SAM :: Nominovani u kategoriji: Mladi menadžer godine 2019\nNominovani u kategoriji: Mladi menadžer godine 2019\nMladi menadžeri do 35 godina koji su prepoznati unutar i van svoje kompanije kao osobe od integriteta i ugleda i koji su u 2019. godini ostvarili posebne poslovne rezultate, nominovani su za prestižnu SAM Godišnju nagradu.\nKriterijumi za izbor ovogodišnje nagrade u kategoriji mladi menadžer godine su bili:\nInicijativa i inovativnost\nRazvoj članova tima\nPoslovni poduhvat godine\nNominovani za SAM Mladog menadžera 2019 godine su:\n1. Aleksandar Vučić, predsednik , CarGo Technologies\n2. Aljoša Aleksić, izvršni direktor, Galens\n3. Bojan Munjiza, menadžer prodaje, Transfera\n4. Dragana Milanović, vlasnica i direktorka, Roberto Baressi\n5. Kruna Gavović, suvlasnik i direktor The Lean Six Sigma Company CEE, direktor marketinga i Akademije TMS CEE\n6. Miloš Milisavljević, CEO, Strawberry Energy\nČlanovi SAM-a mogu glasati za svoje kandidate preko sledećeg linka.\nPredstavljamo vam nominovane:\nALEKSANDAR VUČIĆ, PREDSEDNIK , CARGO TECHNOLOGIES\nKao predsednik Udruženja građana „CarGo“, sa svojim timom, uspeo je da napravi održiv i stabilan biznis model koji je od koristi svim članovima Udruženja. Najveća motivacija za rad mu je saznanje da od CarGo aplikacije trenutno živi više od 4.000 pružaoca usluge u Beogradu, dok je neprestano koristi više od 750.000 korisnika u Beogradu.\nPomak u poslovnom rezultatu je rast u broju CarGo usluga od preko 10.000 % u periodu januar 2018. do oktobar 2019. To je i više nego dovoljan dokaz o rastu kompanije CarGo i Udruženja CarGo i značaju koji CarGo ima u srpskoj privredi. Ključne stvari koje su urađene u tekućoj godini su diverzifikacija klasa u aplikaciji, nabavka novih automobila, kao i uvođenje usluge za osobe za invaliditetom. Zacrtani ciljevi za ovu i sledeću godinu su reinvestiranje profita u nabavku novih automobila, poboljšanje softvera kao i u marketing.\nKao odgovoran predsednik najvećeg Udruženja u Srbiji, daje lični primer time što nekoliko puta sedmično radi kao pružaoc usluge i time motiviše naše pružaoce usluge da rade i zarade više. Smatra da previše vremena u zatvorenoj kancelariji vremenom zamagljuje realnost i ličnim iskustvom želi da utvrdi kakvo je pravo stanje na terenu, kako bi unapredio kvalitet usluge, a time uticao i da članovi Udruženja budu zadovoljni i ispunjeni poslom koji obavljaju.\nALJOŠA ALEKSIĆ, IZVRŠNI DIREKTOR, GALENS\nKao svoj poseban doprinos kompaniji sa ponosom ističe rukovođenje i sklapanje ugovora o zakupu u poslovnoj zgradi Palata Pupin sa jednom od najvećih svetskih kompanija Continental Automotive, gde se nalazi njihov razvojni centar IT inženjera.\nSam proces od “ideje do realizacije” trajao je nešto više od 18 meseci izuzetno detaljnih pregovora, od inicijalnog sastanka do sklapanja ugovora o zakupu cca. 7.000 m2 za prvu fazu. Bio je zadužen za svaki kontakt od prvog ulaska potencijalnog partnera do poslednjeg parafa na ugovoru - svaki detalj ugovora, svaki m2, fit out i opremanje poslovnog prostora, pa do sklapanja ugovora o održavanju tj. Facility ugovora bio je direktno komuniciran sa Aljošom, kako se ne bi gubile informacije u procesu.\nBOJAN MUNJIZA, MENADŽER PRODAJE, TRANSFERA\nU prošloj godini je sa svojim kolegama definisao ogroman broj uspešnih inicijativa, a navodi neke od njih u kojima je direktno učestvovao:\nKreiranje sektora zbirnog transporta (LTL Department)\nPotpisivanje ugovora sa drugim međunarodnim špedicijama\nUspostavljanje saradnje sa Ekonomskim fakultetom u Beogradu\nPoseta sajmu logistike u Minhenu\nProces javnog nagrađivanja zaposlenih\nTransfera je u 2017. godini imala godišnji prihod od 19 miliona evra, dok je 2018. godinu završila sa prihodom od 28 miliona evra. Veliku zaslugu u ovom procesu ekonomskog rasta rezultata ima sektor prodaje koji je formiran tek početkom 2018. godine.\nDRAGANA MILANOVIĆ, VLASNICA i DIREKTORKA, ROBERTO BARESSI\nDraganina menadžerska priča ujedno je i preduzetnička porodična priča koja krenula je pre 7 godina, kada je donela odluku da krene putem privatnog posla - a ujedno i ponovo pokrene nešto što je predstavljalo deo porodičnog nasleđa sa svega 3 zaposlena na početku. Danas, nakon 7 godina postojanja, brojniji su u svakom aspektu – imaju 30 zaposlenih (što direktno zaposlenih, što preko agencija) sa tendencijom širenja i 5 prodajnih lokacija u Beogradu.\nOsim radnji koje su direktni kanali prodaje, sa tendencijom novih otvaranja, ponosna je što su ostvarili saradnju sa velikim korporativnim klijentima, poput Raiffeisen banka Srbija, OTP banka, Erste banka, Naftna industrija Srbije, Dunav Osiguranje, Falkensteiner hotel, MTL Crna Gora i dr.\nPoseban izazov za nju je predstavljala činjenica da motiviše i zadrži radnu snagu iz tekstilnog sektora, koji je sticajem loših okolnosti u nekada tekstilnoj sredini velikih društvenih firmi, doživeo potpuni kolaps. Potrudili su se da unaprede stručnost kao i da zaposle mlade ljude i tako podmlade kolektiv – angažovali su eksterne stručnjake koji su mogli da rade sa našim stručnim licima. Osim toga, ove godine su po prvi put ostvarili saradnju sa Višim tekstilnim školama, gde mladim ljudima koje interesuje njihov vid proizvodnje, nude praksu, usavršavanje, stipendiranje i na kraju stalno zaposlenje u timu.