrag Milačić redovni profesor, Prof. dr Ratko Mitrović redovni profesor, Prof. dr Danilo Mrdak vanredni profesor, Prof. dr Milijana Novović Burić vanredi profesor, Mr Vidosava Ostojić, Dr Vladimir Ostojić, Prof. dr Drago Perović vanredni profesor, Prof. dr Milenko Popović redovni profesor, Prof. dr Milivoje Radović redovni profesor, Doc. dr GoranRadonjić, Mr Obrad Samardžić, Prof. dr Jelica Stojanović redovni profesor, Prof. dr Lidija Tomić redovni profesor, Prof. dr Radoslav Tomović vanredni profesor, Doc. dr Goran Ćeranić, Mr Radoje Femić, Prof. dr Mara Šćepanović redovni profesor i Prof. dr Rade Šarović, vanredni profesor.\nUniverzitetski profesori\t2020-06-17\nKljučne rečiUniverzitetski profesori\nPrethodna Mali oglas: Poklanjam dva šteneta\nSledeća Budvanin pozvao policajce da skinu opremu: Ti si mlad, ne dozvoli da gineš\nMinistarstvo zdravlja: Noćni klubovi i diskoteke da pokažu posebnu odgovornost


Pretresi zbog ometanja istrage o ubistvu Dženana Memića - Jajce Online\nNaslovnica BOSNA I HERCEGOVINA Pretresi zbog ometanja istrage o ubistvu Dženana Memića\nPretresi zbog ometanja istrage o ubistvu Dženana Memića\nPolicijski službenici Državne agencije za istrage i zaštitu-SIPA, na dvije lokacije na području Kantona Sarajevo, vrše pretrese sa ciljem prikupljanja dokaza vezanih za slučaj ubistva Dženana Memića i prikrivanje dokaza.\nPrema nezvaničnim informacijama, vrše se pretresi objekata Hasana Dupovca i Zijada Mutapa na području općine Ilidža.\nU nastavku saopštenja iz Tužilaštva BiH navodi se da se na ovome radi već duži vremenski period.\nAktivnosti se vrše u okviru predmeta na kojem Tužilaštvo BiH radi dulji vremenski period, a odnosi se na kaznena djela organiziranog kriminala, a u svezi ometanja istrage i prikrivanja dokaza o stradanju Dženana Memića, u mjesecu februaru 2016. godine.\nJedna od osoba čiji se prostori pretresaju, je službena osoba u institucijama Kantona Sarajevo.\nU interesu istrage, Tužilaštvo BiH ne može dati javnosti više detalja ni informacija, saopšteno je iz Tužilaštva.\nMuriz Memić, otac Dženana Memića, u izjavi za N1 je kazao da je vjerovao državnomtužilaštvu.\n“Dočekasmo nakon pet godina. Ifet (Feraget, advokat porodice Memić) je rekao na početku ‘Murize, ovo će trajati pet godina’. Mada ovo još nije kraj, ovo je tek početak. Ja sam znao za ovo, šutili smo, morali smo. Znao sam da će doći ovaj dan”, kazao je Muriz.\nOn je kazao da je od početka vjerovao Tužilaštvu BiH.\nVrhovni sud Federacije razmatrao je žalbu Kantonalnog tužilaštva na oslobađajuću presudu Ljubi i Bekriji Seferoviću u slučaju “Memić”. Dužina opstrukcije istrage u predmetu “Memić” govori o sigurnosti pravosudne mafije da ih nećemo uspjeti razotkriti. Razumna odluka bi bila odbiti žalbu Kantonalnog tužilaštva kao neosnovanu, a najnerazumnija ukinuti presudu i odrediti suđenje pred Vrhovnim sudom, rekao je u razgovoru za BHT Uživo Ifet Feraget, advokat Muriza Memića.