VILIJAM ENDGAL Seme zla će satrti čovečanstvo 2 - Blogovi - Forum Krstarice\nVILIJAM ENDGAL Seme zla će satrti čovečanstvo 2\nu 22.01.2011. 13:06 (888 pregleda)\nIntervju | Biljana Đorović\nRad GMO i implementacija programa „Monsanto“ korporacije nanela je ogromne štete poljoprivredi i ljudima u brojnim zemljama. Paradigmatičan je primer Argentine.\nDa, slučaj Argentine je pravi pokazatelj kako radi „Monsanto“. Pod Karlosom Menemom, predsednikom Argentine tokom smrtonosne krize krajem 80-ih i početkom 90-ih, Menemova vlada je formirala komisiju koja je organizovala sastanak iza zatvorenih vrata, a trebalo je da ispita mogućnost izdavanja licence da se genetički modifikovano seme testira u Argentini. Menemova vlada je 1994. godine dala isključivo pravo za sađenje „Monsantu“, najvećoj korporaciji za proizvodnju genetički modifikovane hrane na svetu: najvećoj kompaniji za proizvodnju semena i tehnologije za proizvodnju pesticida i među pesticidima – glifocida. „Monsanto“ je bio blizak Bušovoj porodici i Bušovoj administraciji i većini članova Klintonove administracije. Kao i Karlos Menem, koga je Bušova administracija slavila i promovisala kao spasitelja Argentine. Tako je „Monsanto“ dobio ekskluzivno pravo da sadi patentirano seme soje 1994. godine u Argentini. Argumentacija, opravdanje za ovakve poteze bilo je da će doći do velike izvozne dobiti, zato što se soja koristi za potrebe industrijalizovane poljoprivrede u SAD, Evropi i širom sveta. To je životinjska hrana za koju se tvrdi da ima mnogo proteina što je problematična tvrdnja, ali to je već jedna druga priča. Bilo kako bilo, Argentina, koja je 60-ih i 70-ih godina postavila možda najviše poljoprivredne standarde na svetu, ne samo među zemljama u razvoju: kvalitet argentinske govedine je bio najveći (Mi, Teksašani se i te kako ponosimo svojom govedinom ali uvek ističemo da ona nije ni nalik argentinskoj), je postala raj za „Monsanto“.\nNajveće žrtve korporativne pohlepe bili su mali zemljoposednici. Ekonomska kriza je iskorišćena kako bi većina ljudi ostala bez zemlje, a „Monsanto“ postao vlasnik ogromnih prostranstava najbolje argentinske zemlje.\nArgentina je imala tradiciju porodičnog farmerstva, malih zemljoposednika, dok je većina zemlje bila u posedu latifundista, vlasnika ogromnih plantaža. No, promene koje su uvedene za vreme vladavine Karlosa Menema, omogućile su da „Monsanto“ i druge korporacije iskoriste prednost velike finansijske krize kako bi kupile najbolju zemlju, primarno zemlju malih farmera u Argentini, i pretvorile je u zemlju za masovnu proizvodnju u potpunosti kompjuterizovanu. Zemlju za proizvodnju ovakve hrane nije potrebno kopati, traktor sa satelitskom navigacijom obavlja sav posao iz kompjuterskog daljinskog centra, a nije potreban ni vozač kako bi se soja zasadila na desetinama hiljada hektara u Argentini.\nSeljaci koji su radili na farmama ostali su bez posla, a zemlja je pripala mnogim multinacionalnim kompanijama i ljudima poput Džordža Soroša, on je postao najveći vlasnik obradive zemlje u Argentini tokom tog vremena. Otpor seljaka ovakvim moćnim interesima poljoprivrednog biznisa rezultirao bi po pravilu njihovim slanjem od strane vlade u vojsku ili bi se iznenada suočili sa vatrom koja bi, kao slučajno, zapalila njihove kuće i na taj način su bili prisiljeni da odu u gradove.\nGeneralna ideja po kojoj se proces preuzimanja zemlje i poljoprivrede u Argentini odigravao bila je sprovođenje globalizacije svetske poljoprivrede.\nBrojni su pokazatelji da se u Srbiji privode kraju pripremne akcije odvijane mimo javnih i naučnih rasprava i očiju javnosti sa ciljem da se u Skupštini republike Srbije usvoje amandmani na zakone koji ne dozvoljavaju uzgoj GMO na teritoriji Srbije. Dokumenti USDA potvrđuju izrazitu rešenost da se GMO kompanije dočepaju srpske poljoprivrede. Srbija nije član ni EU ni STO (Svetske trgovinske organizacije), što joj ostavlja lepu perspektivu uzgoja zdrave hrane ali nedavno smo se suočili sa izjavom ambasadorke SAD u Srbiji Meri Bruse Vorlik (Mary Bruce Warlick) da je jedan od glavnih ciljeva SAD da pomogne Srbiji da se pridruži STO.\nMeri Brus Vorlik je služila kao vršilac dužnosti zamenika pomoćnika državnog sekretara za odbranu za Rusiju, Ukrajinu, i evroazijsku politiku, pre nego što je došla u Srbiju. Njen suprug Džejms Vorlik (James Warlick) je u isto vreme ambasador u Bugarskoj. To sugeriše izvestan fokus geopolitike SAD u regionu. Pritisak da se Srbija pridruži STO, u korelaciji je sa činjenicom da pravila koja uspostavlja ova organizacija (STO) stavljaju prioritet trgovine iznad zdravlja i bezbednosti zemlje. Poljoprivredna problematika je u okviru STO rešavana po nacrtima vodećih kompanija SAD za agrobiznis, kakva je najveći svetski posednik GMO semena „Monsanto“.\nVaše brilijantne analize pokazale su sa uzgojem GMO da se svet suočava sa uništavajućom i užasavajućom perspektivom. U tekstu: „GMO žitna katastrofa u SAD je lekcija za ceo svet“, otkrivate da postoji veliki pritisak na EU, Rusiju, Kinu, Tursku, Ukrajinu od strane Obamine administracije da prihvate GMO useve iz SAD. Da li GMO vidite kao najjače oružje moćnih elita?\nPritisak na širenje patentiranog GMO semena je po mom mišljenju jedan od najopasnijih trendova u ljudskoj istoriji. On obezbeđuje poziciju za tri giganta agrobiznisa SAD —„Monsanto“, „DuPont“, „Dow Chemical“— potencijalnog monopola na svetsko biljno seme preko patenata na modifikovano seme. A, otkriveno je i da je vlada SAD finansirala razvoj tipova spermicidnog GMO kukuruza, dakle takvog GMO kukuruza koji spermu muškarca čini neplodnom – nesposobnom da proizvede novu ljudsku jedinku.\nU svojim tekstovima, predstavili ste novu, veliku naučnu studiju sprovedenu od strane internacionalnog naučnog tima koja je potvrdila da je „ ‘Roundup’, proizvod „Monsanto“ korporacije, toksičan i opasan kako po ljudske tako i životinjske organizme“. Koji su glavni zaključci ove studije?\nNajnovije naučno istraživanje sproveo je, kako ste rekli, tim internacionalnih naučnika predvođen profesorom Andresom Karaskom (Andrés Carrasco), šefom Laboratorije za molekularnu embriologiju na Medicinskom fakultetu Univerziteta u Buenos Airesu i članom Nacionalnog saveta za naučna i tehnička istraživanja Argentine. Ovo istraživanje predstavlja alarmantnu demonstraciju dokaza koji pokazuju da su „Monsanto“ i GMO agrobiznis sistematski lagali o sigurnosti njihovog „Raundapa“. „Raundap“ je u daleko manjim koncentracijama od onih korišćenih u poljoprivredi povezan sa rađanjem defektnog potomstva. Zdravstvene posledice su ogromne i nemerljive. Svi glavni GMO usevi danas na tržištu su genetički manipulisani kako bi „tolerisali“ herbicid „Raundap“.\nU smislu perspektiva koje otvara impostiranje GMO imperativa širom sveta, nalazite da nijedan projekat nije zanimljiviji od projekta multimilijardera Bila Gejtsa, izgrađenog na jednoj od najudaljenijih tačaka zemljine kugle, ostrvu Svalbard u Barencovom moru na kojem je Bil Gejts investirao milione dolara kako bi izgradio banku semena, 1.100 km od Severnog pola. Povodom ovog projekta napisali ste tekst pod nazivom: „Seme sudnjeg dana na Arktiku. Bil Gejts, Rokfeler i GMO giganti znaju nešto što mi ne znamo.“ Može li prava suština ovog projekta odgovoriti na pitanje o budućnosti čitavog čovečanstva?\nBi-Bi-Si je ovaj projekat nazvao: „Seme sudnjeg dana“. Pogledajte mapu, vidite gde je ovaj projekat izgrađen. Na kamenitom, nepristupačnom ostrvu na kojem je Bil Gejts uzidao u planinu Banku semena, gde se čuva svo moguće seme svih biljnih vrsta na svetu. I banka semena je tu, po njihovoj tvrdnji kako bi sačuvala svetsko nasleđe u proizvodnji semena, u slučaju nuklearne katastrofe, klimatskih promena, globalnog zagrevanja, a u opticaju su i druge bajke kojima se neprekidno zastrašuje stanovništvo. Činjenica da su u ovaj posao na ostrvu Svalbard na Barencovom moru blizu Arktičkog kruga uključene GMO kompanije Rokfelerova fondacija, Fondacija Bila Gejtsa, Singente fondacija, jedna od četiri GMO apokaliptičnih kompanija, je dovoljan razlog za zabrinutost. Naravno, oni tvrde da se radi o projektu izvedenom u naučne svrhe.\nMoćna elita osvaja pravo na posedovanje banke semena dok će, po svemu sudeći, ostali (narodi, države) izgubiti pravo na posedovanje prirodnog semena.\nPogledajmo šta se dogodilo Iraku kolevci civilizacije, koji se nalazi u Mesopotamiji, na ušću Tigra i Eufrata. Irak je kolevka poljoprivrede i imao je banku semena u kojoj je, budući da su stalno razvijali nove vrste žita, bilo pohranjeno seme svih proizvedenih vrsta žita. Ta banka semena se, vaši čitaoci će se iznenaditi, nalazila u Abu Graibu, prostoru poznatom po istoimenom stravičnom zatvoru za osumnjičene teroriste, to je bila stravično bombardovana teritorija tokom invazije na Irak i banka semena je sravnjena sa zemljom.\nI sada uzeti svu raznovrsnost biljnog sveta i odneti je na tako udaljeno mesto i finansirati ga iz takvih izvora kakvi su Rokfelerova fondacija i fondacija Bila Gejtsa, zainteresovanog za samo jednu stvar koju može postići svojim novcem, dobijenog na osnovu monopolističke pozicije „Majkrosofta“, a to je da se smanji crna populacija. Ako sledite trag novca koji je njegova fondacija uložila u različite programe u Africi, svi vode ka programima za kontrolu broja crnog stanovništva.\n« VILIJAM ENDGAL Seme zla će satrti čovečanstvo 1 Glavna Востани Сербије »


Istorijska bilješka – ''Montenegrini di Zusse'':\nU društvu autora knjige ''Cuci – ogledalo predaka''\nKameno more, za vazda\nDio stare crnogorske teritorije poznat pod imenom Cuce, prvi put se pominje u dokumentima u doba zetske države pod Crnojevićima. A onda, nešto kasnije, i u mletačkim zapisima s kraja 17. vijeka, kada u svijet odlazi bilješka o stanovnicima tog kraja zvanim "Montenegrini di Zusse". Ipak, čini se da je najljepše ime toj krševitoj i bezvodnoj visoravni dao slikar Petar Lubarda nazvavši je "kameno more"\nO Cucima, dijelu crnogorske države koji se prostire od Boke Kotorske s jedne, i Ploče Grahovske te grada Onogošta sa druge strane, riječ po riječ sa Boškom Jovanovićem, autorom knjige "Cuci - ogledalo predaka".\n"Ova priča trebalo bi da počne onim starim kazivanjem kada se Bogu, svedržitelju tvorcu, na ovom mjestu odriješila i prosula vreća puna kamenja. Tu su nastali i Cuci, skloni ratovanju i hajdukovanju, sa jedinom privilegijom da im komšije bjehu Bokelji, koji su za to vrijeme bili veoma obrazovani i civilizovani ljudi."\nBoško tvrdi da sva saznanja o tadašnjem načinu života Cuca govore u prilog njihovog bavljenja stočarstvom i zemljoradnjom, te stalnom trgovinom s Bokeljima.\nKaže da je u Cucima sve do pred Drugi svjetski rat bilo oko tri i po hiljade stanovnika. Tu negdje, u ovoj priči, stiže i pram lagane sjete i odanosti zavičaju.\n"Moje selo se zove Dobra Gora, a taj do đe je naša porodična kuća Prijeko Počivalo. Znaš, gradski čovjek svoje uspomene vezuje za asfalt, automobile, trotoare, kafiće, za buku, viku, ciku, na sve ono što zovemo gradskom vrevom. I vjerujem da već sada ima mnogo onih koji ne znaju što duši znače neke obične seoske stvari i ponešto iz tog seljačkog života. Mnogo je u današnje vrijeme onih koji nijesu stigli da zavole miris livada ili istražuju neke mračne pećine, niti bacaju kamenje u jame bezdanje. U njihovom sjećanju nema jauka vuka na kijametu ili...evo, reci sam, jesi li ikad pio vode s kamenica ili u škrokala hvatao jarebice kamenjarke? To je ono što pripada samo životu na selu. Danas u Cucima živi, možda, tristotinjak starijih ljudi i žena. I sve ih je manje. Malo je veza između predaka i potomaka. Vjerujem na štetu ovih drugih."\n"Pamtim dobro jednu sliku iz djetinjstva, svog đeda Miloša i, pored ognjišta, grupu njegovih vrsnika obučenih u crnogorska odijela, bijele kose, brkova i obrva. Čini mi se, satima su sjeđeli, pušili iz simsija, nataknutih na duge ćibuke, i redom pričali. Niko se nikom nije upetljavao u riječ."\nSlijedi i ponešto o selima Bata i Trešnjevo, za koje Boško vjeruje da je jedno od najljepših sela, u kojem su živjele porodice Krivokapića, potomaka plemenitih ljudi i serdara.\n"Jednom je, jedan perjanik kralja Nikole, riješen da se ženi, došao u Cuce i, ajde u kafani 'oće čoek da časti, pa, pita ljude uz malo lukavstvo, koja je to prva kuća u Cuce. Odgovor na to pitanje inicirao je malo uzdržanosti ali, i nešto lukavije objašnjenje. Rečeno mu je da je, ako krene od Cetinja prva kuća jednog Pejovića, a ako krene od Boke, prva kuća jednog Krivokapića. Iz pravca Nikšića naići će na prvu kuću jednog Roganovića, a ako pristigne od Grahova stići će do prve kuće jednog Manojlovića. Naravno, ovaj odgovor je podrazumjevao samo one prve kuće na koje putnik naiđe."\n"Vazda je bilo tih priča i teza koje su se provlačile samo u cilju posrbljavanja Crne Gore. Svojatanje naše istorije omiljeno je gradivo srpskih šovinista. Fala im što nas zovu njihovom Spartom ali, možemo lako i bez toga. Evo ti još jedna naša, crnogorska priča koju nećeš nać' u knjigama. Nekoliko godina poslije bitke na Carevu lazu 1709. godine, dakle, 1712. godine stiže turski vojskovođa Ćuprelić i za osvetu, udara na Crnu Goru daleko većim snagama no ikada. Vladika Danilo odstupajući, dolazi u Cuce, u sela Lipovac i Obod. Do cara u Stambolu putuje glas da Crne Gore više nema, da je sva izgorela i da nije ostalo niđe ništa. Ipak, vladika Danilo šalje svoj glas u pravcu ruskog dvora s riječima da Crna Gora nije okupirana i da se on nalazi na slobodnoj teritoriji. U toj depeši navode se i imena sela u Cucima. Ta je poruka pošla u svijet. I tako su i Cuci za jedno vrijeme bili centar Crne Gore, ili njen bastion, kako ti je volja. Toliko, samo da se zna. Za vazda."