\nKRUNA GAVOVIĆ, SUVLASNIK I DIREKTOR THE LEAN SIX SIGMA COMPANY CEE, DIREKTOR MARKETINGA I AKADEMIJE TMS CEE\nKruna je preduzela inicijativu za podizanje vidljivosti brenda TMS. Preduzevši niz marketinških akcija – kroz intervjue za ugledne časopise, elektronske kampanje, kao i organizovanje konferencije „Šta jedemo“, TMS je postigao značajno podizanje vidljivosti. Kao direktor TLSSC CEE, tržišno je iskomunicirala brend i usluge kompanije.\nZa vreme Kruninog angažmana, TMS je povećao promet sa 1,5 m. EUR na oko 2,1 m. EUR u 2019. TLSSC CEE je ove godine u Srbiji više nego udvostručila promet, što je najviše povećanje u zemljama gde TLSSC posluje. Family Friendly Enterprise koncept je uveden kod tri velike kompanije u Srbiji, a počela je da ga primenjuje i TMS, gde zaposleni imaju tretman kao i klijenti – najbolji mogući.\nTMS ima dugoročni plan razvoja svakog zaposlenog. Eksperti prisustvuju i razmenama iskustva, Calibration sastancima i drugim formama u inostranstvu i ta znanja prenose kolegama. TLSSC CEE je organizovala prvu konferenciju o Lean Six Sigma u ovom delu Evrope, kojoj su prisustvovali vodeći eksperti iz Amerike, Holandije i sa Bliskog Istoka, uz oko 150 vodećih kompanija, a po prvi put je organizovana i „degustacija“ koncepta. Ove godine je zbog dobrih rezultata TLSSC CEE dobila proširenje franšize i Partner meeting će prvi put biti održan van Holandije, i to u Beogradu.\nMILOŠ MILISAVLJEVIĆ, CEO, STRAWBERRY ENERGY\nMiloš je osnovao Strawberry Energy (SE) pre 8 godina sa idejom da napravi Solarni punjač za mobilne telefone. SE je danas vodeća Smart City tehnoloških kompanija, fokusirana na razvoj tehnoloških rešenja za pametne gradove. Glavni proizvod je “pametna klupa”. SE je pionir i u domenu poslovnih inovacija jer je sa svojim biznis modelom u Londonu, postao prva Smart City tehnološka kompanja koja nudi pametnu gradsku infrastrukturu.\nMiloš je od nule napravio kompaniju koja uspešno posluje u preko 20 zemalja, sa predstavništvom u Londonu i Beogradu. Firma konstantno pokazuje rast u broju zaposlenih, investicija, prometa, većih prihoda i veću tržišnu zastupljenost. SE je u Q3 2019 imala najbolje poslovno rezultate do sada, sa 150% rasta u odnosu na prethodni kvartal i 220% rasta u odnosu na prethodnu godinu.\nKako je Miloš sa timom prošao kroz sve faze rasta i razvoja kompanije, dao je primer kako je u stvaranju i razvoju sistema nekada potrebno da svako nosi više šešira i radi različite poslove i ima više odgovornosti. Dodatno, pristup radu “za svaki problem postoji rešenje” je moto kojim se Miloš vodi i koji je postao glavna vrednost svih zaposlenih zbog Miloševog ličnog zalaganja.


Subotički nasrtaji na Drugu Srbiju - XXZ Portal\nSubotički nasrtaji na Drugu Srbiju\n05.08.2019. - 15:38\nPosmrtna sudbina Danila Kiša i Radomira Konstantinovića\nNacionalizam je ideja beznađa i ideologija poraza: Danilo KIš\nPočasni građanin Subotice postao je poeta nacionalne, kama-provenijencije Matija Bećković. Nije iz Subotice, ali ga je predložio Savez srpskih udruženja Severnobačkog okruga, obrazloživši predlog stavom da je reč o „stvaralaštvu visoke kulturne i umetničke vrednosti“. Većinski naprednjaci još su tvrdili da Bećković, fakat, nije iz Subotice, ali da je u njoj gostovao. Što je, naravno, tačno. Dvojica antifašista i antinacionalista u Subotici, za jednog nema mesta\nNepunih 30 godina od smrti, književnik Danilo Kiš postao je, u junu ove godine, “počasni građanin” Subotice u kojoj je rođen U ime naroda. Ovo “zvanje” može se zavredeti za života, a “dobiti” posle njega. Tako su odlučili odbornici, većinom iz vladajuće Srpske napredne stranke, na čelu sa izvesnim Bogdanom Labanom, a Kišu je ovo zvanje pripalo “za trajno i istaknuto životno delo kojim se doprinosi podizanje ugleda Grada Subotice u zemlji i inostranstvu“.\nKako je moguće da nekom ko nije živ nešto pripadne, ili da mu se dodeljuje, bočna je minijatura ove teške priče. Konstatujmo da se zvanje, u duhu obrazloženja, “dodeljuje 1. septembra”. Ne bi bilo iznenađenje ni da su “dodeljivači” napisali i to da će priznanje biti “uručeno”.\nPredlagač je ponosni gradonačelnik Bogdan Laban, čiji je predlog prihvaćen bez rasprave. Kao i pouka da “nije retkost da se priznanje nekome dodeli posthumno”. Zna to Laban, ali zna i da dodeli “zvanje” za života (o tome kasnije). Tu je i izmišljotina naprednjačkog tipa: “Ceo svoj životni i radni vek Suboticu je nosio u srcu i sećanje na nju utkao je u svoja neprolazna dela.”\nTako su Labanu napisali, ili je sam smislio, a uvaženi subotički kniževnik i novinar Boško Krstić kaže da “Kiš nije imao jasnu viziju svog rodnog grada, vezivao ju je za Sinagogu, Gradsku kuću, pesnika Dežea Kostolanjija i višejezičnost.”\nO “negativnoj kategorija duha”\nNije čitao Laban Kiša, inače bi se prepoznao u njegovom delu, pa ne bilo docnijih problema (videćemo kakvih). Kao što ih, uostalom, ne bi bilo sa Radomirom Konstantinovićem, da je neki normalni političar (a u ovoj je državi takva sintagma svakim danom sve više contradictio in adjecto) promislio o tome u šta se njegova primitivna bratija upušta.\n“Iako je njegovo prisustvo u rodnom gradu ostalo zvanično neobeleženo, priroda se na neki način potrudila da to ispravi. U ‘Ranim jadima’ Kiš u Novom Sadu traži ulicu divljih kestenova, to je nekadašnja Bemova ili danas Ćirpanova, gde je taj drvored postojao. U Novom Sadu ga više nema, ali dvostruki drvored kestenova postoji upravo ovde (Subotica, prim.aut.), ispred mesta gde je bila njegova rodna kuća. Možda je to i najlepši spomen na Kiša, mada je poneko od ovih stabala počelo da se suši, a ne vidim da neko o tome brine” ističe Boško Krstić (Politika).