\nTeško je kada te pravosuđe pravi budalom i kada ideš glavom kroz zid, ali mi ćemo se i dalje boriti i doći do kraja borbe, rekao je za BHRT Muriz Memić, otac stradalog Dženana Memića.\nPrethodni članakGoogle Play uvodi aplikacije za kockanje\nNaredni članakMemić poručio: “Ovo je tek početak, trajat će…”


besplatna energija – Peđa Supurović, beležnica\nOznaka: besplatna energija\n21. 9. 11. Samogradnja 2 Komentara\nSkraćena veza: https://pedja.supurovic.net/veza/5904\nZa vreme nestašice električne energije u Brazilu 2002. godine, mehaničar Alfredo Moser smislio je način kako da osvetli svoju radionicu bez električne energije.\nIzum je veoma jednostavan: izbušio je krov radionice i proturio kroz otvor providnu plastičnu flašu napunjenu čistom vodom. U vodu je dodao malo izbeljivača kako bi sprečio da se u njoj razviju alge. Tako je dobio izvor svetla koje odgovara električnoj sijalici snage oko 50 vati.\nOvaj izum je mnogima promenio život. Na primer u siromašnim naseljima na Filipinima gde ljudi žive u barakama koje nemaju prozore pa su u stalnom mraku, ovakvo osvetljenje je bukvalno preokrenulo način života tih ljudi. […]\n14. 6. 10. Samogradnja 38 Komentara\nSkraćena veza: https://pedja.supurovic.net/veza/4385\nIdeja da je energija svugde oko nas a da mi samo treba da nađemo način kako da je ekonomično iskoristimo je verovatno okosnica razvoja naše civilizacije u budućnosti. No, budućnost ne moramo da čekamo, jer priroda nas i u svom sirovom obliku itekako može snabdeti korisnom energijom.\nJedna od mašina koja je odavno privukla moju pažnju je spiralna vodena pumpa. Toliko je jednostavne konstrukcije da bukvalno svako može da je napravi, pa i tehnički neuki.\nKonstrukcija ovakve pumpe je jednostavna: potreban je jedan točak, namešten tako da se slobodno može okretati. Na točak se, počev od oboda pa prema centru, namota crevo u obliku spirale. […]


Baskonia izbegla zamku u “Zelenoj šumi” - BasketballSphere\nBaskonia izbegla zamku u “Zelenoj šumi”\nBy redakcija / 12/10/2018\nUradio je Žalgiris sve, pa čak i prešao granicu pristojnosti pre utakmice, pokušajem da snimi trening protivnika, zbog čega je reagovalo i rukovodstvo Evrolige. Ali, Baskonija je bila spremna za košarkaški “rat” u Kaunuasu koji je na kraju i na terenu dobila – 87:79 (22:24, 20:15, 24:26).\nAlley-OOP time!