Lavice teško stradale u Pitomači | Grad Virovitica\nLavice teško stradale u Pitomači\nU sjajnoj atmosferi, pred punim tribinama Sportske dvorane Osnovne škole Petra Preradovića, Pitomača je slavila u derbiju posljednjeg 9. kola II. HRL sjever svladavši TVIN Viroviticu 34:24 (17:10). Utakmicu života, odigrala je Ana Šimić-Kaša koja je u pobjedu Pitomače utkala 13 golova. Slijedila ju je Ines Kožarić koja ih je zabila 8. Kod „lavica“ Kristiana Zečević zabila je pet, dok su se Tanja Đud i Helena Rončević upisale u listu strijelaca s po četiri zgoditka. Pitomača je ovaj dio prvenstva završila s 11, dok su izabranice trenera Željka Poljaka ostale na osam osvojenih bodova. (www.icv.hr,\nPrethodna objava“Kumovi” razveselili djecu u Dječjem vrtiću Cvrčak\nSljedeća objavaRoku Idžojtiću uručena Zlatna paleta


Google: Sun nam je nudio licencu za Javu za sto miliona dolara\nGoogle nudi 20 miliona dolara za prvi HD snimak sa mesečeve površine\nMyCity » IT dešavanja u svetu » Vest: Google: Sun nam je nudio licencu za Javu za sto miliona dolara\nPoslao: 25 Jul 2011 12:54\nKOMPANIJA SUN MICROSYSTEMS SVOJEVREMENO je ponudila licencu za svoju Java tehnologiju kompaniji Google za 100.000.000 USD, izjavio je advokat Googlea u četvrtak, pokušavajući da pokaže da Oracle nema osnova da traži nekoliko milijardi USD naknade u tužbi za kršenje patentnih prava.\nPravni zastupnici kompanija Oracle i Google našli su se u četvrtak na saslušanju zbog tužbe koju je Oracle pokrenuo protiv Googlea. Oracle u tužbi tvrdi da je Google nezakonito iskoristio njegove patente u razvoju svog operativnog sistema Android. Za vreme rasprave se videlo da je sudija Vilijam Alsap bio loše raspoložen, toliko da je čak upozorio Oracle „da ovaj sud nije odeljenje u njegovom vlasništvu“, ali je poručio i Googleu da će se i Endi Rubin, koji rukovodi odeljenjem za razvoj Androida, naći na „vrućoj stolici“ na suđenju.\nSudija Alsap je takođe odmah razjasnio da on smatra da su Googleovi prihodi od reklama povezani sa vrednošću Androida – što Google osporava – i da će kompanija po svoj prilici morati da plati naknadu štete u iznosu od „verovatno nekoliko miliona, ako ne i milijardi USD“ u slučaju da se proglasi krivom za narušavanje prava na korišćenje patenata.\nIzvor i nastavak: http://www.mikro.rs/main/index.php?q=vest&ID=15193\nUkupno su 1022 korisnika na forumu :: 84 registrovanih, 3 sakrivenih i 935 gosta :: [ Administrator ] [ Supermoderator ] [ Moderator ] :: Detaljnije


Stamatović: Srbima iz dijaspore obezbediti pravo da biraju, ali i da mogu da budu birani u Srbiji\n► Stamatović: Srbima iz dijaspore obezbediti pravo da biraju, ali i da mogu da\nPitanje pune zaštite prava Srba u regionu i dijaspori, olakšano dobijanje dvojnog državljanstva, izborno pravo i aktivnije učešće naših sunarodnika u političkom i društvenom životu matice Srbije, mora da bude jedna od najvažnijih nacionalnih i državnih strategija, izjavio je danas predsednik Zdrave Srbije Milan Stamatović.\nOn je u pisanoj izjavi istakao da je nedopustivo da aktuelna vlast, pre svega, ne poštuje činjenicu da je srpska dijaspora nosilac ekonomskog razvoja Srbije i da vrednost njenih ulaganja, premašuje iznos direktnih stranih investicija."Našim sunarodnicima se, ne samo deklarativno, nego i praktično mora obezbediti i pasivno i aktivno biračko pravo u matici, dakle i da biraju i da mogu da budu birani", naveo je Stamatović.\nOn je izneo podatke iz 2018. godine, koji pokazuju da je srpska dijaspora unela u Srbiju ukupno šest milijardi evra, kako putem bankarskih doznaka, tako i posredstvom potrošnje i direktnih ulaganja u svoj kraj, dok je, s druge strane, neto vrednost stranih direktnih investicija, te iste godine, iznosila 3,8 milijardi evra, pri čemu,kako je naveo, ne smeju da se zaborave ogromna izdvajanja države Srbije, odnosno subvencije koje se daju stranim kompanijama za svako novootvoreno radno mesto.\n"Srpska dijaspora je ogroman neiskorišćen potencijal srpskog naroda koji je do sada bi samo predmet političke manipulacije i ekonomskih zloupotreba, a o kakvoj ekonomskoj snazi naše dijaspore se radi, najbolje govori podatak da je od 2010. do 2018. godine, po osnovu uplata iz inostranstva u Srbiju stiglo više od 25 milijardi evra", istakao je Stamatović.\nOn je dodao da je tema dijaspore aktuelna samo u vreme izborne kampanje, a da se niko u međuvremenu ne zapita da li ti ljudi imaju osnovna prava u svojoj matičnoj zemlji, poput prava na državljanstvo, biračkog prava, prava na zdravstvenu zaštitu, visoko školstvo i mogućnost ekonomskog delovanja koji im moraju biti dostupni, pod istim uslovima, kao i svim ostalim srpskim državljanima koji žive u Srbiji.


Wannabe Shop: Suknja i aksesoari — Wannabe Bride\nWannabe Shop: Suknja i aksesoari\nSvaka žena bi trebalo da u svom garderoberu ima barem jedan model pencil suknje, zato što je reč o odevnom komadu koji možete nositi i na poslu, i u večernjem izlasku, kao i tokom nekog svečanijeg događaja. Ovaj model suknje odlično stoji, jer na pravi način ističe sve vaše atribute, a ako se ukombinuje sa pravim aksesoarima, njen efekat je potpun. Pogledajte šta smo za vas izdvojili iz ponude Wannabe Shop-a!\nSuknja Wannabe Collection idealan je izbor za sve devojke koje žele da postignu upečatljiv izgled, a da pritom odaju utisak prave žene od stila. Možete je poneti sa klasičnom majicom ili košuljom, dok će je zanimljiv par sandala i adekvatni aksesoari samo još više naglasiti.\nCena: 3,595.00 RSD\nNarukvica Dve šmizle\nNarukvica Dve šmizle predstavlja zanimljiv komad nakita koji može upotpuniti svaku odevnu kombinaciju. Ponesite je uz elegantnu haljinu i bićete primećene gde god da se pojavite.\nElegantne minđuše Dve šmizle sjajan su komad nakita koju mogu da nose sve žene od stila. Odlično će stajati uz crnu ili odevnu kombinaciju neke druge boje, jer su veoma efektne, a ujedno i veoma elegantne.\nKljučne reči minđuše Dve Šmizlenarukvica Dve šmizleSuknja Wannabe CollectionWannabe ShopWannabe Shop: Suknja i aksesoari


Januar 19, 2020 22:02\nBritanski premijer Boris Džonson poručio je predsedniku Rusije Vladimiru Putinu na sastanku u Berlinu, da neće doći do normalizacije odnosa dve države sve dok Moskva ne prestane sa "destabilizujućim aktivnostima" koje ugrožavaju bezbednost Velike Britanije i njenih saveznika.\n"Premijer (Džonson) je rekao da neće doći do normalizacije naših bilateralnih odnosa dok Rusija ne prekine sa destabilizujućim aktivnostima, koje prete Ujedinjenom Kraljevstvu i njegovim saveznicima i koje podrivaju sigurnost naših građana i našu kolektivnu bezbednost", rekla je portparolka.\nPonovo jak zemljotres u Turskoj 3\nAsanž i SAD sutra pred londonskim sudom 4\nNovi zemljotres potresao Tursku – među mrtvima ima dece 18\nViše od 60 zaraženih koronavirusom u Italiji 14\nSnažan zemljotres na granici Turske i Irana 12


Top Wing Serija\nTopWing je najmodernija i najjača krilna pumpa na tržištu sa ultimativnim higijenenskim svojstvima. Serija koja se sastoji od 8 tipskih veličina pumpi sa kapacitetom od 0 do 156 m3 / h, priključci od DN 25-100 mm i maksimalnim radnim pritiskom od 15 bara. Aseptične pumpe sa inovativnnom konstrukcijom za najzahtevnije aplikacije. Najnovija generacija pumpi. Pumpa je eksremno rigidne konstrukcije. Specijalni dizajn dvokrakog rotora dodatno smanjuje nivo oštećenja osetljivih medija. Izuzetno robusna konstrukcija, visoka radna efikasnost i jednostavnost održavanja povećavaju upotrebljivost pumpi uz smanjenih operativnih troškova. Ove osobine daju proizvod sa jedinstvenim karakteristikama i prednostima.\nModel TW1/0041 TW1/0082 TW2/0171 TW2/0343 TW3/0537 TW3/1100 TW4/1629 TW4/3257\n1 - zb 85 85 107 107 131 136 178 182\n2 - zb 117 117 139 139 163 168 210 212\n1 - Svi navojni priključci (DIN, SMS, DS, BSP, ISO, plinski navoj) i stegnuti (ISO, SMS)\n2 - Svi prirubnički priključci DIN (PN16) i ANSI (klasa 150)\nPrednosti pumpi serije Top Wing\nstabilan ujednačeni protok\nnajviši nivo higijene\npoboljšani materijali konstrukcije\nmogućnost pumpanja tečnosti velikih i malih viskoziteta\nvodootporni sklop ležaja\npumpa u potpunosti napraljena od nerđajući čelika, i zadnje kućište\nzaptivač montiran sa lica pumpe\nModel Zapremina / okret [l / okret] Maks. kapacitet [m3/h] Nominalna prečnik priključka [mm] Radni pritisak [bar] Maks. brzina pumpe [obr/min] Maks. obrtni momenat [Nm]\nTW1/0041 0.041 3.4 25 15 1400 55\nTW1/0082 0.082 6.9 25 7 1400 55\nTW2/0171 0.171 12.3 40 15 1200 400\nTW2/0343 0.343 24.7 50 7 1200 400\nTW3/0537 0.537 32.2 50 15 1000 800\nTW3/1100 1.100 66.0 80 7 1000 800\nTW4/1629 1.629 78.2 80 15 800 2000\nTW4/3257 3.257 156.3 100 7 800 2000


Krupski tartufi u “Krajiškoj kući” – Novosti Plus\nKrupski tartufi u “Krajiškoj kući”\n19 Juna, 2020 19 Juna, 2020 Kristina Prole\t0 Comments\nMijodrag Vuković iz banjalučkog naselja Krupa na Vrbasu ljubav prema gljivarstvu gaji od malih nogu.\nSa ocem, koji je dugogodišnji tragač, išao je u šumu u potrazi za gljivama. U lov na tartufe krenuo je prije šest godina. Osim stručne literature morao je da nabavi i specijalnu intalijansku rasu pasa koje je obučavao za pronalaženje ove gljive.\n“Prerađevine od crnog zlata nose naziv “Vuk tartufi” i mogu se naći u “Krajiškoj kući” u Banjaluci koja će u budućnosti biti reprezantativna ne samo za naš grad nego i za regijuju”, kaže Vuković. U svemu ovome ima podršku porodice, a najmlađima prenosi tajne gljivarstva.\nCapital.ba, foto: radiogold.it\n← Ministar trgovine i turizma RS Suzana Gašić: Veliko interesovanje građana za turističke vaučere\nNa Manjači izgrađen novi azil za napuštene pse →\nGradska organizacija Crvenog krsta uči osnovce kako se pruža prva pomoć\nZvanično počela realizacija projekta “eBeba”