\nNaravno, Labana je teško zaustaviti: “Ovim ispravljamo veliku nepravdu prema čoveku koji je ovaj grad u kome je rođen svojim delom itekako zadužio. Ponosan sam na to što ćemo tu nepravdu posle toliko godina ispraviti.”\nNijedna ulica u Subotici ne nosi ime Danila Kiša, o školi da i ne govorimo. U gradskom parku je bista koja podseća na njega, knjižara nosi njegovo ime, a pre dve godine je, književni festival posvećen Kišovom stvaralaštvu "Kišobran"jednostavno ugašen. Na njemu su učestvovali stvaraoci iz Evrope i sveta, ali, navodno, više nije bilo novca. Posthumno zvanje ne košta ništa, prištedelo se para za zavičajno ispuštanje zvukova.\nIživljavanje mantijaškog zapovednika\n“Taj grad, što se na srpskom zove Subotica a na mađarskom Szabatka, sa tim predznakom, sa tom determinantom ‘na jugoslovensko-mađarskoj granici’ tu je, dakle, u prvom redu da svedoči o toj dvostrukosti, o tom ambigvinitetu jezika, porekla, istorije i kulture, kao i o tome da u sudbini pisca ništa nije slučajno, pa ni slučajnost mesta njegovog rođenja...“, kazaće Kiš u jednom intervjuu.\nIspostaviće se da nije slučajno ni to kako će biti sahranjen – mimo svoje volje.\n“U svojoj četvrtoj godini (1939), u vreme donošenja antijevrejskih zakona u Mađarskoj, roditelji su me krstili u Uspenskoj crkvi u Novom Sadu u pravoslavnu veru, što mi je spaslo život”, zapisao je u svojoj poetizovanoj autobiografiji.\nTo je biografska “poveznica” Danila Kiša sa pravoslavljem, kazaće njegov prijatelj Mirko Kovač: “Lično mislim da nije sporan Kišov izbor groblja i obreda, premda sam i ja bio zatečen njegovim zavetom i oporukom, pogotovu što sam znao da je bio ateista i da su ga religije zanimale samo kao kulturološki fenomeni. Mogu čak pouzdano i izbliza reći da ga je ponajmanje zanimalo pravoslavlje, čak je imao i neku odbojnost prema ‘sektaštvu i raskolništvu pravoslavlja’, jer je to, kako je pisao Berđajev, odgovaralo ‘ekskluzivnom komunizmu’ i njegovoj religiji. Takođe, znam da je hrišćanstvu zamerao inkvizitorske lomače, te pritajeni i otvoreni antisemitizam.”\nDovoljno za iživljavanje mantijaškog zapovednika Amfilohija (Risto Radović) koji je, u ime budžetske zločinačke formacije, sa sebi svojstvenim tamjan-patosom, održati posmrtno slovo Danilu Kišu, uprkos njegovoj želji da bude sahranjen u krugu porodice, bez govora. Izgovorivši, kao da se ruga: “Njegovo poslednje zaveštanje o ćutanju nad njim na dan pogreba, dubljem od svih reči za mene je svetinja (…) Očevidno onaj ‘pramen dima, ona grobnica skrojena Tvojom vještom rukom za Borisa Davidoviča, nije ti bila po mjeri. Zato si htio da te sahranimo, tj. sačuvamo u riječi koja nije zemlja i enciklopedija mrtvih, nego zemlja živih, da budeš sačuvan u živonosnom grobu (…) Vječan ti spomen dostabilaženi i prisnopamjati svebrate naš Danilo.”\nKo ste vi da Kiša “proglašavate”\n“Nacionalizam je negativna kategorija duha, jer nacionalizam živi na poricanju i od poricanja", govorio je Kiš. Nije ni sanjao da će mu nacionalisti nešto “dodeljivati”.\n”Nacionalizam je ideja beznađa i ideologija poraza. Nacionalista se, rekosmo, ne boji nikog osim svoga brata. (...). Pošto je strašljivac i nikogović, nacionalista ne ističe sebi više ciljeve. Pobeda nad izabranim neprijateljem, onim drugim, jeste apsolutna pobeda. Stoga je nacionalizam ideja beznađa”, skenirao je Kiš Srbiju, tadašnju i sadašnju (intervju sa Borom Krivokapićem pod naslovom "Doba sumnje").\nA evo i pomenutih problema sa Kišom: “Kao testamentarna i sudska naslednica i zaštitnica autorskih prava i svega ostalog što se odnosi na delo i ličnost Danila Kiša (na osnovu rešenja Drugog opštinskog suda u Beogradu br. 0-864/ od 14. 9. 1990) zahtevam od Vas i Skupštine grada Subotice da se bespogovorno povuče odluka donesena 18. o.m. kojom se Danilu Kišu posthumno dodeljuje zvanje počasnog građanina tog grada. Moj je zahtev motivisan razlozima moralne, umetničke i ideološke prirode. Smatram, s pozicija sopstvenih uverenja, da Vi, gospodine Gradonačelniče i Vaš skupštinski sastav ne zadovoljavate nijedan kriterij na kojem se zasniva pravo odlučivanja o stvarima koje su plod dara i čestitosti. Vi ste, u svojoj ukupnosti, nepomirljiva suprotnost svega što predstavlja Danilo Kiš svojim delom i svojim životom”, piše profesorka Mirjana Miočinović, naslednica autorskih prava Danila Kiša.\nNjenom se pismu pridružio 160 intelektualaca, ali je u Subotici skupštinska većina odbacila zahtev.\nU sudbini pisca ništa nije slučajno, pa ni slučajnost mesta njegovog rođenja, reći će Kiš o gradu čiji će od 1. septembra biti počasni građanin.\nPočasni građanin Subotice nije, međutim, Radomir Konstantinović, pisac i filozof, jedan od najznačajnijih u Srbiji, rođen u Subotici. O predlogu nadležne komisije raspravljalo se “u paketu”, pa su predlozi (sporan je, navodno bio neko drugi), odbijeni. Upravo iz razloga kojima se Konstantinović često bavio. Predlog da Konstantinović dobije zvanje počasnog građanina Subotice osporen je još 2005, jer su ga Tamaš Korhec i Mihalj Sečei, tadašnji članovi Komisije za dodelu gradskih priznanja, i Geza Kučera, tadašnji gradonačelnik, odbili uz cinično, ali unekoliko i realistično objašnjenje: “Većini članova Komisije nije jasno čime se Radomir Konstantinović bavi (Konstantinović je umro 2011)”.