@viinze_17P with the POWER finish 😤#7DAYSMagicMoment pic.twitter.com/i4jhtB0GHp\nDugo je domaćin, koji, čini se, ima značajno “tanji” tim nego prošle godine kada se probio do Fajnal fora u Beogradu, odolevao napadima ekipe iz Vitorije. Međutim , iskusni trener Pedro Martinez je gotovo us vakom trenutku imao pravi odgovor za potez mlađeg kolege Šarunasa Jasikevičijusa. Ako je Žalgiris nalazio rešenje za Tornike Šengeliju, iskakao je Ševon Šilds. a kada je on posustajao, glavnu ulogu je preuzimao Met Džening, pa Marselinjo Uertas. Ali, onaj za koga Žalgiris nije imao lek bio je Džejson Grendžer. Nije se usuđivao za ulaz, ali je zato sipao trojke i asistirao, što je u mnogom olakašavo put saigračima do koša Žalgirisa u kome je jedino nekadašnji igrač Crvene zvezde, Nejt Volters bio konstantan. Samo sa njim, bez ozbira na publiku tradicionalno razpoloženu da “pohura” svoje ljibimce litavnski šampion nije mogao da izbegne poraz na startu evroligaške sezone.\nŽALGIRIS: Dejvis 6 (4SK, 3AS), Volters 19 (11-8 dvojke, 3sk, 5as), Vokap, Sabeckis, Vesterman 6 (2sk, 4as), Jankunas 6, Birutis 7, Milaknis 12, Vakt 7, Grigonis 7, Ulanovas 9.\nBASKONIJA: Vildoca, Gonzalez, Fojgtman 2 (4k), Uertas 11, Džening 11, Diop 5 (8sk, 4as), Grendžer 15 (7-5 trojka, 4as), Poarje 8 (4sk, 4as), Šengelija 12 (6sk), Garino 2, wilds 14, Hilijard 7.\nŠved pogađao, Milutinov i Olimpijakos se radovali\nDžikić: Nemamo kvalitet da u napadu igramo bez koncepta


Motina! Mother! (2017) - Bhaktijoga.lt\n14 Lap 2018, 22:07


Naim Logić – Svih 7\n7. januara ove godine na Mount Vinsonu, najvišem vrhu Antarktike (4897 mnv) viorila se zastava Bosne i Hercegovine. Dr. Naim Logić ovim usponom postao je prvi državljanin Bosne i Hercegovine koji je uspješno kompetirao Seven Summits – osvajanje 7 najviših vrhova svih 7 kontinenata.\nProjekat Seven Summits (Sedam Vrhova) u aplinističkoms svijetu smatra se pravi izazovom. Ovaj projekat čine najviši vrhovi svih kontinenata, a Richard Bass je prva osoba kome je ovaj poduhvat pošao za rukom, svoj cilj je ostavrio 30. aprila 1985. godine.\nOsnivač je Društva bosanskih planina u Sjevernoj Americi:NABMA – North American Bosnian Mountaineering Association. Bio je učesnik nekoliko alpinističkih ekspedicija širom svijeta, tokom kojih je uspio osvojiti najviše vrhove sedam kontinenata. Naimova lista “7 Summits”: 1. Everest, Nepal – 8.850 m (19.5. 2012.) 2. Aconcagua, Argentina – 6.962 m (27.12.2005.) 3. Denali, Aljaska – 6.194 m (7.10.2011.) 4. Kilimanjaro, Afrika – 5.896 m (2.8.2008.) 5. Elbrus, Rusija – 5.642 m (15.7. 2010.) 6. Carstensz Pyramid, Indonezija – Nova Gvineja – 4.884 m (20.11.2013.) 7. Mt. Vinson, Antarktika – 4.897 m (7.1.2015.).\nPozivamo Vas da nam se pridružite na promociji knjige Dr. Naima Logića, Svih 7 – najviših vrhova svijeat, 9. septembra u 18 sati u dvorani 2 Multiplex Ekrana Zenica.