MEGACUNAMI: "Talas ubica" stiže za tri godine? | Mondo Portal\nVeliki cunami pogodice SAD i Veliku Britaniju za tri godine\nMEGACUNAMI: "Talas ubica" stiže za tri godine? 84 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nSvet 19.09.2016. / 12:36\nAutor mondo.rs 19.09.2016. / 12:36\nGigantski cunami izazvaće iznenadna erupcija vulkana na Kanarskim ostrvima, a stručnjaci strahuju da bi mogao da zbriše celu južnu obalu Velike Britanije i da izazove katastrofu u SAD.\nOvaj talas ubica mogao bi da nastane od ogromne stene koja bi se stropoštala u Atlantski okean sa ostrva La Palma.\nČudovišni talas mogao bi da zbriše sve pre sobom, a posledice po obalu Floride i Brazila mogle bi da budu katastrofalne, ako se dogodi ovaj scenario.\nAli ni Velika Britanija neće izbeći ovu silu prirode - kažu naučnici koji su proučavali efekte budućih vulkanskih erupcija na Kanarskim ostrvima.\nIstraživanje doktora Sajmona Deja, sa Instituta za sprečavanje katastrofa na Univerzitetu u Londonu, potvrdilo je, naime, da bi se, u slučaju erupcije vulkana Kumbre Veja, zapadna strana planine odvalila i ogromna stena bi se svalila u more.\nOdavde kreće propast sveta\nJapan se seća katastrofe i 18.000 žrtava\nOn je za "Dejli star" izjavio da do tako velikih erupcija vulkana dolazi jednom u 50 do 70 godina i da se svaki put kada do njih dođe povećava mogućnost da izazovu katastrofu.\nPoslednji put erupcija se dogodila 1971. godine, što znači da bi sledeći veliki izliv lave mogao da se dogodi već za tri godine.\nOva erupcija bi mogla da dovede do klizišta koje bi podiglo veliki "vodeni zid" viši od 900 metara, a uputio bi se ka južnoj obali Velike Britanije.\nIpak, Dej se nada da do udarnog talasa neće doći tako skoro.\n"Da li će se katastrofa dogoditi? Kockice se bacaju svakih 70 godina, a ponekad i na 50 godina. Ne znamo koja je mogućnost da do kolapsa dođe niti koliko svaka sledeća erupcija povećava rizik", kaže doktor Dej.\nIpak, on smatra da je mala mogućnost da uskoro do tragedije dođe, ali naglašava da čovečanstvo mora da bude svesno da će se ona kad-tad dogoditi.\nTalas bi izazvao velika razaranja u Floridi i na Karibima, ali i Britaniji. Postoji bojazan da bi hiljade ljudi iz gradova poput Kornvola, Devona i Portsmuta bile u trenu zbrisane pred naletom ovog megatalasa.\ncunami SAD velika britanija Prirodne katastrofe\n20.09.2016. / 11:59\nUpomoć ne znam da se kupam💃\n20.09.2016. / 08:36\nAu, šta to radite...tokom noći pružim otvoreno podršku dragom prijatelju Cunamiju u borbi protiv mnogo jačeg neprijatelja (USA+GB) tek ono ujutru je nema... izbrisana.\n20.09.2016. / 04:54\nCe izginemo brate mili u ovu vodu


Iran – pobednik u bliskoistočnom pokeru? | Politika | DW | 21.10.2019\nVojno su se sjedinjene Američke Države povukle sa severa Sirije, diplomatski su još uvek prisutne. Nakon razgovora sa potpredsednikom SAD Majkom Pensom turski predsednik Redžep Tajip Erdogan je pristao na petodnevni prekid vatre. Doduše, kurdske snage imaju drugačiju predstavu o tome šta prekid vatre znači ali on je utanačen na osnovu američke inicijative. Nije jasno da li će se prekid vatre poštovati. Isto tako nije jasno da li Bela kuća misiju potpredsednika posmatra kao uvod u novi angažman Vašingtona ili samo želi da izbegne utisak prebrzog povlačenja iz regiona. Sigurno je jedino da su Sjedinjene Američke Države svoj angažman do te mere redukovali da je to izazvalo lančanu reakciju koja je sa sobom donela novu konfiguraciju saveza i centara moći. Ni jedna zemlja u regionu ne pokazuje tako jaku volju kao Iran da iskoristi ukazanu šansu.\nRaketni napad na rafinerijska postrojenja Saudijske Arabije izveden je 14. Septembra. SAD i Saudijska Arabija optužile su Iran da stoji iza napada. Iran je to demantovao ali sumnje Vašingtona i Rijada su ostale. Najstarije izraelske dnevne novine „Haarec“ donele su analizu u kojoj se kaže: „Iran je napao Saudijsku Arabiju ne samo zato što ima novu politiku ili novo oružje, već i zato jer vidi da Tramp svojim saveznicima neće dati ozbiljnu podršku". Labavljenje saudijsko-američkog vojnog savezništva je odavno nagovešteno. Izgleda da je Iran tačno predvideo da će se američka flota u Golfskom zalivu držati po strani. Teheran je vrlo dobro shvatio da je Saudijska Arabija dobrim delom izgubila naklonost američkog Kongresa zbog ubistva novinara Džamala Hašogija kao i zbog rata u Jemenu.\nIran pažljivo prati i slabosti amerikanaca u Siriji. Teheran smatra da je očigledno da Vašington nema koncept za Siriju i da su se prenapregli. Pod predsednikom Obamom je Vašington hteo da obori sa vlasti sirijskog predsednika Bašara al Asada. Istovremeno je hteo da pobedi „Islamsku državu“ i druge terorističke grupe. A kao daleki cilj je zacrtana makar početna demokratizacija Sirije.\nPovlačenje vojnika SAD iz Sirije\nBela kuća je, međutim, previdela da je veliki broj džihadista bio u Asadovim zatvorima. Kada je Asadu zapretila opasnost od ustanka 2011. on je džihadiste pustio iz zatvora i tako prisilio SAD da se posvete borbi protiv njih. Iran je postupio sasvim drugačije u odnosu na Sjedinjene Države. „Ako Rusija i Iran izgledaju kao pobednici, to je pre svega zbog toga jer su sledili veštu strategiju“, piše jedan analitičar u vašingtonskom časopisu „Foren polisi“ (Foreign Policy) i dodaje: „Rusija i Iran su od početka imali jasan, ograničen i sprovodiv cilj – da sačuvaju Asada na vlasti“.\nOgraničenje je izgleda bilo razumno. Asad je još uvek na vlasti. A Rusija i Iran su prisutni u Siriji, ona se bez njih jedva može zamisliti. Prisutni su i kao poprilično vidljivi politički akteri u Asadovoj predsedničkoj palati.\nTamo se sluša njihova reč pri donošenju odluka koje imaju značajnog uticaja i na Evropu. Kako će se Asad odnostiti prema sirijskom stanovništvu. Ko će biti izložen pritisku, a ko ostavljen na miru? Kako će se ophoditi prema Kurdima koji su ga zamolili za zaštitu od Turske? Da li će imati obzira prema njima ili će zauzeti oštar kurs jer su godinama držali pod svojom kontrolom sever zemlje? Za stotine hiljada ljudi će od odgovora na ova pitanja zavisiti odluka da krenu put Evrope ili ne.\nNa osnovu vojne snage Iran može sebi da priušti miroljubiv odnos prema svojim komšijama: „Želimo da budemo prijatelji sa svim zemljama regiona" izjavio je iranski ministar za naftuBijan Zangane pre nekoliko dana i dodao: „Naš neprijatelj se nalazi van Bliskog istoka". Pri tome je mislio na SAD. Doduše, mali broj arapskih država bi mogao preuzeti tako ekstreman stav. Ali neke od njih su u poslednjih nekoliko meseci i nedelja možda intenzivnije razmišljale o tome da li će njihovi delom dobri odnosi sa Amerikom i ubuduće biti takvi. Ako rezultat tog preispitivanja bude takav da odnosi sa SAD neće biti kao do sada ili će biti samo delimično takvi, onda bi te zemlje mogle da se preorijentišu. Iran bi u tom slučaju stajao na raspolaganju kao partner spreman da ga oslove.\nPovukao je trupe i omogućio tursku ofanzivu. Onda je pretio Erdoganu. Onda se sa njim dogovorio. Sagovornici DW kažu da Donald Tramp nema strategiju za Siriju. Američki partneri su zbunjeni, uticaj Rusije i Irana jača. (20.10.2019)\nKljučne reči Sirija, Turska, Iran, Kurdi, svet, Bliski istok\nTrajni link https://p.dw.com/p/3RcNA


Auto kuća Kompresor predstavila u svom prodajnom salonu novi korisnički servis\n27 Nov 2015 - 20:09 Domaće tržište Link\nNajveća transformacija Nissan korisničkog servisa u automobilskoj industriji započeta je u Auto kući Kompresor\nBeograd, 26. novembara 2015. – Auto kuća Kompresor u saradnji sa kompanijom Nissan predstavila je u svom prodajnom salonu novi korisnički servis, koji će biti jedan od najširih poduhvata takve vrste u kompletnoj auto industriji. Novi Nissan salon u Kompresoru je prvi salon uređen prema New retail concept-u u Srbiji a obnova celokupne Nissan mreže u Srbiji planirana je do kraja 2017. godine i obuhvatiće 2500 objekata.\nAuto kuća Kompresor je višedecenijski ovlašćeni serviser i prodavac putničkih i teretnih vozila. U sastavu kompanije nalaze se 2 servisna centra u Rakovici i na Dorćolu opremljeni po najsavremenijim standardima proizvođača u kojima možete dobiti kvalitetnu uslugu od ljubaznog i kvalifikovanog servisnog osoblja. Kompresor raspolaže sa različitim brendovima u ukupno 4 prodajna salona, vrši prodaju polovnih vozila u centru za prodaju i otkup polovnih vozila Autoland. Auto kuća Kompresor u svojoj bogatoj ponudi imanajsavremeniji limarsko karoserijski centar, agenciju za registraciju vozila,tehnički pregled u Rakovici i Dorćolu kao i Sixt Rent A Car i Mega rent koji priža usluge full servis leasing. Danas, svako 12 vozilo koje se proda na teritoriji Srbije kupljeno je u Auto kući Kompresor.\nIzvor: PR saopštenje / Mojsvetbrzine.rs\nčitanja : 1076


Zašto je Hilari Klinton opasnija od Trampa?\nOvaj tekst je uređena verzija govora Džona Pilgera na Univerzitetu u Sidneju, pod naslovom ‘Svetski rat je počeo’.\nKoliko je ljudi svesno da je počeo svetski rat? Rat propagande, laži i podmetanja za sada, ali sve se to može promeniti prvim ispaljenim projektilom. Predsednik Obama je 2009. godine stao pred okupljenu masu u Pragu i zakleo se da će osloboditi svet nuklearnog oružja. Na krilima podrške medija nakon toga dobio je Nobelovu nagradu za mir. Sve je to bilo lažno. Lagao je, navodi Pilger za Nju Matilda.\nObamina administracija napravila je još više nuklearnog naoružanja, bojevih glava. Sama potrošnja sredstava za nuklearno naoružanje narasla je za Obamu više nego za bilo kog drugog američkog predsednika. U planu je mini-nuklearna bomba, B61 model 12. General Džejms Kartvrajt izjavio je da sa manjim nuklearnim oružjem ono postaje i ”više zamislivo”. U poslednjih 18 meseci odvija se gomilanje vojnih snaga uz zapadnu granicu Rusije, najveće od Drugog svetskog rata. Ukrajina je postala zabavni park CIA-e. Preko puča u Kijevu SAD kontroliše režim koji je neprijateljski nastrojen prema Rusiji. Važne političke figure u parlamentu pozivaju na proterivanje ruske manjine. To retko kad dolazi do zapadnih medija, ili se pak izokrene.\nSAD gomila trupe i opremu u Litvaniji, Letoniji i Estoniji. Ovu provokaciju druge nuklearne sile na svetu Zapad prati u tišini.\nKampanja protiv Kine\nOno što mogućnost nuklearnog rata čini još opasnijom je paralelna kampanja protiv Kine. Retko da prođe i dan a da se Kini ne pripiše status ”pretnje”. Kina gradi vazdušne piste na ostrvu Spratli, a koje su predmet spora sa Filipinima. Taj spor nije bio prioritetan dok Vašington nije podmitio vlast u Manili, a Pentagon lansirao propagandnu kampanju protiv Kine. Šta to znači? Znači slobodu da američki ratni brodovi patroliraju obalnim vodama Kine. Pokušajte samo da zamislite američku reakciju da se kineski ratni brodovi tako ponašaju u obalnim vodama Kalifornije.\nSnimio sam film The War You Don’t See (Rat koji ne vidite), u kojem sam intervjuisao poznate američke i britanske novinare. Svi do jednog su rekli da se invazija na Irak 2003. godine možda i ne bi dogodila da su novinari obavili svoj posao i preispitali laži Džordža Buša i Tonija Blera. Propaganda protiv Rusije i/ili Kine nije drugačija. Koliko znam, ni jedan zapadni novinar nije pitao zašto Kina gradi piste u Južnom kineskom moru. Odgovor je taj da SAD okružuje Kinu mrežom baza, balističkih projektila, bombardera sa nuklearnim naoružanjem, itd. SAD održavanjem tajnih vojnih vežbi iskušava planove blokade Kine ili pristup sirovim materijalima poput nafte i plina.\nU cirkusu oko američkih izbora Donald Tramp predstavlja se kao ludak i fašista. Njegov stav oko migracije je groteskan, ali ništa više od stava Dejvida Kamerona. Tramp nije taj koji deportuje iz SAD-a, to radi Barak Obama. To je zemlja u kojoj deca pucaju u majke, a policija ratuje protiv Afroamerikanaca. Zemlja koja je napala i pokušala da svrgne preko 50 vlada i bombardovala od Azije do Bliskog istoka. Većinu tih sukoba pokrenuli su liberalni demokrati – Truman, Kenedi, Džonson, Karter, Klinton, Obama.\nTramp se ne pokorava tome. Kaže da je invazija Iraka bila zločin, ne želi rat sa Rusijom i Kinom. Za nas je opasnost Hilari Klinton. Ona želi sistem amerikanizacije svijeta, milom ili silom. Klinton će aplaudirati kao prvoj ženi na dužnosti predsednika SAD-a, baš kao što su pozdravili Obamu kao prvog crnog predsednika. Obamu neki kolumnisti opisuju kao zabavnog i šarmantnog. Neki dan poslao je bespilotne letelice da pobiju 150 ljudi u Somaliji. Jako kul.\nHilari je u kampanji 2008. godine pretila Iranu nuklearnim oružjem, učestvovala je u svrgavanju vlade Hondurasa, radosno je učestvovala u uništenju Libije, kada je ubijen Gadafi, likovala je: ”Došli smo, videli smo, umro je”.\nPodrška iz senke\nMeđu najvećim finansijerima i simpatizerima Hilari Klinton su izraelski lobi i proizvođači oružja. Ona i njen suprug dobili su bogatstvo od Vol Strita. Ona bi trebala da zaustavi zlog Trumpa, službenog demona.\nPolitika identiteta sprečila je inteligentne i liberalne ljude da preispituju uzroke i pojedince koje podržavaju, kao što su Obama i Klinton i pokret Siriza u Grčkoj. Ipak, mladi se bude, što je vidljivo u potpori Džeremiju Korbinu kao vođi Laburista u Britaniji i podršci Berniju Sandersu, smatra Pilger. Sanders je obećao podršku Klinton, kad i ako bude nominovana. Glasao je za nasilje nad državama kad je to ”u redu” i da je Obama obavio ”super posao”.\nAustralijska vlada je upravo usvojila obrambeni proračun od 195 milijardi dolara, koji je put u rat. Nije bilo debate.\nŠta se dogodilo sa nekad popularnim direktnim akcijama i intervencijama? Gde su hrabrost, mašta i posvećenost boljem i pravednijem svetu? Gde su oni koji će prekinuti tišinu? Ili da čekamo dok se ne ispali prvi nuklearni projektil?\n03.11.2016 u 12:42 / Odgovori\nPjongjang: Tramp tvituje besmislice i zadaje probleme saradnicima