\nA bavio se njima i sličnim pojavnim oblicima života: “Nacionalizam je terorizam. On ne da govor. Govor je a priori suprotan nacionalizmu, zato što je nacionalizam apriorizam”.\nPočasni građanin Subotice postao je poeta nacionalne, kama-provenijencije Matija Bećković. Nije iz Subotice, ali ga je predložio Savez srpskih udruženja Severnobačkog okruga, obrazloživši predlog stavom da je reč o „stvaralaštvu visoke kulturne i umetničke vrednosti“. Većinski naprednjaci još su tvrdili da Bećković, fakat, nije iz Subotice, ali da je u njoj gostovao. Što je, naravno, tačno.\nDvojica antifašista i antinacionalista u Subotici, za jednog nema mesta. Jedan nacionalista postaje počasni građanin za života. “Lansiranjem slogana ‘Kosovo je najskuplja srpska reč’ i ‘Srbi u Hrvatskoj su ostatak zaklanog naroda’ postaje vodeći copywriter srpskog nacionalizma. Radno obeležava 600. godišnjicu Kosovske bitke u ulozi putujućeg propovednika. Obilazi srpsku dijasporu po Australiji i Evropi, prorokujući o najskupljoj reči – ‘bez krvi se nije mogla kupiti, bez krvi se ne može ni prodati’. Ubrzo prelazi s reči na dela. Godine 1990. učestvuje u predstavljanju novoosnovane SDS-BiH zajedno s Radovanom Karadžićem. S grupom odabranih akademika 1991. pokušava da osnuje Srpski nacionalni savet koji je trebalo da radi na ujedinjenju svih srpskih država. Pošto je projekat propao, ista grupa osniva Srpski sabor koji se uspešno bavio izradom etničkih karata”, piše u kratkoj biografiji Matije Bećkovića, u Bulevaru zvezda (Beton, 2006)\nSuštinski, reč je o obračunu sa Drugom Srbijom, manimo se formalnosti. “Druga Srbija je ona Srbija koja se ne miri sa zločinom”, rekao je Radomir Konstantinović.\nDa li smo, u međuvremenu, saznali neki razlog za “mirenje”? Ili za pomirenje.\nKako su klali Dražini “antifašisti”\nGenocid i hodanje po vodi\nKako se u policijskom kampu organizuje streljanje civila


DustBGD89 - definicije poređano po vremenu definisanja\nDustBGD89 - definicije\nPutin: O, Donalde Jovanoviču! Kako interesantno mesto za susret, takoreći, na marginama samita!\nTramp: Jes, bajo, radi me prostata, a nemam Vučićeve super-moći.\n2019-11-09 20:44:01 +0100\nPotajno sam se nadao, ali sam iznenađen\nOpšte mesto, koje se redovno čuje u govorima srpskih laureata i pobednika raznih sportskih manifestacija. Idealan način da se zvuči pametno, a da se ne kaže ništa.\nNovinar: Gospođo Bjelica, da li ste iznenađeni zbog činjenice da je Vaš roman "Mislila sam da imam rak, a onda se rodio Lav" dobio Ninovu nagradu?\nI.B: Pa eto, potajno sam se nadala, ali sam svakako iznenađena...\n2019-02-25 11:16:07 +0100\nNovinar: Gospođo Brnabić, da li ste Vi za vanredne izbore?\nA.B: Pa znate kako, ja sam uvek spremna za izbore, ako predsednik tako odluči, ali nisam za to da se neophodno prekidaju reformski procesi...\n2019-02-13 12:22:48 +0100\nMoji stavovi su dobro poznati\nRečenica kojom se služi političar, čije stavove novinari ne mogu kleštima iz usta da izvade.\nNovi "Utisak nedelje"\nOlja: Hnjohnjo, gospodine predsedniče, dakle, mora da je dogorelo do noktiju kad Vi sedite u stolici preko puta mene posle svega što ste mi radili...\nVučić: Pobogu, Olja, šta Vam pada na pamet, to žuti ološ izmišlja da ja bežim od javnosti. A Vašu emisiju naročito cenim.\nOlja: Dobro, dakle, u ovoj emisiji ćemo najzad od Vas dobiti odgovore na pitanja: EU ili Rusija, kako rešiti pitanje Kosova, kako popraviti regionalnu saradnju, kako obustaviti ogromnu stopu emigracije, kako povećati plate i penzije,...\nVučić: Pobogu, Olja, pa moji stavovi po svim tim pitanjima su dobro poznati...\nOlja: Dobro, kako onda povećati plate i penzije?\nVučić: Pa je li Vi mislite da sam ja čarobnjak da znam kako povećati plate i penzije!?\n2019-02-13 12:21:09 +0100\nGuliti go pasulj\nSiromaštvo, ali primarno duhovno.\nNajčešće se odnosi na ljude koji svojim materijalnim statusom mogu znatno više i bolje, ali im mentalitet to jednostavno ne dozvoljava.\nPera: Baki, sine, nisi mi jasan. Imaš platu 1500 jevreja, možda i pet puta veću od prosečnog Srbe, a ti me zoveš sebi gajbi da gulimo go pasulj?\nBranislav: Što, ne valja prebranac? Mama me učila da spremam, kaže da sam apsolvirao.\nPera: Pa mama te učila da spremaš za slučaj da ne budeš ni za šta bolje. Za tvoju platu si mogao da nas častiš ručkom u "Hiltonu", a da ni ne trepneš.\nBranislav: E, moj tebreks, krpež i trpež kuću drže.\n2019-01-20 14:22:16 +0100\nReferent za presipanje iz šupljeg u prazno\nOvako se idealno može opisati radno mesto koje je jednostavno izmišljeno da bi neko bio zaposlen preko veze kako bi mu išli staž, crkavica i doprinosi. Ranije tipičnije za državne institucije, no kako je kriza pritegla, sve češće prisutna pojava i u privatnim firmama. Razlika u odnosu na ona neradnička mesta gde zaposleni samo dolaze na posao kada treba primiti platu je u tome što ovde nešto kao i rade, samo što je to toliko beznačajno da je nedostatak njihove pozicije sasvim zamisliv.\nMiloje: Sinovac, da znaš da ću ti doživotno ostati dužan za ovo što si me prijavio u svoju firmu!\nPera: E, pa ništa, strikane, nadam se samo da će te brzo vratiti u prošlu firmu, nama je 25000 mesečno u aktuelnoj situaciji velika kinta.\nMiloje: Ma hoće, samo ti je to jedna ovako procedura. Šef tražio da se ispoštuje zakon.\nPera: Aha dobro... Nadam se da će ti se dopasti pozicija "koordinatora za internu inspekciju kvaliteta robe".