NAČELNICA LJUBINKA JELIĆ JAČA OD ZAKONA | MEDIJA CENTAR BOR - Borski Info - centar - Gradjanska čitaonica Evropa\nNAČELNICA LJUBINKA JELIĆ JAČA OD ZAKONA\nsvedoci smo nedavnog oglašavanja u javnosti načelnice Opštinske uprave Bor, g- đe Ljubinke Jelić i njenog pokušaja da nepotpunim tumačenjem Zakona o planiranju i izgradnji (član 144.) javnosti ,,objasni“ zašto neće biti ispoštovano pravosnažno i izvršno Rešenje građevinske inspekcije vezano za dečije igralište kod Doma kulture. Očigledno nesvesna šta izjavljuje, načelnica je potvrdila da je istina da su u Boru građevinski objekti, kao npr. dečije igralište zoološki vrt, izgrađeni bez građevinskih dozvola i projektne dokumentacije, i da se navodno čeka izrada i izdavanje istih, čime otvoreno priznaje da lokalna vlast nezakonito gradi u Boru.\nDemokratska stranka Srbije nije ni za kakva rušenja, ali traži odgovornost onih koji grade kršeći zakon! Ili možda treba dozvoliti svakome da gradi bez potrebnih dozvola!?\nOvim saopštenjem želimo da ukažemo javnosti da je načelnica prekoračila svoja ovlašćenja, jer je rešenje građevinske inspekcije upućeno Opštini Bor čiji je zastupnik predsednik opštine, a ne načelnik opštinske uprave. I ne samo to, načelnica opštinske uprave zloupotrebljava svoj službeni položaj, nakaradno tumači Zakon o planiranju i izgradnji (član 144.), vrši pritisak na zaposlene u građevinskoj inspekciji i direktno im se meša u upravne postupke koje vode, kako u slučaju dečijeg igrališta, tako i u slučaju zoološkog vrta.\nIznenađuje, i za OO DSS Bor je potpuno nenormalno da načelnik opštinske uprave kao diplomirani pravnik nije ukazala lokalnim vlastodršcima da pre izvođenja bilo kakvih građevinskih radova, moraju kao i ostali građani da pribave potrebnu tehničku dokumentaciju i dozvole nadležnih organa, već u javnosti brani nezakonite postupke takve vlasti i preti da neće dozvoliti da se rešenje nadležne građevinske inspekcije izvrši u skladu sa zakonom.\nDa li su, građanima opštine Bor takvi pravnici i načelnici potrebni?\nZbog toga na kraju ponovo pozivamo da budžetski inspektor ne žmuri kad ide gradom, kao što to rade građevinski inspektori već da proveri zakonitost finansijskih transakcija kada je u pitanju trošenje budžetskih sredstava od donacije za bespravnu izgradnju dečijeg igrališta a bogme i zoološkog vrta, a takođe pozivamo i ministra Dulića da pre susreta blogera u Boru dođe i vidi kako mu se primenjuje Zakon o planiranju i izgradnji u Boru.\nPostavlja se pitanje zašto lokalna vlast nije iskoristila ,,donaciju“ na način da rekvizite postavi na sigurnu lokaciju u parku kod obdaništa „Crvenkapa”, jer ovako kako je locirano igralište, ne samo da je nezakonito već za našu decu nije bezbedno zbog blizine najprometnijoj saobraćajnici u Boru i samim tim zagađeno visokom koncentracijom izduvnih gasova motornih vozila. Tako bi uz poštovanje zakona naša deca bila na sigurnom, a Borani ne bi ostali bez ulice i parkirališta.\nŽalosno je da aktuelna vlast ništa ne čini da smanji budžetske troškove imajući u vidu da je u 2010.-oj na ime naknade Boranima koje su ujeli psi lutalice iz opštinske kase isplaćeno oko 20 miliona dinara, a u 2011.-oj više od 24 miliona dinara. Šta se čeka sa izgradnjom prihvatilišta?! Ili možda ovo stanje, po principu i vuk sit i ovce na broji, nekima odgovara…\nLuksuziranje i jeftin marketing neće usrećiti većinu građana opštine Bor koji jedva sastavljaju kraj s krajem.\nUvek uz svoje sugrađane,\nPrethodni članakGODIŠNJICA UDRUŽENJA SLOVENACA “DRAGO ČEH”Sledeći članakPREVIŠE MEDIJA, PREMALO PARA