Novembar 21, 2019 20:31\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić obratio se javnosti povodom špijunske afere i izneo detalje. Na snimku koji se pojavio u javnosti vide se ruski obaveštajac i penzionisani potpukovnik Vojske Srbije sa inicijalima Z. K., kaže Vučić. Istakao je da je Srbija već dugi niz godina suočena sa snažnim delovanjem obaveštajnih aktivnosti brojnih zemalja. Nikada snažnije borićemo se za vojnu neutralnost, kaže predsednik.\nPredsednik kaže da se susret Klebana i Z. K. odigrao u Zemunu oko 18 časova. Pripadnici srpskih službi vršili su opservaciju Z. K. ali susret sa Klebanom nisu oni zabeležili zbog velike udaljenosti, kaže Vučić.\n"To znači da postoje brojne agencije drugih zemalja koji provode svoje delovanje na teritoriji Srbije sa dva cilja – prikupljanje značajnih iobaveštajnih podataka kako bi mogli da utiču ili da promene politiku Srbije u određenim segmentima, a drugo je potpuno sagledavanje obaveštajnih kapaciteta Srbije radi izgradnje sopstvenih kapaciteta kako bi kapaciteti Srbije bili smanjeni", naveo je predsednik.\n"Namenska pod strahovitim pritiskom"\nPredsednik je rekao i da su konstantno u toku jaki pritisci na namensku industriju Srbije, pre svega na "Krušik" i na fabriku u Lučanima.\nCilj napada je da se uništi namenska industrija bez koje, kaže, Srbija ne bi opstala kao vojno-neutralna i snažna.


Ministarstvo pravde i državne uprave, Zaštitnik građana i Visoki komesarijat Ujedinjenih nacija za izbeglice – Predstavništvo u Srbiji zaključili su Sporazum o razumevanju koji ima za cilj saradnju na rešavanju pitanja upisa činjenice rođenja u matičnu knjigu rođenih pripadnika romske nacionalne manjine koji nisu upisani u ovu službenu evidenciju.\nU okviru realizacije Sporazuma Ministarstvo pravde i državne uprave i Pravosudna akademija, u saradnji sa Zaštitnikom građana, Predstavništvom Visokog komesarijata Ujedinjenih nacija za izbeglice u Srbiji i Udruženjem PRAXIS iz Beograda, organizovali su obuke sudija u vezi primene odredaba Zakona o dopunama Zakona o vanparničnom postupku kojima je uređen postupak utvrđivanja vremena i mesta rođenja.\nPoslednja obuka na ovu temu održana je – 29. marta 2013. godine u Nišu za sudije koje vrše sudijsku funkciju u osnovnim i višim sudovima sa područja Apelacionog suda u Nišu.\nO značaju unapređenja ostvarivanja prava na upis u matičnu knjigu rođenih i uspostavljanju sistemskog rešenja ovog problema, između ostalih, uvodne napomene dala je Jasmina Benmansur, pomoćnik ministra pravde i državne uprave, a o primeni odredaba Zakona govorio je doc. dr Nikola Bodiroga – Pravni fakultet Univerziteta u Beogradu.\nPored ove održane su i obuke sudija koji vrše sudijsku funkciju u osnovnim i višim sudovima sa područja apelacionih sudova u Beogradu, Kragujevcu i Novom Sadu.