\nMiloje: Šta treba da radim?\nPera: Ništa. Kada se desi da stigne neka roba, prebrojiš da li su svi šrafovi na broju, napišeš izveštaj i odštampaš. Ostatak vremena igraš flipere na kompu.\nMiloje: E, sinovac, nisam ti ja za te kompjuktore.\nPera: Onda piši ručno...\nPera: Kul. Evo ti špil karata, pa igraj pasijans.\n2019-01-15 23:55:30 +0100\nPrelazim na Linux\nU svetu informacionih tehnologija, već jedno 15ak godina pretnja nivoa "ko izađe poslednji, neka ugasi svetlo!"\nSlično ovoj filozofiji, uglavnom bez naročite upotrebne vrednosti.\nVest: "Majkrosoft u januaru 2020. ukida dugoročnu podršku za Windows 7"\nPera: Šta, mamu vam jebem, najbolji sistem ikada ukidate!? E, nećete ga, majci, prelazim ja na Linux, tamo sve besplatno i ne moram da mislim na pirateriju...\nDva meseca kasnije\nPera: Maćori, imaš instalaciju desetke?\nMika: Imam. Što, maćori, zar ti nisi prešao na pingvina?\nPera: Ma jesam, nego, jebemliga, ne može Fotošop, ne prepoznaju mi kolege ekstenzije za Open Office,...\n2019-01-15 12:26:29 +0100\nFraza koja se koristi kao racionalizacija činjenice da je neko napravio biznis plan u skladu sa epohom u kojoj živimo.\nNeretko se kombinuje sa nemam ja njemu šta da zamerim.\nPera: Maćori, si čuo da se Žile satire od love?\nMika: Jesam, maćori, ali ne bih mu ja bio u koži...\nMika: Brate, iskoristio lik poplave, pokupio uništene automobile, sredio ih preko veze u nekoj propaloj fabrici i sada ih prodaje kao "skoro ko nove"... Gde će mu duša?\nPera: Pa dobro, brate, nemam ja njemu šta da zamerim, on je razumeo vreme. A osim toga, od te kombinacije živi i on, i njegova porodica, i ta fabrika, i njeni radnici i njihove porodice, a i neko će se ovajditi za skoro ko nov automobil...\n2019-01-14 11:26:33 +0100\nČovek poreklom sa dinarskog planinskog masiva, ali uglavnom ne više i rodom odatle. Tvrdi da je Srbin, kršten i pismen, iako su se njegovi prvi upisali u Partiju i cinkarili komšiluk kad slavi slavu.\nPorodičan čovek, ima ženu i decu, a svi znaju da suprugu mlati samo tri puta nedeljno i da je vara sa lokalnim kamenjarkama.\nNacionalista je, kune se u vojsku i crkvu, te mahom glasa za stranke na vlasti, ali za žute svojevremeno nije glasao ni pod razno, jer su bivšeg komunistu Slobu i lažnog vojvodu Šešelja poslali u Hag.\nPandur: Nepropisno parkiranje, kazna 2000 dinara, ili daj ’iljadarku, pa da ne pišem kaznu!\nDinaroid: Idi malo da oslobađaš Knin, pandurčino smrdljiva!\nPandur: Tako? Slušaj, sinovac, ja sam bio i u Vukovaru, i na Košarama, reci ti meni, gde si ti bio za to vreme?\nDinaroid: Pazi, nisam hteo da eskiviram, štaviše išao sam da se javim u vojni odsek ali baš tad bila Velika nagrada Beograda pa blokirali ulice zbog trka...\n2019-01-07 18:00:34 +0100\nNov & Neukaljan™\nPrinc na belom konju srpske političke scene. Mesijansko biće, koje će se prema novopečenoj mitologiji ovaplotiti u Srbiji i svojom zaslepljujućom aurom ubediti ljude u svoju moć da ih izbavi od svekolikog zla.\nKao što su se i u hrišćanskoj istoriji često pojavljivale lažne mesije, i ovde se taj "nov i neukaljan" pojedinima prikazivao u raznim dnevno-političkim avantuarama, poput Ludog Radula, ili čak Belog Preletačevića, no ispostavilo se da njihova upotrebna vrednost nije bila duža od par meseci, ako i toliko.\nA: Maćori, oš izlaziti na ove izbore?\nB: Ne, brt, ja na glasanje ne izlazim.\nA: Što, maćori, ako ne izađeš, drugi će birati za tebe...\nB: Mjok, ja čekam da se pojavi neko nov i neukaljan, da bi pridobio moje poverenje.\n2018-12-11 10:49:15 +0100\nStari izraz za situaciju kada se nabavlja neki potpuno nepotreban luksuz, a pritom nedostaju brojne daleko bazičnije stvari.\n:zvuk paljenja TV-a:\nVesić: ...A ovo vrhunsko osvetljenje, kakvo ne postoji ni u Njujorku će privući tačno dvadeset miliona tur...\nNovinar: Gospodine Vesiću, zar ne mislite da je to malo preskupo za grad, u kome trećina stanovnika nema ni kanalizaciju?\nVesić: Znate šta, bivša vlast...\n:zvuk gašenja TV-a:\nŽena: Što ugasi?\nMuž: Ne mogu više da ga slušam... Koza lipsava, a rep diže!\n2018-12-07 11:01:29 +0100\nRečenica kojom se iskazuje potreba da se istakne kako je nešto nekada pre šurnaest godina kupljeno u omiljenoj i nikad prežaljenoj valuti.\nJebo evro, a naročito Švajcarce, srpsko srce i dalje pripada Klari Šuman.\nPera: Tebreks, hoćeš da mi prodaš onaj svoj stari "Fijat Bravo"? Znam da je mator, ali mi treba za malog, tek položio vožnju, pa da se malo uhoda, dobar ti, dobar ja...\nMika: Znaš kako, matori, on je garažiran već pet godina, ali je u odličnom stanju...\nPera: Dobro, sve to stoji, ali koliko ga ceniš?\nMika: Pa pazi: ja sam ga platio petnaest glava, ogromne pare za to vreme. Prešao je sto 'iljada, za svakih hiljadu kilometara, ja ti skinem stotku... Dođemo na pet 'iljada.\nPera: Aham... A reci mi, ekonomisto, koja je valuta bila tada u opticaju?\nMika: Aaa, pa da, tad su još bile marke, jeste... Dobro, samo za tebe, četiri i po 'iljade!\nPera: Vrati na pet, pa deli sa dva, mada ti je i to previše. Danas su evri!\nMika: Brate, danas nisu sankcije, lakše je nabaviti evre, nego tada marke... A i emotivno sam vezan za njega.\nPera: Pa ga zbog emocija garažirao!?\nMika: Četiri glave, poslednja cena.\nPera: Aj', ne seri, "Bravo" ima na auto-pijaci za ispod iljadarke.\n2018-12-03 14:33:28 +0100\nKako se ti uopšte zoveš?