Nikola Damnjanović nosilac Časnog krsta za 2021. godinu - GEM info\nNikola Damnjanović nosilac Časnog krsta za 2021. godinu\n19. januara 2021. Redakcija 1 Comment bogojavljenje, časni krst, Jezero Očaga\nU organizaciji Crkvene opštine Lazarevac, na jezeru Očaga održano je tradicionalno Bogojavljensko plivanje za Časni krst. Ove godine prijavila su se 23 takmičara, a Časni krst u trajno vlasništvo osvojio je Nikola Damnjanović, kojem je ovo treće učešće i drugi Časni krst koji je osvojio. Plivanje je održano u dužini od 33 metra, a svi učesnici, među kojima je i jedna dama, Branka Maliković, dobili su prigodne poklone.\nTradicionalno, od 2006. godine na jezeru Očaga, u organizaciji Crkvene opštine Lazarevac održava se Bogojavljensko plivanje za Časni krst. Ovaj put, zbog epidemioloških razloga, na jezeru su bili prisutni samo takmičari sa po jednim pratiocem.\nUkupno je bilo 23 takmičara, među nima i jedna devojka, Branka Maliković. Do Časnog krsta plivalo se simbolično 33 metra, za 33 godine života Isusa Hrista.\nPrvi je do Časnog krsta stigao Nikola Damnjanović. On nam je rekao da već treći put učestvuje u Bogojavljenskom plivanju, a da mu je ovo drugi Časni krst koji je osvojio. Konkurencija je bila, kaže, žestoka, a voda ne mnogo hladna.\nO zdravlju svih učesnika Bogojavljenskog plivanja za Časni krst i ove godine brinula je ekipa Hitne službe Doma zdravlja „Dr Đorđe Kovačević“.\nShare the post "Nikola Damnjanović nosilac Časnog krsta za 2021. godinu"\n← U Lazarevcu počela vakcinacija protiv koronavirusa\nVuk Lazić ponovo u Kolubari →\nKomentar na vest “Nikola Damnjanović nosilac Časnog krsta za 2021. godinu”\n21. januara 2021. at 00:49\nOvim putem zelim da cestitam devojci koja je bila toliko hrabra i odvazna da ucestvuje na ovakvom prelepom dogadjaju. Svaka cast. Sve najbolje. 🙂


Sve se može (ali bukvalno) kad se hoće - Udruženje "Volim Padinjak" - www.lobi-info.rs\nBojan K. 17. marta 2021., 16:51 3.2k Views 1 Komentar\nIako postoje manje od mesec dana uspeli su za kratko vreme drastično da izmene izgled svog naselje, koje očigleno mnogo vole, pa otuda i ne čudi naziv udruženja.\nUdruženje je osnovano 21. februara ove godine, a zvanično je registrovano u APR-u 3.3.2021. godine. Nove članove su počeli da učlanju od 07. marta, po dobijanju jelte pečata, kako bi ispunili pravnu normu.\nUdruženja se bavi ekologijom, uređenjem naselja, prosperitetom naselja, kao i komunalnim problemima.\nUdruženje radi na teritoriji MZ Padinska Skela, kojoj pripadaju sledeća naselja : Padinska Skela, Tovilište, Glogonjski Rit, Jabučki Rit, Kovilovo, Vrbovsko, Besni Fok, Dunavac i Preliv.\nPre samog osnivanja su imali oko 40-ak članova, jer nisu mogli da ih imaju više dok se nisu registrovali. Predsednica udruženja je Jelena Šikuljak, zamenik je Miloš Hinić.\nJedna lasta ne čini proleće, ali prva akcija čini\nPrva akcija pokrenuta od strane udruženja Volim Padinjak, je imala za cilj da privuku pažnju nadležnih da počnu da rade svoj posao, na probleme su ukazivali peticijom u junu, ali se nisu odazvali niti odradili svoj posao.\nTakođe, akcija je pokrenuta kako bi svojim postupkom ohrabrili mlađe stanovnike naselja i njihovu decu da podignu svest o ekologiji i značaju uređenja životne sredine.