Charles Dickens - Velika očekivanja prepričano lektira | Lektire.me\nCharles Dickens - Velika očekivanja lektira\nDickensu je juče bio rođendan. Dvestoti. Često se pitam kako bi pisao da je rođen sto pedeset godina kasnije, i da mu je ovo pedeseti rođendan, na primer. Zapravo, ne pitam se kako, već šta bi pisao. Ovo pitanje nas dovodi do problema Dickensove aktuelnosti (ne samo na sadržinskom, već i formalnom nivou), pa se postavlja pitanje ima li je i u kojoj meri možemo da kažemo da se njegovo delo podjednako (ili barem približno) obraća savremenom čitaocu kao što se obraćalo publici svog vremena.\nDanas je, posredstvom raznih drugih medija, "dickensovsko" pre svega asocijacija za atmosferu, i to posebno zagušljivu, maglom otežanu atmosferu, serviranu uz krezube osmehe i retku ovsenu kašu. Šta nam ta atmosfera govori? Da li nas vraća u staru, devetnaestovekovnu Englesku, i ima li šanse da nas vrati i u ovo naše doba i tu nas suoči sa maglama od kojih nekad i nemamo velika očekivanja, već samo tražimo da se sklone i ne remete vidljivost?\nMožda bi Dickensu moglo da se zameri na težnji da udovolji čitalačkoj publici, što neretko kao posledicu ima nesklad između doslednosti u postupku i doslednog sprovođenja nekih etičkih zamisli. Kao da se Dikens-pisac sukobljava sa Dickensom - moralistom. Dickens - pisac bi neke stvari ne - napisao, ne bi insistirao na nesrećno nakalemljenim hepiendovima, Dickens - pisac bi možda na prvo mesto stavio doslednost sižea, ispoštovao velika očekivanja čitaoca i zarad postupka, ostao dosledan svojoj ideji u kojoj je progres moguć, ali nisu svi te sreće da u njemu učestvuju. No, da li zaista možemo da kažemo da nije ostao dosledan svojoj ideji? U kojoj meri je kvazi - srećno rešenje i opravdanje (etičke) motivacije zaista uspelo da nas ubedi u bilo šta? Da li neko, posle čitanja Velikih očekivanja, može da kaže - Da, pravda je zadovoljena, dvostruka venčanja, petostruka pokajanja mi daju veru u još bolje sutra nakon sumornog juče. Ima li istinskog hepienda, ili opor ukus nakon čitanja romana potvrđuje da neki zao duh determinizma lebdi oko fabularnog tkiva i meša se sa maglom, koja se samo naizgled podiže i spušta u ključnim tačkama sižea ovog romana.\nS tim u vezi je i ono opšte mesto da se Dickensovi romani bave pitanjem borbe dobra i zla, koje pisac suočava jasnim kontrastiranjem i gde je prvo oličeno u porodici i zajednici, a drugo u materijalnom, u težnji da se ono po svaku cenu i na sve moguće načine pribavi. Gde su ti jasni kontrasti? Likovi, iako na momente tipizirani, u sebi imaju principe i jednog i drugog, ali vredi li govoriti o principima, ako u samom startu ne postoji sloboda volje? Odnosno, u kojoj meri uslovljenost neizborom omogućuje prisustvo principa? Ako izbora i ima, ovde je on sveden na biranje između prihvatanja uzroka nepravde, uz potrebu da se bude dosledan nametnutom stanju (gđica Havišam, Estela) i neke nejasne težnje da se ta zavisnost od okolnosti ostavi u močvari, da se zlo zamagli i da se od njega pobegne (Pip).\nIpak, Pip iz jedne uslovljenosti beži u drugu - u velika očekivanja. Pipova očekivanja ne postaju njegova sloboda, već - naprotiv, njegova krajnja nesloboda, jer - koliko on očekuje da će nešto postati, toliko se i od njega očekuje da ispuni data očekivanja.\nZanimljiva je početna scena na groblju - vidimo dečaka, Pipa, kako sedi pored roditeljskih grobova i saznajemo da "prvi najopštiji utisak o identitetu stvari" dobija kada shvati da je mesto na kome živi više mrtvo nego živo - i po izgledu i po suštini (maglovita močvara i blizina groblja na kome su sahranjeni njegovi preci). Narvano, fokalizacija je ovde dvostruka, jer imamo dečaka Pipa i odraslog Pipa, koji se seća svog dečačkog perioda i na taj način zrelim opservacijama bogati pređašnju, nezrelu perspektivu.\n- Najopštiji utisak o identitetu stvari ne stiče se slučajno na groblju, koje nije samo simbol, već konkretna manifestacija nečeg izvesnog i konačnog, nečeg čime je Pip u startu određen i dalje vođen. Život kod sestre Džo Gardžeri je još jedna vrsta uslovljenosti, i njeno isticanje da ga je "odgajila rukom" od Pipa zahteva određenu zahvalnost i neprestani osećaj zavisnosti od svoje dobrotvorke. Osećaj neslobode svakako stvara i odbegli zatvorenik, kome Pip postaje saučesnik u zločinu, time što mu dobavlja hranu. Ipak, Pip - dečak još uvek nije u stanju da oseti neslobodu, iz prostog razloga - nikada nije imao slobodu za kojom bi mogao da čezne, ili o kojoj bi mogao da mašta. Ni moji pojmovi o teološkim stavovima, na koje me je obavezivao katehizam nisu bili nimalo tačni; jer se dobro sećam da sam smatrao a me je moja izjava da ću da idem istim putem celoga svoga života, obavezala da uvek idem kroz selo u jednom određenom pravcu i da ga nikada ne menjam skretanjem dole pored radionice, ili gore pored vodenice. Pip, još uvek blažen u svom neznanju da nešto jeste, nema predstavu da bi nešto mogao da bude, ali taj raj spokojnog neznanja ubrzo narušava poznanstvo sa grotesknim likom gđice Havišam, i hladnom Estelom, koje ga podsećaju da nešto nije, i to je drugi, manje opšti utisak o identitetu stvari, u ovom slučaju - o sopstvenom (ne)identitetu.\nNovo saznanje postaje novi vid neslobode. Sam prostor u kome Pip dolazi do suočavanja sa sopstvom, nije slučajno izabran - reč je o mestu krajnje neslobode i zatočenosti. U sumornoj kući gđice Havišam prostor ne diše, vreme ne protiče. - Tada počeh da shvatam da je sve u toj sobi stalo, kao sat i zidni časovnik, pre mnogo vremena (...) Bez ovog zaustavljanja svega, ovog nepomičnog stanja svih bledih istrulelih predmeta, čak ni uvenula venčana haljina na usahlom telu ne bi mogla izgledati tako slična mrtvačkoj odeći, niti dugi veo tako sličan pokrovu (...) I dalje: - Vatra beše nedavno založena u vlažnom staromodnom ognjištu, i bila je sklonija da se ugasi nego da gori, a len dim koji je lebdeo u sobi izgledaše hladniji od ostalog vazduha - kao magla naše močvare.\nGđica Havišam svoju nesreću i neslobodu ne može da zadrži za sebe, već je šalje dalje, prenoseći je na Estelu koju je oblikovala po sopstvenoj zamisli, i Pipa, od koga zahteva da se igra ("Hajde, igraj se, igraj se, igraj se!"). Paradoksalnost ovakvog imperativa pokazuje njenu nestrpljivu želju da nešto što je po definiciji slobodno podredi i odredi kao neslobodno. Da obesmisli slobodu igre, da je potuno poništi i sahrani. Na taj način priprema polje za Pipovo veliko saznanje o onom jesam, ili možda je preciznije reći o onom - nisam. Upravo na tom mestu otkriva grubost svojih ruku, pokreta, nezgrapnost celog tela i prvi put oseća nelagodu. Sa tim osećajem, dolazi do novog saznanja "identiteta stvari", dolazi do prektretnice u kojoj Pip blago nadrasta svoje telo, koje ga ograničava, žulja. Nadrasta i svoj detinji um, jer prestaje doba blaženog spokojstva. Oseća se dobro zbog načina na koji laže sestru i gospodina Pamlčuka, ali se zbog Džoa oseća kao čudovište. Poseta gospođici Havišam i susret sa Estelom, su ga zauvek lišile detinje slobode, oduzele su mu mirno prihvatanje situacije, i nametnule osećaj subjektivne nepravde koja se nad njim nadvila kao težak usud novootkrivenog sveta. Pitanje je - da li je pad u neslobodu novo obećanje slobode? Da li je Pipovo mislim, dakle postojim (ovde bi moglo da se čita kao - nisam, dakle postajem) jedno zaista aktivno polje, ili samo nejasna težnja da se nadvlada sopstveno biće, da iz novostečene neudobnosti neprekidno dolazi do novih, možda i težih neudobnosti, do večitog vraćanja iste nelagode, uz saznanje (ili intuitivni osećaj) da se ništa neće bitno promeniti?\nPip dobija želju da se usavršava, ali tu želju ne zadržava za sebe, već je nasilno nameće i svom zetu, Džou. Džo je primer plemenitog čoveka koji svojom naivnim rezonovanjem ne želi i ne može da istupi iz okvira. On je dosledan svojoj prirodi, to vidimo i u prvom opisu njegovog načina odevanja: - U radnom odelu Džo je bio kovač snažne građe i tipičnog izgleda; u svom prazničnom odelu on je više ličio na dobro očuvano strašilo, nego na ma šta drugo. Dakle, Džoov iskorak na tom spoljašnjem, prikaznom planu, već ukazuje na jednu vrstu nužne ukalupljenosti, koja je - u njegovom slučaju pozitivna konstanta i koja će se pokazati kao jedina dosledna nit u romanu. Jedini pravi put u pravom putu. No, nama Džo nije toliko bitan zbog demonstracije doslednosti, koliko zbog odnosa sa Pipom. Zapravo, Pipov odnos prema Džou počinje da se menja tog ključnog dana kada se i sam promenio. Njegova želja da obrazuje je nova, civilizatorska potreba da podeli svoj usud nelagode sa divljakom, da i Džoa liši bestežinske lepote trajanja u neznanju i slobodi. I naravno, Džo bi ga, kao neznalica, loše predstavljao u (Estelinom) društvu, pa je osetio da mora da ga "popravi" zarad vlastitih potreba. Svaka ambicija je uzaludna, i Džo ostaje Džo do kraja romana, bez izgleda da bilo šta promeni i, što je bitnije - bez potrebe za promenom.\nDrugi vid Pipove neslobode jesu iluzije koje stvara povodom "velikih očekivanja". U misterioznom dobrotvoru vidi gospođicu Havišam i njen plan da ga oženi Estelom. On je uslovljen ovim nezasluženim darom, od njega se očekuje da postane gospodin, da postane nešto što mu je zadato, a u razrešenju misterije dobrotvora (robijaš s početka romana) nailazimo na još jedan vid okovanosti i neslobode. Robijaš je sve vreme dok je radio u kolibi i anonimno slao novac Pipu, mislio kako "stvara gospodina". Pip na taj način postaje vlasništvo, što robijaš i ističe - vlasnik sam jednog takvog gospodina. Kada se, napokon vrati i useli kod Pipa, kaže: - Došao sam u staru postojbinu da vidim moga gospodina kako troši novac kao gospodin. To će biti moje zadovoljstvo. Moje će zadovoljstvo biti da gledam njega kako ti čini. Tražiće od Pipa da mu čita knjige na nepoznatim jezicima: - Strani jezici, dragi sinko! Dok sam to radio, on bi ne razumejući ni reči stajao pored vatre i posmatrao me kao neki izlagač i viđao sam ga, kroz prste ruke kojom sam zaklanjao lice, kako nemom mimikom poziva nameštaj da zapazi moju učenost. Fantastični naučnik, gonjen nakaznim stvorom koga je sam grešno stvorio, nije bio nesrećniji od mene, gonjen stvorom koji je stvorio mene, a od koga sam se izmicao sa sve većim gnušanjem, ukoliko me je on više obožavao i voleo.\nNa sličan način gđica Havišam oblikuje Estelu, a Pipu, kao što je nekada naređivala da se igra, sada naređuje da je voli: - Voli je, voli je, voli je! Ako ti je naklonjena, voli je. Ako ti zadaje rane, voli je. Ako ti razdire srce u komadiće - a kad ono postane starije i jače, cepaće se još dublje - voli je, voli je, voli je! Ljubav ovde, kao slobodna aktivnost, dobija dimenziju obaveze. Pip ju je, svakako, zavoleo i pre ovog naređanja, ali opet, šta se krije iza fiksacije i glorifikacije Estele? Nekoliko puta će ponoviti da ne zna zašto je živeo u zabludi da bi sa njom mogao da bude srećan, kada nijednog provedenog trenutka u njenom prisustvu to nije bio. I groteskna figura gđice Havišam će ponoviti: - Čuj me, Pipe! Usvojila sam je da bude voljena. Gajila sam je i vaspitavala da bude voljena. Razvila sam je u ono što je da bude voljena. Voli je! Estela je svesna svoje neslobode, i ne želi da da Pipu ikakvu lažnu nadu. Na njegovo insistiranje da ne može da bude prirodno da mlada, lepa, zdrava devojka bude tako hladna i daleka, Estela odgovara: - Ali jeste u mojoj prirodi, odgovori ona. A zatim dodade naglašavajući reči: To je u prirodi nakalemljenoj u meni. Pravim veliku razliku između tebe i ostalog sveta kad ti kazujem ovoliko. Više ništa ne mogu da učinim.\nEstela je svesna svog ropstva. Ona bira da se uda za najgoreg od ponuđenih, upravo da bi do kraja ostala dosledna ideji neslobode koju živi od kada zna za sebe. Završetak romana nosi neku vrstu pomirenja – gospođica Havišam traži oproštaj, robijaš umire uz saznanje da mu je ćerka živa, Pip se prethodno založio za Herberta i omogućio mu sreću i blagostanje, Džo se ženi Bidicom, Estela se razvodi i susreće sa Pipom u dvorištu stare kuće u kome su se prvi put sreli. Pravda je zadovoljena, uprkos velikim očekivanjima koja su ismejana još kada su se prvi put pojavila. Živeli su srećno do kraja... života? Romana?\nPip će se pred kraj svojih očekivanja pitati: - nekada sam bio kovač, a šta sam sad? Potreba za ponovnim određenjem, omeđivanjem i ukalupljivanjem negde jeste poruka romana. Vratiće se na staro. Iskustvom poučen, vratiće se, u krajnjoj liniji, neizmenjen. Možda je to neutešno, a možda i jedino moguće u ovakvoj postavci stvari. Vratiće se u maglu, iako će nas ostaviti da razmišljamo o tome šta je ostvario sa sada već, oslobođenom Estelom. Da li je poenta upravo u tome da oni tek sada mogu da budu srećni, kada su postali slobodni i svoji i da li su to postali? Možda su želeli nešto više, a ovo je jedino što im je preostalo. O kakvoj slobodi je onda reč?\nŠta nam govori ovakav završetak? Dušan Puhalo kaže: - Za volju publike, katkad i protiv svog osećanja stvari, Dikens se uvek brinuo da zločinci budu kažnjeni, a dobri nagrađeni i da se roman srećno završi. Mi znamo da Dickens - pisac oseća da povremeno čini zločin protiv kompozicije sveopšim izmirenjima, ali ne možemo mu ni uzeti za zlo, ako pogledamo koliko je, s druge strane, uloženo u koherentnost kompozicije Velikih očekivanja. Kako bi Dickens pisao da se rodio sto pedeset godina kasnije, ne znamo, ali možemo da pretpostavimo koliko bi bilo sjajno da je ono ne - napisano došlo do izražaja. Na koji bi upravo to ne - napisano održavalo čvrstom kontrukciju romana, bez potrebe da se svaki postupak opravda i nekad (često) prenaglasi planiranom doslednošću?\nNapisala Milena Ilić\nNazad Charles Dickens - Velika očekivanja


Ogorčeni građani Sarajeva na protestima poručili: "Voda odmah, svi ste nadležni!" | BHRaja.ca | Bosnian-Canadian Media\nHome | Vijesti / News | Bosna i Hercegovina | Ogorčeni građani Sarajeva na protestima poručili: “Voda odmah, svi ste nadležni!”\nFOTO: Protesti zbog redukcije vode u Sarajevu\n“Voda odmah”, “Voda nije privatno vlasništvo” i “Tražili smo čist zrak, a ne zrak iz česme” samo su neke od poruka koje su građani okupljeni oko inicijative “Vodoodbrana Sarajeva” uputili nadležnima u Vodovodu i kanalizaciji i Vladi Kantona Sarajevo na današnjim protestima.\nVišemjesečne redukcije u glavnom gradu BiH, kojima se ne nazire kraj, potaknule su građane Sarajeva da organizuju mirne proteste ispred zgrade Vlade KS.\nNaoružani transparentima, kanisterima i pištaljkama te potaknuti ogromnim nezadovoljstvom zbog nerješavanja ključnog pitanja za cijeli kanton, iznijeli su zahtjev da, za početak, barem informacije o redukcijama budu pravovremene i tačne.\nJedan od prisutnih, koordinator projekta Eko akcija Anes Podić je rekao kako je vrijeme da vlast počne raditi svoj posao.\n“Tražimo da informacije o redukcijama budu tačne i pravovremene, da se objasni zašto vode nema i kada će doći, šta je dosad urađeno i šta će biti urađeno”, rekao je Podić i dodao kako žele ponovo steći povjerenje u kvalitet vode, jer je nedopustivo da se kupuju filteri za vodu zbog nedostatka kontrola vode.\nU vezi nedavnog imenovanja Azre Muzur na čelo ViK-a rekao je kako ovo preduzeće za direktora nije dobilo nezavisnog stručnjaka, već stranačku pripadnicu.\nOn je rekao i kako je ViK tek dio slagalice te da on ima svoj dio obaveza i da mora dobiti sve potrebne resurse za rad. S druge strane, ističe Podić, o vodi se uopće nije vodilo računa, počev od vodozaštitnih zona pa nadalje.\nZa kraj je rekao da Sarajevo treba dodatnih 600 litara u sekundi da bi imalo normalizirano stanje, mada bi i tada bilo redukcija. Mreža se mora popraviti, to zahtijeva vrijeme, ali nije neizvodivo, to je u opisu posla svakog vodovoda.\nOvim činom samoorganizovanja i kolektivnog djelovanja stanovništvo Sarajeva poslalo je jasnu poruku vlastima da u ovom slučaju podjele krivice za katastrofalnu situaciju ne može biti. “Svi ste nadležni”, poručili su građani na protestima.\nTags protesti redukcija Sarajevo voda


Parlament FBiH raspravlja o prodaji FDS-a i stanju zdravstvenog sistema | Novi.ba\nNAKON ČETIRI MJESECA ''PAUZE''\nParlament FBiH raspravlja o prodaji FDS-a i stanju zdravstvenog sistema\n09.11.2016 - 11:12 | Vijesti >> Bosna i Hercegovina\nPočela je vanredna sjednica Zastupničkog doma Parlamenta Federacije Bosne i Hercegovine, na kojoj će biti razmatrane informacije o prodaji državnog udjela u Fabrici duhana Sarajevo (FDS) i informacija Vlade FBiH i Federalnog ministarstva zdravstva o stanju u zdravstvenom sistemu u FBiH. Dnevnim redom predviđeno je i raspravljanje o stanju u Federalnom zavodu PIO, položaju penzionera u FBiH i sagledavanje mogućnosti unapređenja statusa sadašnjih i budućih penzionera u FBiH, ali o ovoj tački neće biti govora.\nVlada Federacije BiH dostavila je Zastupničkom domu Parlamenta Federacije BiH zaključak u kojem stoji da će informaciju o stanju u PIO dostaviti u roku od 45 dana. Opozicija je upozorila da Vlada FBiH nema pravo na ovaj način postupati prema najvišem organu zakonodavne vlasti u entitetu te da je za današnju sjednicu bila dužna dostaviti Parlamentu FBiH traženu informaciju.\nOvo je druga vanredna sjednica Zastupničkog doma Parlamenta FBiH nakon više od četiri mjeseca ''pauze''. Prošlog mjeseca održana je hitna sjednica Parlamenta FBiH kako bi se Vladi FBiH odobrilo podizanje kredita kod Međunarodnog monetarnog fonda (MMF).\nZastupnički dom zasjedao je i jučer kako bi nastavio ranije prekinutu 12. sjednicu. Opozicione stranke upozorile su da je riječ o sjednici kojom se pokušava skinuti pritisak javnosti i medija sa nerada Parlamenta Federacije BiH. Na dnevnom redu redovne sjednice našlo se nekoliko izvještaja i informacija te Strategija saobraćaja u Federaciji BiH za razdoblje 2016.-2030. godina i Deklaracija o osudi govora mržnje.\n#prodaja #Zastupnički dom Parlamenta FBiH #fds


Kratki dokumentarni srpski film "Zatvorska molitva", u produkciji Adrija medija grupe dobitnik je Zlatnog viteza na 25. međunarodnom festivalu na Krimu.\nZatvorska molitva je nesvakidašnja priča iz zatvora u Nišu. Priča o osuđenicima koji su punih sedam godina predano radili na obnovi zatvorske crkve, koju je još 1934. godine podigao kralj Aleksandar I Karađorđević.\nPre sedam godina počinje neverovatna akcija: osuđenici, strip-crtači, tatu majstori obnovili su crkvu i oslikali freske na njenim zidovima, uz "svoje molitve i tihu borbu", kako vole da kažu. Novi život crkvi dale su ruke više od 400 osuđenika, od kojih mnogi nisu bili pravoslavne veroispovesti.\nOstale nagrade dobili su, kako saopštava Film i ton iz Beograda, koji je suorganizator festivala: Dugometraži dokumentarni film: Zlatni vitez za film Denisa Bojića "Djeca" (Republika Srpska), Snježana Brezo je dobila nagradu "Aleksandar Sideljnikov", za najbolju režiju za film "Dah života". (Republika Srpska).