\nGovori se osobi koja laže čim zine, pa više ne možeš da joj veruješ ni takvu stvar, poput ličnog imena.\nPera: JESMO LI REKLI PARE DO PRVOG!?\nŽika: Kad smo rekli, brt?\nPera: KAKO, KAD!? PRVO KRAJEM OKTOBRA, A ONDA SI POČETKOM NOVEMBRA REKAO DA SI MISLIO NA DECEMBAR... SAD ĆE NOVA GODINA!!!\nŽika: Ne sećam se, brt, ja sam podrazumevao baš Novu godinu...\nPera: AAAJDE... RECI MI, AJ BAŠ, KAKO SE TI UOPŠTE ZOVEŠ!?\nŽika: Žika, što?\nPera: AJ, NE SERI!\n2018-12-03 14:04:35 +0100\nNjemu je to za 'leba!\nJedno od omiljenih opravdanja za bahatost. Prema ovoj logici, cilj opravdava sredstvo, pa makar u borbi za golu egzistenciju ugrozio nečiju tuđu.\nA:... Saš' ti da vidiš, upamtio sam registraciju, BG 6923 TX... Šaljem kumu.\nDokona bakutanerka: Rođane, šta to zapisuješ?\nA: Kako šta!? Gospođo, jeste li videli kako je taksistička magarčina zamalo pokosio i mene i ćerku na sred pešačkog!?\nB: Pa doobro, možda mora da preuzme putnika...\nA: Šta!? Zbog putnika da ubije dete!? E, pa, neće moći, meni je kum načelnik saobraćajne... Sad dve godine ima eventualno da vozi kolica sa krompirom u Padinjaku...\nB: Neeemoj tako, rođo, njemu je to za 'leba...\n2018-11-20 10:52:51 +0100\nPa gde ću ga!?\nIzraz koji se u Srba čuje gotovo isključivo u dve situacije:\n1) Kada mladi junoša prvi put treba da uživa u čarima seksa, pa promaši metu;\n2) Kada komšije ili službenik "Parking servisa" objašnjavaju pridošlici u kraju da ne može da se parkira gde je naumio.\n2018-11-12 10:46:59 +0100\nIsključiti sa aparata\nZvanično potvrditi da je neki privredni subjekt odavno otegao papke.\nA: Maćori, ščuo da je naš stari "Gumoprom" zvanično otišao u likvidaciju? Ruše zgradu i grade tržni centar!\nB: Dobro, i?\nA: Pa šta - i? Naša firma je prehranila stotine poro...\nB: Maćori, budimo realni: ta naša firma od osamdeset devete nije proizvela ništa. Kad si me ubacio tamo devedeset sedme, rekli su mi da ću dobiti platičuljak i staž, a da gledam prvu priliku da umaknem - bilo kod privatnika, bilo u inostranstvo. Pola kadra igralo "Pasijans", a pola stoni fudbal u proizvodnoj hali.\nBog da dušu prosti "Gumopromu", najzad su ga isključili sa aparata.\n2018-11-04 13:29:51 +0100\nFirma na točkovima\nFirma sa nešto malo stranog kapitala, uglavnom naduvanog domaćim subvencijama, koja se, u dogovoru sa lokalnim vlastima, hitro poput gazele i pohlepno poput hijene seli iz jedne u drugu balkanoidnu državu u potrazi za jeftinom radnom snagom.\nTipično se otvara u predizborno vreme.\nČetiri dana pre izbora\nPolitičar: I zato, izuzetna mi je čast da otvorim svetskog giganta u proizvodnji navlakuša... pardon, navlaka za sedišta u vozilima, "Jureks-Prmpeks", koji je, podstaknut izuzetno povoljnom ekonomskom klimom, rešio da proizvodnju prenese iz Rumunije u Srbiju!\nPet meseci kasnije\nVest: "Zbog nezadovoljstva radnika smanjenim platima i povećanim obimom posla, nedavno otvoreni pogon 'Jureks-Prmpeks' je odlučio da izmesti svoju proizvodnju u Makedoniju".\n2018-10-05 13:44:36 +0200\nSirotinju prvo treba jebati, pa je tek onda pomoći\nOno što su stare gazde govorile za one voljne da ćute i trpe.\nMilojica: Gazda, a kaćete me više prijavite? Radim za vas već godinu dana, trire sam morao da lažem inspekciju, a vi nikako!?\nGazda: Slušaj, sinovac, prvo da revidiramo naš dogovor: ima da se radi sedam dana u nedelji, od osam do osam, ščuo!? E, kad prođe probni rad šes' meseci, onda ću videti možda ako bude.\nGazdina žena (tiho, da Milojica ne čuje): Što zavitlavaš malog? Ima skoro dvajes' pet, treba se ženi skoro, a od tvoje plate ne može da se živi...\nGazda (namerno glasno): On da se ženi!? Pre ću se ja udati, nego što će se on oženiti!\nGŽ: Dobro, bre, ćuti.\nGazda: Sirotinja je to, ženo! Sirotinja! Nju prvo treba jebati, pa je tek onda pomoći!\n2018-10-04 19:28:33 +0200\nIz naše redovne rubrike\nIzraz koji se koristi kao komentar na neki smor koji se redovno ponavlja.\nA: Šta je bre ovo, majstori!? Scena iz naše redovne rubrike "Jedan kopa, trojica gledaju!". Pa lebmujebem, od jula kopate pedeset metara toplovoda, hoće li biti do januara, ili da palimo parket!?\nB: Gospodžo, i majstori imaju dušu!\n2018-10-04 14:48:16 +0200\n2009-12-26 11:15:59 +0100\n2021-01-20 13:07:17 +0100


Mozilla planira prodaju VPN pretplate u okviru Firefox pretraživača | PC Press\n23. oktobar 2018. 23. oktobar 2018. Milan Živković\nMozilla je najavila eksperiment u okviru kojeg će maloj grupi Firefox korisnika biti ponuđena pretplata na ProtonVPN. Iz kompanije kažu da su izabrali Proton zbog transparentnosti, te odgovarajućih pravila o upravljanju korisničkim podacima.\nTako će od 24. oktobra pomenutoj grupi Firefox korisnika, koja ima Firefox 62, biti prikazivana reklama za VPN pretplatu u slučaju da pretražuju u okviru neke nesigurne mreže. Reklama će se pojavljivati u gornjem desnom uglu pretraživača, da bi korisnike, nakon što na nju kliknu, vodila na stranicu na kojoj mogu da se pretplate na VPN.\nProton VPN usluge će koštati 10 dolara na mesečnom nivou, što je dva dolara više od onoga što se plaća za ProtonVPN ako se ode direktno na njihovu stranicu. Ipak, partnerstvo je više nego logično, a u Proton-u se nadaju da bi, ako saradnja bude uspešna, mogli da se prošire na svih 300 miliona Firefox korisnika.\nTagovi: Firefox, Mozilla, ProtonVPN, VPN\n← Sa Mićkom Ljubičićem na I(aj)T(i) – AI vs. Prirodna glupost političke scene Srbije\nRanjivost u okviru Google News aplikacije ugrožava korisnike →