\nU akciji su učestvovala deca, omladina i članovi udruženja, kao i komšije koje ih poznaju i koji su želeli da daju svoj doprinos (kojima se zahvaljuju od srca).\nOvo je prva akcija udruženja, a kako kažu biće redovnih akcija tokom cele godine. Nadležne prozivamo da rade poslove svoje nadležnosti, a u cilju održavanja čistoće i ekologije u njihovom naselju – Padinskoj Skeli.\nAkcija je pokrenuta odmah po registraciji, pozivanjem članova osnivačke skupstine i svih zainteresovanih volontera. Svako je doneo rukavice i džakove, komšije su donele grabulje i lopate, a to možete videti u reportaži ispod PRE i POSLE.\nDrvored za lepšu budućnost\nNakon toga su pokrenuli akcija 5 + 5 u kojo su zasadili 10 sadnica lipe uz glavni put pored Hale, uz tehničku podršku opštine Palilula. A kako kažu do jeseni planiraju da zasade drvored sa obe strane puta, da im naselje bude lepše! Zahvaljuju se svima koji su učestvovali, a naročito deci iz SK“ Arena“, koja su posadila svoje drvo!\nNakon prve akcije već sledeći vikend 14. marta su organizovali akciju „Veliko prolećno spremanje“ u kojem su očistili su prostor oko Doma Zdravlja i obimno čišćenje Tovilišta.\nNaravno i ovog puta akcija je bila uspešna, zato su se zahvalili svima koji su učestvovali akciji, a naročito deci i starijim sugrađanima koji su im bili „desna ruka“.\nA da ima i onih koji cene rad su pokazale komšije su ih počastile sokovima i podrškom što ima daje vetar u leđa da nastave i dalje da ulepšavaju kako oni kažu naš Padinjak.\nVeliko prolećno spremanje“ se nastavlja…\nAko ne možete da ih pobedite, pridružite im se!\nSvako ko želi može da se učlani u udruženje „Volim Padinjak“ i to možete uraditi putem uplatnice ili elektronski. Iznos članarine je 300,00 din za godinu dana.\nKad izvršite uplatu javite im se da vas evidentiraju i registruju u udruženju.\nPrimalac: Udruženje građana „Volim Padinjak“\nSvrha uplate: Članarina za 2021. godinu\nBroj tekućeg računa : 150-47054-14\nIznos: 300,00 dinara\nNe morate biti žitelji nekog od naselja koja čine Mesnu zajednicu Padinska Skela, već to mogu učiniti svi naši sugrađani sa leve obale Dunava u Beogradu.\nMi smo to upravo učinili, pa što ne bi i Vi!\nPrethodna objava Zastoj do Koteža zbog prevrnutog „vozila“ na Pančevcu\nSledeća objava Na levoj obali otvoren prvi punkt za imunizaciju građana\n2. maja 2021. at 17:06 Copy Link of a Comment\nDa li udruzenje ima neki kontakt email, telefon?\nNa četvrtom takmičenju u programiranju koji organizuje Britanski savet, u okviru programa „Škole za 21. vek“, đaci iz beogradskih osnovnih škola imali su priliku da pokažu na koji način su, uz primenu mikrobit uređaja, rešili probleme iz svog okruženja. Više\n21. januara 2022., 13:04\nPricama je u zimskom periodu neophodna hrana bogata mašću i proteinima, a slike uginulih labudova na levoj obali su potresle mnoge. Više\n18. januara 2022., 11:09\nOvogodišnji sneg dobro je došao i beogradski fijakeristima. Ostavili su svoja kola u štalama, a na stanice su isterali sanke. Više\n10. januara 2022., 15:47\nZastoj do Koteža zbog prevrnutog „vozila“ na Pančevcu\nNa levoj obali otvoren prvi punkt za imunizaciju građana\n3. oktobra 2012., 21:40\n2. oktobra 2012., 22:00