Izvor: VOA, 06.Maj.2021, 05:29\n“Zvaničnici vlasti i politički lideri države treba da stvore uslove za nepristrasno i objektivno izveštavanje”, kaže Patrik Batler, potpredsednik Međunarodnog centra za novinare (ICFJ), u intervjuu Glasu Amerike. Batler je u razgovoru vođenom u nedelji u kojoj se obeležava globalni Dan slobode medija ukazao da su u brojnim državama aktuelni pokušaji zatvaranja ili ograničavanja rada nezavisnih medija. “To se često može postići doslovce gašenjem određenog medija, ili se pak, mogu koristiti suptilnije metode. Videli smo šta se u Srbiji dešavalo sa Stevanom Dojčinovićem, dobitnikom naše nagrade, koji je bio na meti klevetničkih kampanja provladinih medija u pokušaju da ga diskredituju. To je jedan od suptilnijih načina. Ne zatvara direktno njegovu medijsku organizaciju, ali pokušava da je ošteti i ućutka - pokretanjem orkestrirane kampanje. U ostale pokušaje takve vrste u Istočnoj Evropi spada i to da saradnici vlasti kupuju nekada nezavisne medije i pretvaraju ih u njene glasnogovornike. Tu su naravno i poreske istrage kao sredstvo koje se može koristiti kao vrsta pritiska”, ukazuje predstavnik vašingtonske nevladine organizacije koja se bavi promovisanjem novinarstva širom sveta. Batler, novinar koji je tokom karijere bio dopisnik nekoliko američkih listova iz Južne Amerike i Afrike, kaže da se kampanja pritisaka može okončati čak i ubistvom - kao u slučaju slovačkog istraživačkog novinara Jana Kucijaka. “Iza vrste suptilnijih napada znate da se nalazi vlast, ali je to veoma teško dokazati, sve dok se ne dođe do situacije u kojoj je istraživački novinar ubijen. Dakle, reč je o veoma ozbiljnom problemu i mislim da bi vlade morale da prekinu sa tim i omoguće medijima da nezavisno izveštavaju. Da li će to uraditi same od sebe? To je pitanje koje postaje aktuelno za Evropsku uniju”, podvlači Batler i dodaje da su medijske slobode i sloboda izražavanja jedan od značajnijih kriterijuma koje zvaničnici Evropske unije procenjuju kada je reč o putu kandidata za članstvo u toj organizaciji. “Osim toga kako se zemlja ophodi prema novinarima, tu je i odnos prema civilnom društvu, postoji li nezavisno sudstvo, kao i da li su izbori pošteni”, dodaje on, uz napomenu da su to najznačajniji kriterijumi koji određuju uređeno društvo. Glas Amerike: Kakvo je globalno stanje medijskih sloboda i slobode govora prema tumačenju Međunarodnog centra za novinare (ICFJ) u godini u kojoj su druge nevladine organizacije, poput Reportera bez granica, utvrdile da novinarstvo blokirano u 73 odsto država od njih 180 koje su obuhvaćene nedavno objavljenim izvešajem te organizacije? Batler: Reporteri bez granica su stanje pažljivo dokumentovali i njihova procena situacije je nesumnjivo tačna. To je stanje koje smo uočili u sopstvenom radu širom sveta. Medijske slobode nazaduju širom sveta. Jedan od načina na koji to uočavamo je posredstvom kandidata naše nagrade "Vitez novinarstva", koju svake godišnje dobijaju dva izvanredna novinara, koji rade u teškim okolnostima. Samo u ovoj godini bili smo svedoci mnogo značajnijih uznemiravanja i zastrašivanja naših lauerata. Jedan od njih je Stevan Dojčinović iz Srbije, ali i Roman Anin iz Rusije, kao i Marija Resa sa Filipina. Bave se novinarstvom po najvišim standardima. Vlade zemalja u kojima žive su sve represivnije prema njima i njihovim kolegama. Glas Amerike: Zašto se to događa i koliko je ozbiljno? Batler: Događa se iz brojnih razloga. Jedan od njih je to što autokratski lideri uče jedni od drugih. Taktike koje su korišćene u jednoj zemlji - preuzete su u drugim. Jedan od primera za to je da brojne zemlje označavaju nevladine organizacije, ili izveštače stranih medija - kao predstavnike spoljnih uticaja i zabranjuju im rad. Na taj način podriva se podrška nezavisnom novinarstvu i novinari koji rade u jednoj zemlji ne dobijaju pomoć koja bi im omogućila samostalan rad. A predstavljaju retko nezavisno glasilo u jednoj zemlji. Još jedna važna stvar istaknuta je u izveštaju Reportera bez granica: brojne vlade koriste pandemiju kao izgovor za suzbijanje slobode izražavanja i novinarstva tvrdeći da su zemlje koje predvode u kriznim situacijama. Zbog čega onda smatraju da imaju pravo da kontrolišu informacije koje se objavljuju. Ali, umesto da to iskoriste kako bi građani bili informisani o procesu vakcinacije - opredeljuju se da kontrolišu kritičare ili nezavisne medije. Glas Amerike: Koliko je to pitanje ozbiljno? Batler: Mislim da je veoma ozbiljno i da bi svi u svetu trebalo da budu zabrinuti zbog toga. Godinama unazad beležen je napredak u demokratiji i slobodi izražavanja, što je jedan od ključnih pokazatelja zdrave demokratije. A u poslednje vreme veliki je broj država u kojima se beleži nazadovanje. To je najočiglednije na području Istočne Evrope, u državama kao što su Mađarska, Poljska, Srbija i druge zemlje bivše Jugoslavije koje su napredovale, a onda je počeo pad. Važno je da shvate, ne samo novinari, već i javnost - ako vlade počnu da vrše represiju nad novinarima, čine sve što mogu da bi učvrstile vlast, čime demokratija u tim zemljama gubi svoj istinski oblik. Glas Amerike: Šta bi trebalo preduzeti da bi se postigao kontraefekat po kom bi države i novinari uživali više sloboda i živeli bezbednije? Batler: Potrebno je izvršiti pritisak na lidere koji u svojim zemljama ograničavaju slobodu medija i izražavanja. Vlasti, poput vlade Sjedinjenih Država, to bi trebalo da proglase kao priroitet. Podsetiću, to bilo tako u vreme prethodne američke administracije. Bilo je suprotno. Dakle, nadamo se da će Bajdenova administracija to uključiti kao jedan od instrumenata za podršku demokratijama širom sveta, kako bi bila sigurna da sloboda izražavanja predstavlja indikator, i uz to kako bi se vršio pritisak na vlade koje suzbijaju slobodu medija i izražavanja, nezavisne medije, nevladine organizacije i civilno društvo. Glas Amerike: Ko su strane koje bi trebalo da vrše takvu vrstu pritiska? Batler: Osim vlasti SAD to bi trebalo da učine i vlade drugih demokratskih država. Potrebno je da građani podrže nezavisne medije i civilno društvo. Takođe, platforme društvenih medija koje treba da budu angažovane na suzbijanju dezinformacija koje brojnim vladama omogućavaju da se provuku sa mnogo toga. Osim toga trebalo bi da budu posvećene sprečavanju nasilja na mreži - posebno prema novinarkama. Upravo smo završili obimnu studiju, koju je podržala Organizaciija Ujedinjenih nacija za kulturu, nauku i obrazovanje (UNESCO) o tome. Radi se o orkestriranim napadima na žene novinarke kojima je cilj da ih ućutkaju. U nekim slučajevima to im polazi za rukom, jer su napadi toliko zastrašujući da se žene ustručavaju da istupe i govore o tome. Glas Amerike: Dakle, pomenuli ste vlasti, društvene medije… Šta treba da rade novinari? Batler: Potrebno je da se među novinarima razvije veći stepen solidarnosti. U državama u kojima sam radio - novinari koji su se našli na meti napada bili su solidarni jedni sa drugima. U suočavanju sa targetiranjima vlasti - uspeh su donosile situacije u kojima su se više okretali saradnji nego kompeticiji. Važno je da nastave nezavisno da izveštavaju koliko god je to moguće. Naravno, ne želimo da zbog toga bilo koji novinar snosi štetu - pa smo vrlo oprezni u smislu da ne podstičemo ljude da rade stvari zbog kojih bi mogli biti pritvoreni ili bi im se moglo dogoditi još nešto gore. Glas Amerike: Kako vidite trenutnu situaciju u Sjedinjenim Državama. Da li američki novinari nesmatano rade i žive u bezbednom okruženju? Batler: Ako uzmemo u obzir izveštaj Reportera bez granica - sigurno je da nismo tamo gde bi trebalo da budemo. SAD se nalaze negde oko 45. mesta i nisu među državama pri vrhu. Deo razloga za to leži u onome što se dešavalo za vreme bivšeg predsednika Donalda Trampa. Izveštaj pokriva 2020, poslednju godinu Trampove admnistracije u kojoj je zabeležen priličan broj orkestriranih napada na novinare. Mislim da toga u tolikoj meri neće biti tokom mandata Džozefa Bajdena, ali evidentno je da među članovima Kongresa postoji priličan broj ljudi koji veruju dezinformacijama i demonizuju novinare koji se bave istraživačkim novinarstvom. Oni razotrkivaju istinu, ali i laži koje se u javnosti izgovaraju. Uprkos tome što je jasno da se novinari i mediji napadaju u ovoj zemlji - situacija u Americi nije ni izbliza loša kao u većini zemalja sveta. Mala je verovatnoća da će novinar u Americi biti fizički napadnut ili poslat u zatvor. Verovatnije je da će se naći na meti onlajn uznemiravanja, nasilja na mreži o čemu sam ranije govorio, što se sigurno događa. To, međutim, ne možemo upoređivati sa situacijama u kojima se novinari mogu naći u Južnoj Americi, Africi, Aziji ili na Bliskom Istoku, koji žive i rade u mnogo ozbiljnijim okolnostima. Glas Amerike: Da li će se SAD u narednom periodu pridružiti zemljama sa većom slobodom štampe i izražavanja ili će nazadovati u toj sferi? Batler: U vezi sa tim sam optimista. Mislim da predsednik Bajden ne demonizuje nezavisne medije onako kako je bio činio njegov prethodnik. Naravno i o Bajdenovoj administraciji će biti nepovoljnih izveštaja. Praviće greške i ovdašnji mediji će o tome izveštavati. Ali, verujem da neće sprovoditi napade kao njegov prethodnik. Optimista sam da stvari idu u dobrom smeru. Glas Amerike: Da li su mere koje su primenile američke vlasti u vezi sa pandemijom na bilo koji način uticale na izveštavanje i slobodu medija - tokom prethodne i aktuelne administracije? Batler: Mislim da nije bilo ikakve represije nad medijima i mogućnostima da izveštavaju o pandemiji čak i u vreme dok je predsednik Tramp napadao medije - govoreći da preuveličavaju ozbiljnost situacije sa koronavirusom. Ili pak, kada su razotkrivali ono što moramo nazvati lažima u vezi sa pandemijom i drugim temama. Čak i kada su sve to događalo vlasti nisu mogle da spreče medije da izveštavaju o tome stvarima. To su činjenice - uprkos tome što je deo medija demonizovan zbog načina na koji su pokrivali pandemiju - bilo je pregršt izveštaja koji su utvrđivali odgovornost vlasti. Poput Boba Vudvorda, novinara Vašington posta i pisca, koji je razoktrio da je Tramp javno umanjivao ozbiljnost pandemije, iako je lično bio svestan njenih mogućih posledica i razmera. Takva vrsta izveštavanja se verovatno neće dogoditi u drugim zemljama, ali ovde sa tim nije bilo problema. Jedan od problema ovdašnjeg novinarstva je polarizacija medija u smislu da oni čija su ciljna grupa građani koji podržavaju bivšeg predsednika ne bi izveštavali o tim temama. Oni bi se bavili temama koje njemu idu u prilog. To je bio slučaj i sa medijma koji su bili u potpunosti suprotstavljeni Trampu. Trebalo bi da imamo više medija koji nezavisno izveštavaju o obe strane u vezi sa pitanjima vlasti i politike, najbolje i najstručnije što mogu. I u korist svoje publike. Glas Amerike: Kakva je situacija trenutno u vreme Bajdenove administracije? Batler: Ona prepoznaje ozbiljnost pandemije i ne krivi medije za preuveličavanje situacije. Zaista, nisam čuo da je administracija kritikovala medije zbog izveštavanja o pandemiji. Svakako, da bi mogli da budu kritični prema medijima koji podržavaju Donalda Trampa i čiji rad pokazuje da ne izveštavaju nezavisno o težini problema, ali ni na koji način ne pokušavaju to da kontrolišu. Nema načina da se medij koji izveštava u korist Trampa spreči da se bavi poslom načinom na koji to želi. To je njihovo pravo. U zemlji postoji sloboda izražavanja i oni bi mogli to da prijave. Glas Amerike: Novinarima tokom jednog perioda nije bio dozvoljen obilazak kampova u kojima su bili smešteni migranti na južnoj granici sa Meksikom, koji prema dostupnim informacijama nisu živeli u uslovima propisanim zakonom. Jedno od zvaničnih obrazloženja za to je bila pandemija… Batler: I na kraju je to odbačeno… Glas Amerike: Ali dogodilo se? Batler: Jeste, dobro ste to primetili. Potrebno je da mediji tome imaju pristup na bezbedan način. Svakako postoji zabrinutost zbog pandemije, ali i potreba da mediji koji beleže stanje na granici budu bezbedni. Da je ostala na snazi odluka po kojoj medijima nije dozvoljeno da zabeleže stanje u objektima u kojima su smešteni migranti na granici - rekao bih da je to ozbiljan problem. To je pitanje zbog kog bi medijska sfera bila veoma kritična prema predsedniku - kao što su kritikovali pristup rešavanja krize na granici. Da bi izveštavali o tome - potrebno je da novinari imaju potpun pristup tim lokacijama da bi bili u mogućnosti da da zabeleže stavove ljudi i njihova osećanja. Glas Amerike: Termin "lažne vesti" često je u upotrebi širom sveta. Opisuje način medijskog izveštavanja kojim se svesno proizvode i objavljuju dezinformacije u nameri da se manipuliše javnim mnenjem. Nekoliko puta upotrebljavala ga je bivša američka administracija i sam predsednik Tramp oglašavajući se o izveštavanju brojnih američkih medija. Da li se radilo o zlopotrebi termina u nameri diskreditacije medija čije izveštavanje je zasnovano na činjenicama, ili se radilo o pukom preterivanju? Batler: Definitivno mislim da je reč o zloupotrebi izraza i radi se o terminu koji uopšte ne upotrebljavam. Pojedini koriste termin "lažnih vesti" da bi ukazali na dezinformacije poput onih da pandemija koronavirusa ne postoji. Međutim, mislim da nije uputno upotrebljavati ga zato što su ga kooptirali bivši predsednik, ali i lideri brojnih zemalja. Ne znam kopiraju li Trampa ili to čine nezavisno od njega, ali taj termin upotrebljava se širom sveta kako bi se građani naveli da zanemaruju vesti zasnovane u činjenicama. Da građani ne bi verovali kredibilnim medijskim organizacijama. Termin "lažne vesti" postao je previše zbunjujuć, jer lavira između upotrebe političkih lidera koji nastoje da podriju nezavisno izveštanje i ukazivanja na proverene činjenice u nastojanju da se istakne da neki političar ne govori istinu. Tako da mislim da je bolje koristiti drugi izraz, a autokratama prepustiti da koriste taj. Glas Amerike: Da li je način na koji se Tramp odnosio prema medijima uzrokovao da se bivši predsednik nađe pod nekom vrstom “kulture otkazivanja” - što se intenziviralo pošto je nekoliko stotina njegovih pristalica upalo u Kapitol? Batler: Ne bih se sa time saglasio, jer taj termin smatram prenaglašenim. Upotrebljava se kada god neko govori nešto mrsko ili fanatično, a javnost to ne želi da vidi ili čuje. I onda se govori o “kulturi otkazivanja”. Tu se ne radi ni o kakvom nametanju niti je pitanje koje dotiče Prvi amandman (jedan od deset amandmana na američki Ustav koji, između ostalog, garantuje slobodu govora i štampe, prim.nov) Prvi amandman odnosi se na vlast koja medijima onemogućava da se njihov glas čuje i sličnim stvarima. Bilo koja medijska organizacija može proceniti da neko neprestano iznosi neistine i da jednostavno više neće prenositi takve tvrdnje koje procenjuju da su opasne. I to je ono što mislim da su platforme društvenih medija učinile u slučaju bivšeg predsednika - ukazivale da imaju standarde u pogledu onoga što se može ili ne može. Da namerno izrečena netačnost može naneti štetu. Na primer, iznošenje neistina o pandemiji i tvrdnje da zapravo ne postoji. I da bi trebalo zanemariti smernice Centara za kontrolu zaraza i bolesti (CDC) o nošenju maski, fizičkom distanciranju i svemu ostalom. Opasno je kada se takve informacije šire na platformama društvenih medija. I takve objave su povučene. U slučaju bivšeg predsednika, upada u Kapitol i pokušaja njegovih pristalica da ga preuzmu, društvene mreže uzimale su u obzir njegove izjave u vezi sa izbornim rezultatima koje je označavao lažnim - što apsolutno nije tačno. Svaki sud koji se bavio izborima zaključio je da nepravilnosti prilikom glasanja nije bilo i da su rezultati validni. Dakle, stalno ponavljanje da su izbori pokradeni, da je pobedio Tramp, a ne Bajden je apsolutna dezinformacija i izuzetno je opasno. Videli smo šta se dogodilo kada se dezinformacija proširila: ljudi su upali u Kapitol, neki od njih su bili spremni da nekoga od kongresmena ili drugih zvaničnika kidnapuju ili ubiju. Tako da mislim da su platforme društvenih medija imale valjan razlog da uklone stalni izvor dezinformacija. I to ne smatram “kulturom otkazivanja”. Takođe, nisam saglasan da ljudi ne mogu videti ili čuti njegove stavove - može redovno da se pojavljuje u medijima koji su mu naklonjeni i ponuditi svoje gledište. Glas Amerike: Da li je takav potez prema njemu bio apsolutno opravdan? Batler: Bio je u potpunosti opravdan jer je, ponoviću, širenje dezinformacija o ishodu izbora izazvalo nerede na Kapitolu, prouzrokovalo da ljudi jurišaju na Kapitol. Kada dezinformacija dovede do tako nečega - nešto se mora preduzeti. Glas Amerike: Da li je u tom slučaju došlo do kršenja slobode govora? Batler: O tome se može debatovati… Društvene mreže su definitivno ograničile Trampove mogućnosti da dopre do svojih pristalica. Ali imao je i drugih načina - nije bio u potpunosti ućutkan. I ponoviću povodom tvrdnji da su mu uskraćena prava garantovana Prvim amandmanom: to apsolutno nije tačno - taj amandman bavi se isključivo pokušajima vlasti da ućutka građane ili ugasi medije.\nPatrik Batler, potpredsednik vašingtonskog Međunarodnog centra za novinare (ICFJ), izjavio je da je zvaničnici vlasti i politički lideri države treba da stvore uslove za nepristrasno i objektivno izveštavanje. Batler, sa kojim smo razgovarali, u nedelji u kojoj se obeležava globalni Dan slobode...\n06.Maj.2021: Stav, intervju