tematski programi | ARTIS CENTAR\nCurrently viewing the tag: "tematski programi"\nPoslednja subota u oktobru rezervisan je za uzbudljivo putovanje u […]\nLIBADE I KRINOLINA ~ GOSPODARICA SOPSTVENOG DVORA\nNedelja ~ 11 časova ~ Konak kneginje Ljubice na Kosančićevom vencu\nU saradnji sa Muzejom grada Beograda!\n„Gospodarica sopstvenog dvora“ je prvo u nizu tematskih vođenja u ciklusu LIBADE I KRINOLINA – BEOGRAĐANKE U PROŠLOSTI, čiji je autor istoričarka umetnosti i književnica, Tamara Ognjević, a nosilac Artis centar iz Beograda.\nZamišljene kao priče […]


„Neznanje je moć” - Pančevo.city\nDa je živ, Džordž Orvel bi mogao da zatraži autorska prava za praktičnu primenu jednog od pravila države Velikog brata u „1984” koje glasi „Neznanje je moć”. Da li je u pitanju ozbiljna futurološka i projekcija zasnovana na analizi i promišljanju stvarnosti ili tek ružan san velikog pisca koji je on „prepisao” u svoju knjigu, nećemo nikada saznati. Ali, da je živ i da gleda sve ovo što mi vidimo, Orvel bi verovatno bio zadovoljan sobom. Nama ostaje da se nadamo da se vizije drugog velikog britanskog pisca, Oldousa Hakslija iz njegovih knjiga „Vrli novi svet” i „Ostrvo” nikada do kraja neće ostvariti. Ipak, neki TV kanali na našem medijskom nebu prete da dostignu efekat SOME, univerzalnog narkotika koji je u svakodnevnoj primeni u Hakslijevom novom svetu.\nOrvel se tako ostvario na našem terenu i malo šire, a dug je spisak razloga koji su doveli do realizacije njegovih predviđanja baš sada i baš ovde. Već je za sva dešavanja ovde više puta bio kriv strani faktor i istorijske okolnosti. Nije to sasvim tačno, ali nije ni daleko od istine i to nije problem. Problem je što mi ne želimo da priznamo svoju krivicu i to ne samo sada već u skoro svim fazama stvaranja i razvijanja ovoga šta živimo.\nSklonost ka mitologizaciji istorije jedna je od najvećih grešaka koje su naši preci počinili i evo, sada nam se vraća ne samo na primeru Kosova. U prevodu: volimo da malo lažemo i da se lažno predstavljamo. Više puta pomenuti primer sukoba Ilariona Ruvarca i Jaše Tomića, najbolje oslikava suprotnosti u kojima se dešavala i još uvek dešava naša stvarnost. Arhimandrit Ilarion Ruvarac (1832-1905) bio je zagovornik realne istoriografije zasnovane na dokumentima i stvarnim događajima, dok je Jaša Tomić, šef Srpske radikalne stranke, zagovarao upotrebu narodne tradicije i epskih interpretacija u komponovanju istorijskih dokumenata. Vasa Stajić o Jaši Tomiću kaže: „On je doneo sobom oluj bratoubilačkog rata, srozao ceo politički život Srba u Vojvodini na jednu neplodnu desetogodišnju borbu (…) i stalno i do smrti radio protiv ideje narodnog jedinstva srpsko-hrvatskog i protiv kritičke škole u srpskoj istoriografiji, samo da bi što jače izolovao narod svoje stranke od njegove bolje inteligencije” (V. Stajić, Jovan Jovanović Zmaj, Novi Sad 1933, strane 123-124). Liči li ovo na neke naše savremenike koje, onako lepo podgojene gledamo skoro svakog dana na TV-u?\n„Braneći po svaku cenu verodostojnost i istinitost narodnih tradicija J. Tomić postavlja Ruvarcu i ovakva neumesna pitanja: Pa zar naše narodne pesme, kad pričaju o bojevima u istoriji, nemaju nikakve podloge? Zar su one izmišljanje? To ne može niko reći (…) Onaj koji u svojoj sobi beleži događaje za docnija vremena može i da iskrene malo, može i da zaboravi nešto, pa nikom ništa, al onaj što peva po narodu pesmu o boju, o događaju gde je hiljadu još živih ljudi učestvovalo, taj mora svakog da metne na njegovo mesto, jer će inače dobiti gusle po glavi.” Tako je radikalski prvak 1889. godine video prošlost. Na žalost, čak i laičkim okom je vidljivo da mnogi naučni radnici nisu otišli dalje u tumačenju istorije. Osim toga, ovakav stav je osnova za jednu od naših najvećih bolesti – korumpirano društvo.\nKako mi kao društvo razumemo našu istoriju može se videti iz stanja muzeja i istorijski vrednih objekata, sadržaja udžbenika istorije po kojima o prošlosti naše države uče naša deca, po razmerama uplitanja politike, crkve, raznih nekompetentnih institucija i pojedinaca u tumače istorijskih događaja, a sve u svrhu zloupotrebe u dnevnopolitičke svrhe. U prilog ovom stavu idu i najnovija dešavanja u slučaju preuređenja centra Beograda i intervencije na Kalemegdanu sa nejasnim i po svemu sudeći nezakonitim pokušajima izgradnje žičare ili tako nečega.\nKako razumemo nauku i kakve vrednosne sisteme negujemo, vidi se iz neumesne i štetne dugogodišnje tolerancije prema besomučnoj trci za „doktoratima” i drugim titulama koje to nisu, gradeći tako lažnu predstavu o sebi i društvu koje predstavljaju. Namerno kažem „društvo”, a ne „država” jer u državu se može svašta smestiti na razne načine (izborima, imenovanjem i sl). A da li je sve to normalno, u ovom vrednosnom sistemu nije moguće videti.\nPažnju mi je ovih dana privuklo jedno kratko poglavlje iz „Luzitanije” Dejana Atanackovića koje glasi: „tradicionalno se na ovim prostorima ludilom pravdaju brojni postupci koji sa ludilom nemaju srodnosti. Naravno, uvek će se naći neko ko će ludilo i glupost površno izjednačavati, ali to je tek jedna tendenciozna neistina. Jer dok se ludilo vekovima hapsi i tamniči, glupost se oduvek raskošno slavi. Uostalom, neuporediva je glupost sićušnog pojedinca pred monumentalnom glupošću i najmanje države. Daleki su glupi horizonti i romantično nedostižni.\nA kada najzad i razum posustane, kada i sam razum postane zaslepljen uzvišenim dometima gluposti, kada se umori, rasproda i raspe, sa glupošću se prave dogovori. U svemu važnom i svetom, glupost će biti klica i trajno izvorište.\nKada bi u istoriji ostala upamćena, a to se svakako neće dogoditi, ova bi ludnica izvesno vekovima bila primer najuspešnijeg državnog projekta na ovim prostorima.” Kaže doktor Sojimirović, jedan od junaka ove priče. Nemam pojma šta je hteo da kaže.\nGenc / feb 28