Oblak u bermudama 23.11.2021. – Hobi u sobi\nJoca\tOblak u bermudama\t 24 novembra, 2021 1 Minute\nObjavljeno 24 novembra, 2021\nPrevious Post Imitacija 21.11.2021.\nNext Post Intonacija 27.11.2021.\n3 mišljenja na „Oblak u bermudama 23.11.2021.“\n25 novembra, 2021 u 8:37 am\nNeverovatno, snimak emisije bukvalno sledeći dan okačen na sajt rts-a…sudnji dan se bliži:)\n25 novembra, 2021 u 11:55 am\nDragane, na tvoj komentar za listu pesama emitovanu u Oblaku u bermudama 7. septembra ove godine, odgovorio sam i objasnio koja je procedura kao i čije su obaveze za postavljanje snimaka emitovanih emisija na sajt RTS-a.\nNa žalost, mislim da se „sudnji dan ne bliži“, kako si ti napisao. Razlog zašto se ova emisija Oblaka pojavila na sajtu već sledeći dan i može da se presluša, je vrlo jednostavan.\nOsoba koja najčešće radi posao organizatora u emisiji Oblak u bermudama i koja ne obavlja redovno svoju obavezu na poslu koju ima, nije radila ovu emisiju (navodio sam u ranijim komentarima da imena ne spominjem, a možda bih baš trebalo to da učinim). Organizator je bila druga osoba koja uvek savesno i na vreme obavlja svoj posao u svim emisijama u kojima radi. To je jedini, pravi i istinit razlog zašto se ova emisija Oblaka pojavila na sajtu već sledeći dan u mp3 formatu i može da se presluša.\nOvaj moj odgovor se samo nadovezuje na onaj prethodni, koji se odnosi na tvoj već pomenuti komentar od pre dva i po meseca.\nMislio sam da napišem i poseban tekst o ovome problemu u nekoj novoj rubrici koja bi se odnosila samo na 202-ku, da bi svi posetioci bloga bili upoznati sa time (jer ne verujem da mnogi čitaju komentare).\nEto, to je objašnjenje brzog i „neočekivanog“ pojavljivanja Oblaka samo dan posle emitovanja, na sajtu RTS-a.\n27 novembra, 2021 u 8:56 am\nMIslim da je vreme za tekst o 202.Retko sam u prilici da odslusam emisiju uzivo,i da zbog nekog lenjivca bukvalno ispastam,i ja i mnogi drugi,vec mi je pun kufer.


Magična zona » Belim oružjem protiv crnih demona Belim oružjem protiv crnih demona – Magična zona\nVeć hiljadama godina so se koristi u ritualnim čišćenjima duše, tela i doma.\nSo i magija\nSo je veoma važna namirnica, ali isto tako i moćno magijsko oruđe. Sve do početka 20. veka, taj začin bio je slabo dostupna i izuzetno vredna roba, te nije ni čudo što je bio uzrok mnogih ratova.\nRimljani su izuzetno cenili so, pa je i deo vojničkih plata isplaćivan njome. U korenu reči plata, zarada u mnogim jezicima nalazi se latinska reč salarium, koja označava so. U Malijskom carstvu tokom 12. veka so je bila toliko cenjena da je na njegovom pustinjskom jugu vredela koliko i zlato iste težine. Ovaj neophodan začin u narodu je cenjen i zbog svojih magijskih moći.\nPROČITAJTE I… So i voda štite dom i vaše najmilije\nU Latinskoj Americi, so se koristi u veoma važnoj magičnoj formuli koja obezbeđuje zaštitu kuće ili radnog mesta. Budući da je ritual čišćenja važan deo afričke magije, so je uobičajen sastojak u čarolijama zaštite koje uključuju ritualno kupanje. Bila je neizostavna u obredima brojnih kulturama – kako pre hiljadu godina, tako i danas. Međutim, u ritualne svrhe obično se koristi morska so.\nLjubavni rituali sa solju\nPrema rečima ezoteričara, so je moćna magijska supstanca jer može da otera razne demone. U srednjem veku, domaćice su na Veliki četvrtak pripremale specijalnu so koja je trebalo da zaštiti ukućane. Na tiganju bi je propržile, a zatim je sipale u poseban slanik zajedno s makom. Na Uskrs bi ovu specijalnu mešavinu posule po ćoškovima prostorija, kao i po pragu ulaznih vrata.