09.07.2021. / 11:16\nBEOGRAD – Air Serbia je u junu ove godine prevezla 170.413 putnika, odnosno 54,1 odsto od ukupnog broja ljudi koji su tokom tog mjeseca koristili usluge beogradskog Aerodroma “Nikola Tesla”.\nBroj putnika koje je u junu prevezla srpska naionalna avio-kompanij veći je za 68 procenata nego u maju, i ujedno je najveći od decembra 2019. godine, saopšteno je iz Air Serbie.\nTokom juna, Air Serbia je saobraćala do 38 destinacija u redovnom saobraćaju, a najpopularnije destinacije su bile Tivat, Podgorica, Pariz, Moskva, Cirih i Njujork.\nNacionalni avio-prevoznik je prošlog mjeseca zabilježio i rekordan broj posijeta Premijum salonu Air Serbie, koji je ugostio 3.252 putnika, ili za 33 odsto više nego u istom mjesecu 2019. godine. U Premijum salonu je, kako se navodi, boravilo prosječno 108 putnika dnevno, a najveći broj je ostvaren 21. juna, kada je usluge salona koristilo 177 putnika.\nAir Serbia je u drugom kvartalu 2021. na beogradskom aerodromu zabilježila tržišni udio od 52 odsto. To je rast od devet procentnih poena u odnosu na drugi kvartal 2019. godine, koja je po svim parametrima predstavljala rekordnu godinu za srpsku nacionalnu avio-kompaniju, kada je Air Serbia zabilježila udio od 43 odsto na svom matičnom aerodromu. Tanjug\nTagovi: air serbiaputnici\n10.05.2021 | 15:13\n“Er Srbija” od juna povećava broj letova za Pariz, Oslo i Larnaku


Aktivno građanstvo izazov za Vladu i opštine - Vijesti - Syri i Vizionit\nAktivno građanstvo izazov za Vladu i opštine\n20.12.2013Priština; 19 decembar- Nevladina organizacija “Syri i Vizionit” iz Peći je u četvrtak održala konferenciju na temi “Aktivno građanstvo” gde je objavila i jedan rezime o radu koji je urađen na jačanju aktivnog građanstva. Konferencija je održana u Prištini, gde su uzeli učešća i predstavnici MALU-a, Asocijacije Opština Kosova, Opština Dukađinske Ravnice, civilnog društva kao i predstavnici sela i naselja opština u regionima Peći i Prizrena.\n“Kosovu treba aktiviziranje građanstva i svi mi moramo raditi mnogo više da bi stvorili puno više mogućnosti i prostora građanima koji su deo procesa odlučivanja, a kako bi adresirali svoje problematike kod institucija na lokalnom i centralnom nivou. I ako se radi u tom pravcu još uvek to ostaje izazov za institucije na lokalnom i centralnom nivou”, rekla je Vlora Latifi iz NVO Syri i Vizionit.\nNa drugoj strani, Lumnije Demi, direktorica kancelarije za odnose sa javnošću u Ministarstvu za Administraciju i Lokalnu Upravu je rekla da “Opštine imaju sve zakonske mehanizme i njihovu podršku da reguliše njihovu saradnju kao opština sa liderima sela i urbanih naselja, da bi bili transparentniji i odgovorniji prema građanima, ali i pored svega toga je bilo mnogih posrnuća”.\n“Učešće građana u procesima odlučivanja je bilo veoma malo, za šta smo mi kao Ministarstvo preporučili opštinama da stvore mehanizme povećanja učešća građana ili javnosti u odličivanju”, dodala je ona.\nU međuvremenu, prisutni opštinski zvaničnici na ovom sastanku su se složili u ocenama ministarstva i drugih učesnika da je učešće građana veoma malo u odlučivanju. Dakle, što se tiče opštinskih uredbi za saradnju između opština i predstavnika sela i urbanih naselja , oni su izrazili zabrinutost da i tamo gde su potpisali u nekoliko opština, nemože se to striktno sprovesti.\n“Mi kao opština Klina još nismo to usvojili, pošto predsednicima koji su izabrani u selima i urbanim naseljima treba izvršit neku isplatu ili stimulisanje za njihov angažman kako bi bili aktivni”, rekao je Ali Shala iz pravne kancelarije opštine Klina.\nPrisutni opštinski zvaničnici na ovom sastanku su tražili od MALU-a da potraže od Minisarstva za Ekonomiju i Finansije da izradi i jednu budžetsku liniju kako bi opštinama omogućili jednu stimulaciju ili isplatu predstavnicima ili izabranicima lokalnih odbora.\nNa drugoj strani od civilnog društva i predstavnika nekoliko sela i urbanih naselja je rečeno da svakako trebaju biti stimulisani ovi lideri ili predstavnici, jer sada niko ne želi da volonterski doprinosi. Pa da bi imali jedno aktivno građanstvo i aktivne lidere koji pravovremeno adresiraju svoje problematike u pravcu institucija treba platiti ili stimulisati.\nShqipe Arifaj iz Asocijacije Opština je rekla da je opštinama ponuđen gotov nacrt-pravilnika koji direktno povezuje građanina sa opštinom, ali ga neki još nisu usvojili. “Mi kao Asocijacija stalno pružamo treninge službenicima kako bi im podigli svest o ulozi i značaju obuhvatanja i saradnje opštine sa građanima i civilnim društvom na način da opštine budu transparentnije i bolje odgovornije”, rekla je Arifaj.\nPredstavnici sela i urbanih naselja iz nekoliko opština su rekli da opštine i druge institucije trebaju biti bliže građaninu bilo na ponudi informacija a isto tako i na pružanju usluga.\n“Opštine trebaju biti više po terenu, da rzgovaraju sa građanima u onim zonama gde oni žive. Ne da uvek mi građani trebamo ići u opštini. Treba iznaći forme da budemo stimulisani da i mi kao predstavnici na vreme predstavimo probleme sa kojima se suočavamo”, izjasnio se Sejdi Baleci iz sela Grabanica, opštine Klina.\nNa kraju ove konferencije proizašlo je i nekoliko preporuka:\n• Opštine moraju povećati komuniciranje sa građanima posredstvom javnih obaveštenja, redovnih sastanaka i posredstvom medija,\n• Ministarstvo za Finansije u saradnji sa MALU-om i opštinama da stvori sredstva za stimulisanje predsednika lokalnih odbora,\n• Da se poveća komunikacija opštinskih institucija i onih centralnih kao i sa civilnim društvom na povećanju građanskog aktivizma,\n• Institucije trebaju pružiti više prostora i da stvaraju posebne politike za jačanje i obuhvatanje žena u odlučivanju.