\nVeruje se da so osveštana u crkvi donosi zdravlje i sreću ukućanima.\nUkoliko se u domu jave problemi, svađa i netrpeljivost, u noći opadajućeg meseca domaćica treba da pospe so po ćoškovima kuće i izgovori magične reči: ”Neka so ubije svako zlo!”.\nPROČITAJTE I… Magija s hlebom i solju\nNajvažniji začin u ljudskoj ishrani takođe može biti od dragocene pomoći u slučaju ljubavne magije. U jednakim količinama izmešati so i cimet, izgovarajući reči: ”Kao što su se sjedinili so i cimet, tako će i moje srce s dragim/dragom.” Ovom magičnom mešavinom potom tri dana zaredom začinjavati isključivo svoje jelo (nikako hranu koju jedu ukućani), i u narednih mesec dana ljubav će sigurno pokucati na vrata.\nRituali za miran bebin san\nUkoliko se beba noću često budi i plače, treba uraditi sledeće. Napuniti platnenu torbicu (veličine dlana) solju, dobro je zavezati i postaviti iznad bebinog kreveta.\nAko vas muči zdravstveni problem, kada se spusti sumrak, uradite sledeći ritual. Istresite na dlanove kašiku soli i malo je navlažite vodom. Trljajte so među dlanovima, tri puta izgovarajući reči: ”Bela magija uništava crnu. Tuga se pretvara u radost, tama u svetlost. U meni je sada sve čisto, bleštavno i zato bolest ne može da opstane.” Nakon toga isperite ruke čistom vodom i ostavite ih da se osuše na prirodan način.\nRedovno kupanje u slanoj vodi doprinosi zdravlju, ali i čisti auru od nakupljene negativne energije. Iako je idealno kupati se u moru, takođe efikasno je i kada u kadu ubacite šaku morske soli i napunite je vodom.\nBelim oružjem protiv crnih demona was last modified: December 29th, 2020 by Aleksandra Dudvarski\nrituali sa soljusoso i magija


Galić sa Sedarom: Sve bolji rezultati Granične policije BiH u borbi protiv prekograničnog kriminaliteta\nHome Politika BiH Galić sa Sedarom: Sve bolji rezultati Granične policije BiH u borbi protiv...\nDirektor Granične policije BiH (GP) Zoran Galić primio je danas u posjetu ambasadora Republike Slovenije Damijana Sedara i njegovog saradnika, policijskog atašea Matjaža Šinkoveca.\nRazgovarali su o unapređenju saradnje, kao i o načinu funkcioniranja Granične policije BiH te o rezultatima rada u borbi protiv prekograničnog kriminaliteta. Tematizirano je i aktuelno stanje u vezi s nezakonitim migracijama.\nGalić se zahvalio slovenskom ambasadoru na podršci te istaknuo da ova policijska agencija ulaže znatne napore s ciljem osiguravanja uvjeta što efikasnije provedbe granične kontrole. Naveo je također da, uprkos problemima s kojima se njihovi službenici susreću u svakodnevnom radu, Granična policija BiH bilježi sve bolje rezultate rada u borbi protiv svakog oblika prekograničnog kriminaliteta.\nSastanku su prisustvovali i pomoćnik direktora GPBiH za organizaciju i operacije Dragan Kulić, načelnik Ureda za profesionalne standarde i unutrašnju kontrolu Vladimir Popović i načelnica Kabineta direktora Sanja Pržulj.\nZaključeno je da će dosadašnja uspješna saradnja između GPBiH i Ambasade Slovenije biti dodatno unaprijeđena u svim segmentima rada a dogovoreni su i daljnji oblici saradnje dviju institucija u narednom periodu, saopćeno je iz Granične policije BiH.\nPrevious articlePropao Fadilov pokušaj pljačke građana: Zakon o porezu na dohodak neće biti na dnevnom redu sjednice Parlamenta FBiH\nNext articleDodik isključio Šukala iz stranke