HOROSKOP OTKRIVA: Žene, pravi muškarci rođeni su u ovim znacima! • HAPPYTV.RS\nHAPŠENJE U ŽAGUBICI: Policija mu u garaži pronašla oružje i eksploziv!\nĐURIĆ: Krajnji cilj bombardovanja nije i neće biti ostvaren!\nZORANA MIHAJLOVIĆ: Ministarstvo koje vodim je vaš centar za ovaj projekat!\nŽAGUBICA: Policija pronašla oružje u garaži!\nLUIS SUAREZ DVE NEDELJE NEĆE BITI NA TERENU: Fudbaler Barselone neće igrati zbog povrede zgloba!\nWTA LISTA: Krunićeva doživela blagi kiks, Jorovićeva prvi put u TOP 100!\nDA LI ĆE PROSLAVLJENI FUDBALER "POPITI" SUSPENZIJU?! UEFA: Istraga protiv Ronalda zbog "imitacije" Simeonea!\nSVETOZAR MARKOVIĆ: Jedva čekam da ponovo budem na terenu i igram utakmice!\nDŽONI DEP ODLAZI IZ SRBIJE: Poslednji je dan i ja ne želim da kažem zbogom, ali će san biti lep!\nSADA JE PRAVO VREME DA ZASIJA: Katarinu Živković potpuno promenila nova pesma! (VIDEO)\n"AMADEUS BEND" SPAJA LEPO I KORISNO: Nikada nećete moći da pogodite gde spremaju sledeći koncert! (FOTO)\nISPOVEST ĆERKE MARKA NIKOLIĆA: Imao je tretman koji niko ne zaslužuje. Nažalost, otkako pamtim, nikada nije dobio glavnu ulogu!\nSA NJIMA NE PROBIJAJTE ROKOVE: Šminka koju odmah morate da bacite nakon isteka roka!\n18 minutes ago • Moda i lepota\nBUDITE OPREZNI: OVE PREPARATE IZBEGAVAJTE ZBOG NJIHOVOG SASTAVA!\nNAJKRAĆI PUT DO SAVRŠENE LINIJE: Ovo su namirnice bogate zdravim mastima!\nHORMONSKI DISBALANS: Šta se dešava kada hormoni podivljaju?\nSEKSI SANOVNIK: Saznajte sta se krije u vašoj psihi kada sanjate nevaljale snove!\nTUGA I NEVERICA: UGINULOG KITA voda je izbacila na obalu, kada su ga otvorili svi su ostali ZAPANJENI PRIZOROM!\nŠOKANTNO: Nova krađa stoke Srbima u Novom Brdu!\nISTRAŽIVANJE OTKRILO: Utiče li emotivna veza na poslovni napredak?\nJOVICA CVETKOVIĆ U EMISIJI "PRELO U NAŠEM SOKAKU":Nadmorska visina na kojoj je banja idealna je za sportiste! (FOTO)\n15:07:06VIP DŽONI DEP ODLAZI IZ SRBIJE: Poslednji je dan i ja ne želim da kažem zbogom, ali će san biti lep!\n15:00:07Moda i lepota SA NJIMA NE PROBIJAJTE ROKOVE: Šminka koju odmah morate da bacite nakon isteka roka!\n14:51:21Hronika HAPŠENJE U ŽAGUBICI: Policija mu u garaži pronašla oružje i eksploziv!\n14:49:54Ljubav i seks SEKSI SANOVNIK: Saznajte sta se krije u vašoj psihi kada sanjate nevaljale snove!\n14:48:30Politika ĐURIĆ: Krajnji cilj bombardovanja nije i neće biti ostvaren!\n14:42:26VIP SADA JE PRAVO VREME DA ZASIJA: Katarinu Živković potpuno promenila nova pesma! (VIDEO)\n14:36:55VIP "AMADEUS BEND" SPAJA LEPO I KORISNO: Nikada nećete moći da pogodite gde spremaju sledeći koncert! (FOTO)\n14:23:09Politika ZORANA MIHAJLOVIĆ: Ministarstvo koje vodim je vaš centar za ovaj projekat!\n14:18:08VIP ISPOVEST ĆERKE MARKA NIKOLIĆA: Imao je tretman koji niko ne zaslužuje. Nažalost, otkako pamtim, nikada nije dobio glavnu ulogu!\n14:05:29Rijaliti Parovi KAŽU DA IMA NOVI HIT: Gasttozz je snimio novu pesmu, VI NJEGA OCENJUJETE NAKON TOGA ĆE VAM SE OBRATITI! (ANKETA!)\nHOROSKOP OTKRIVA: Žene, pravi muškarci rođeni su u ovim znacima!\nFoto: djoletov kutak\n18.032 hours ago\n18.034 hours ago\n18.035 hours ago\n17.0323 hours ago\nMIROSLAV KNEŽEVIĆ U EMISIJI "PRELO U NAŠEM SOKAKU": Trend je stimulisati domaći turizam! (...\nNEBOJŠA ARSIĆ I GORAN IVANOVIĆ U EMISIJI "PRELO U NAŠEM SOKAKU": Otkrivaju dragulje i vred...


Psi znaju kada smo tužni, a kada radosni - uBioskop - Online filmovi i serije sa prevodom Magazin\nPsi znaju kada smo tužni, a kada radosni\nNa osnovu izraza lica i intonacije glasa psi mogu da prepoznaju čovekovo raspoloženje, što je osobina koja se dosad pripisivala isključivo ljudima.\nŽivotinje su kadre da prepoznaju emocije drugih životinja i naslute njihove namere, ali samo unutar jedne te iste vrste. Da bi shvatio osećanja druge vrste, mozak mora biti u stanju da slike i zvukove koje razabire preobrati u mentalne reprezentacije. On mora da bude sposoban da ih proceni, uporedi, povezuje i kombinuje.\nZa potrebe istraživanja, naučnici sa britanskog Linkoln Univerziteta i brazilskog Univerziteta u Sao Paulu, postavili su 17 pasa ispred fotografija ljutitih i nasmejanih lica, kombinujući ih sa zvukovima veselih i iznerviranih glasova.\n2 i-love-you (15.01.16 8:51 PM)\nZato što su najbolji\n1 Melody (15.01.16 1:56 PM)


Aris Pension - Loutra | Kasandra smeštaj | Nikana.gr\nPansion Aris je apartmanski objekat izgrađen na brdu na površini od 1,8 hektara tradicionalnog maslinjaka, najpoznatijeg prelepog područja na kome se nalaze izvori Agia Paraskevi na Halkidikiju. Pansion Aris je porodični firma koja je počela sa radom 1985. godine, napravljen pažljivo sa ljubavlju i poštovanjem tradicionalnog grčkog gostoprimstva. Mesto je idealno za opuštanje, u zelenoj je zoni, daleko od stresa i buke, sa lakim pristupom restoranima, kafićima, supermarketima i prodavnicama koje su dostupne u tom području. Rastojanje od ulaza u selo je 580 metara, a do poznate plaže Agios Georgios koja oduzima dah, 919 metara.\nPansion Aris obezbeđuje siguran parking, ograđen prostor i ugodno okruženje za decu, kao i roštilj. Kompleks nudi osam dvokrevetnih klimatizovanih apartmana kompletno opremljenih modernim sadržajima i kuhinjom pogodnom za pripremanje obroka. Svi apartmani imaju prostrane terase sa pogledom na dvorište ili prekrasnim panoramskim pogledom na Egejsko more. Impresionirani porodičnom atmosferom, mnogi posetioci su postali naši stalni gosti. Kod nas ćete se odmah osećati dobrodošli i kao kod kuće. Naš cilj je da budemo na usluzi, da vam pružimo udobnost tokom vašeg boravka.\nKuhinja sa priborom za pripremanje hrane\nVeliko dvorište sa:\nLetnjikovcem sa trpezarijom\nigralištem za decu\nNaselje se uglavnom sastoji od vikendica, apartmana i hotela. Stanovnici koji stalno borave u banji se uglavnom bave ribolovom, pčelarstvom, maslinarstvom i turizmom. Selo nosi ime po toplim izvorima koji su poznati po retkim lekovitim svojstvima.\nAris Pension Loutra, Kasandra


Ribić poziva Milanovića da zaustavi trend rastakanja hrvatskih institucija | SEEbiz.eu\nObjavljeno: 07.02.2021 / 18:24\n"Javnom linču na račun institucije Hrvatske gospodarske komore (HGK) pridružili ste se izjavom da Komora više nema smisla i da ne nudi 'ništa vidljivo, ništa konkretno, ništa konstruktivno, čak ništa štetno'. Veoma je nezahvalno usuditi se danas preispitivati istinitost mnogih navoda oko Komore s obzirom na sveprisutni anarho-liberalizam ne samo u dijelu agresivnih poduzetnika, već i u medijima, u parlamentu i politici te u dijelu pseudoznanstvene zajednice", upozorio je Ribić u nedjelju u otvorenom pismu predsjedniku Republike Zoranu Milanoviću .\n"Vjerovao sam naivno u mogućnost racionalnog dijaloga u hrvatskom javnom prostoru a uplovio sam u divlji vrtlog propagande", upozorio je Ribić.\nKomora kontinuirano obavlja javne ovlasti i niz funkcija za koje se ne može reći „ništa konkretno, ništa konstruktivno“ te pruža usluge mnogima koji za to pokažu interes, istaknuo je Ribić.\n"Dobili smo medije, koji nisu zrcalo stvarnosti, već su medijsko poduzetništvo, koje za svoj primarni cilj imaju zaradu i ekonomski opstanak, a to mogu postići samo senzacionalizmom, lažima i demoniziranjem ljudi i institucija. Tko je to najbolje shvatio taj je najčitaniji (npr. Index.hr)", navodi se, među ostalim, u priopćenju.


Raskrinkan najveći mit o vitaminu C - Domino Magazin\nNaslovna Život Zdravi život Raskrinkan najveći mit o vitaminu C\nRaskrinkan najveći mit o vitaminu C\nSvi već godina pijemo vitamin C da prehlada što pre prođe. Ili do iznemoglosti jedemo limun, pomorandže, mandarine.\nAli, cela ta priča o vitaminu C koji leči prehladu je mit, piše Mirror.\nSve je počelo još u 70-tim kada je američki nobelovac Linus Pauling otkrio navodno čudotvorne sposobnosti ovog vitamina pa je i objavio i knjigu o tome. Tako je njegova knjiga “Vitamin C i prehlada” postala hit, a Pauling je nastavio svoju priču o vitaminu C sve do svoje smrti 1994. godine.\nAli, ne postoji niti jedan pravi klinički dokaz da će vam, kada se najedete mandarina, prestati da curi nos.\nNeka mala su istraživanja pronašla dokaze da bi redovno korišćenje vitamina C moglo da skrati trajanje prehlade, ali ne ako počnete da ga uzimate posle izbijanja prehlade.\nDruge analize su pronašle povezanost između svakodnevnog uzimanja i nižeg rizika od kardiovaskularnih bolesti, ali najviše njih nije pronašlo apsolutno nikakvu povezanost sa lečenjem prehlade i gripa.\nTreba znati i to da će vitamini topljivi u vodi samo proći kroz vaše telo ako odlučite da povećate dozu. Odnosno, sav višak vitamina C, odmah ćete izbaciti. A najviše što ćete dobiti od povećanog konzumiranja vitamina C je penušavi urin.\nPrethodni članakPaterson: Novi Džarmušov film\nSledeći članakOvi mobilni najviše zrače\nDobre stvari za imunitet\nVitamini produžuju život\nDa li kopate I JEDETE slince?\nKoliko daleko da bežite od bolesnih?\n10 dobrih vesti koje su obeležile 2018 godinu\nDa li ste tužni i smoreni za praznike?\nSerija Gospođa Amerika stiže na HBO\nStop za dezinformacije o koroni – Nova pravila WhatsApp\nPoreklo korona virusa je i dalje nepoznato\nAplikacija za praćenje građana – U vreme korona virusa\nAntarktik je bio prekriven šumom


SPREČITE da vam ukradu podatke sa SMARTFONA | Skandalozno\n23. aprila 2018. | Tramp pozvao lidera Severne Koreje Kim Džong Un da brzo uništi svoj nuklearni arsenal, inače…\n23. aprila 2018. | Priština objavila pet novih ciljeva u odnosima sa Beogradom\n23. aprila 2018. | Džozef Diogardi: Tači i Haradinaj su mafijaši, njih ne interesuju ljudi, već samo novac, vlast i moć\n23. aprila 2018. | Sergej Lavrov: Makron se ponaša kao kolonizator, moraće to da objasni!\nEvo kako da SPREČITE da vam ukradu podatke sa SMARTFONA\nTreba da obavite podešavanje koje nije preterano komplikovano.\nSvaki korisnik Android telefona trebalo bi da zna da i nakon fabričkog resetovanja postoji mogućnost povratka „obrisanih“ podataka, pa ukoliko razmišljate o prodaji ili poklanjanju svog pametnog telefona, predlažemo vam da primenite sledeći trik kako biste bili sigurni da se obrisani podaci ne mogu povratiti.\nEnkriptovanje Android telefona je najbolji način da se sačuvani podaci zaštite od zloupotrebe. Ukoliko enkriptujete podatke, oni će biti zaključani i za njihovo korišćenje će biti potreban ključ, odnosno šifra.\nVećina uređaja koje pokreće Android 6.0 Marshmallow automatski koriste enkripciju radi povećanja bezbednosti, a ukoliko koristite starije modele telefona, ovu opciju možete pronaći u podešavanjima (Settings > Security > Encrypt phone).\nNakon što ste enkriptovali podatke, uradite fabrički reset koji će obrisati sve. Potom uključite telefon ali se nemojte prijavljivati sa Google nalogom, a onda čitavu memoriju telefona popunite nekim nebitnim podacima. Možete uključiti kameru i snimiti video u najvišoj rezoluciji. Taj korak možete ponoviti sve dok se ne popuni čitava memorija.\nKada je memorija puna, ponovo uradite fabrički reset.\nPresnimavanje podataka možete da ponovite nekoliko puta kako biste bili uvereni da se obrisani podaci ne mogu povratiti.\n(Skandalozno.rs, Izvor: srbijadanas.com, foto: pixabay)\nBudite prvi sa komentarom na članku "Evo kako da SPREČITE da vam ukradu podatke sa SMARTFONA"\nTramp pozvao lidera Severne Koreje Kim Džong Un da brzo uništi svoj nuklearni arsenal, inače…\nPriština objavila pet novih ciljeva u odnosima sa Beogradom\nDžozef Diogardi: Tači i Haradinaj su mafijaši, njih ne interesuju ljudi, već samo novac, vlast i moć\nSergej Lavrov: Makron se ponaša kao kolonizator, moraće to da objasni!