Superliga 2012: Pobeda Veprova na početku sezone! - Kragujevac Wild Boars\nKragujevac Wild Boars > News > Seniori > Superliga 2012: Pobeda Veprova na početku sezone!\nSuperliga 2012: Pobeda Veprova na početku sezone!\nU prvom kolu Sport Klub Superlige 2012, kragujevački Divlji veprovi su savladali kraljevačke Kraljevske krune rezultatom 32:9. Pred oko 200 gledalaca na pomoćnom terenu stadiona Čika Dača, Veprovi i Krune su pružili zanimljivu fudbalsku predstavu.\nPrvo poluvreme je bilo veoma neizvesno. Činjenica da je postignuto samo 9 poena tokom poluvremena govori da se vodila velika borba. Kraljevčani su bili željni dokazivanja, dok su Veprovi hteli da započnu sezonu u svom pobedničkom stilu.\nPodmlađeni i pomalo neuigrani, domaći Veprovi su do prvih poena stigli trčanjem Aleksandra Ristića za 7 jardi, PAT neuspešan. Nakon toga, usledila je rovovska borba. Lopta je često prelazila iz poseda jedne ekipe u drugu. Kraljevčani su nekoliko puta prišli end zoni Veprova ali nisu uspeli da poentiraju. Pokušavali su iz četvrtog pokušaja da postignu tačdaun, sve dok se u drugoj četvrtini nisu odlučili da pokušaju sa fild golom. Strahinja Stepović, kvoterbek Kruna, oprobao se u ulozi kikera i pogodio je fild gol za prve poene svog tima. Do kraja poluvremena se nastavilo u istom stilu, a rezultat na kraju prvog dela bio je 6:3 u korist Veprova.\nU drugom poluvremenu Veprovi su se konsolidovali i počeli su da igraju onako kako se to i očekivalo. Prve poene u drugom delu postiže Nikola Tomić, nakon pasa Meta Džeksona za 8 jardi i tačdaun. Proradio je i kiker domaćih, Srđan Ružić koji je pogodio šut za ekstra poen – 13:3.\nOdbrana Veprova je u drugom poluvremenu igrala dosta odlučnije i nije dozvolila Krunama da puno napreduju. Već u sledećem napadu, mladi hvatač Veprova, Nikola Simović (1995. godište) postiže nove poene za svoj tim nakon pasa Džeksona za 18 jardi, PAT neuspešan. Rezultat je 19:3.\nKragujevčani su opet poentirali i to pasom Džeksona za Filipa Nedeljkovića za 25 jardi i tačdaun, PAT neuspešan – 25:3.\nKrune su uspele još jednom da poentiraju. Krenuli su odbrambeni igrači Veprova na kvoterbeka Stepovića, koji je pasom uposlio Džošuu Henrija koji je kroz razređenu odbranu Veprova lako pronašao put do end zone – 25:9.\nU četvrtoj četvrtini odbrana Veprova je nastavila sa dobrom igrom, a napad je uspeo još jednom da poentira. Met Džekson pasom pronalazi Simovića za 30 jardi i tačdaun, PAT uspešan – 32:9.\nVeprovi su na kraju meča šansu pružili i rezervistima koji su se odlično pokazali kada su Krune stigle na samo 2 jarda od end zone Kragujevčana. Napad Kruna je zaustavljen u pokušaju da osvoji end zonu i to je bio kraj utakmice.\nBilo je problema u igri Kragujevčana i moraće dosta da se radi do sledećeg meča i odlaska u Beograd gde će Veprove sačekati večiti rivali Vukovi.\nKao pojedinac se istakao mladi Nikola Simović koji je odličnom igrom više puta izmamio aplauze publike i svojih saigrača. Doneo je važne poene, a svojim hvatanjima pomerao lance kada je trebalo. Ono što je sigurno jeste da je pred njim odlična karijera, s ozbirom da ima samo 17 godina.


Šojgu: NATO prisiljava Rusiju da poduzme uzvratne mjere - Russia Beyond Croatia\nŠojgu: NATO prisiljava Rusiju da poduzme uzvratne mjere\nPotezi NATO-a u blizini ruske granice urušavaju stratešku stabilnost i prisiljavaju Rusiju da poduzme uzvratne mjere, izjavio je ruski ministar obrane.\nRusija je prisiljena poduzeti obrambene mjere zbog intenziviranja aktivnosti NATO-a na zapadnoj granici Zajednice neovisnih država, izjavio je ministar obrane Rusije Sergej Šojgu na zasjedanju zajedničkog kolegija vojnih resora Rusije i Bjelorusije.\nNa srpanjskom summitu u Varšavi članice Sjevernoatlantskog saveza dogovorile su se o jačanju vojnog kontingenta u Istočnoj Europi. 2017. godine u baltičkim zemljama i Poljskoj bit će razmještena četiri višenacionalna bataljuna. Osim toga, NATO neprekidno govori o jačanju prisutnosti u Crnomorskoj regiji. Ove poteze alijansa objašnjava navodnom prijetnjom od strane Rusije. Pritom je Moskva više puta priopćila da Rusija nikada neće ratovati s nekom članicom NATO-a, ali neće ni ostaviti bez odgovora jačanje vojne nazočnosti pored svojih granica.\n"Na zapadnim granicama našeg saveza SAD i druge članice NATO-a aktivno povećavaju svoj ofenzivni potencijal, otvarajući nove baze i razvijajući vojnu infrastrukturu. Neprekidno traju pokušaji nametanja svoje volje drugim zemljama pomoću ekonomskog i političkog diktata i vojne sile. Vodi se otvoren informacijski rat", izjavio je Šojgu, prenosi RIA Novosti.\nOvi potezi, istaknuo je ruski ministar obrane, urušavaju stratešku stabilnost i prisiljavaju Rusiju da poduzme uzvratne mjere. On je pritom istaknuo da visok nivo suradnje s Bjelorusijom omogućuje uspješno rješavanje pitanja jačanja obrambenog potencijala Savezne države.\n"Ovakav pristup je najaktualniji upravo danas, kada otkazuju međunarodni mehanizmi namijenjeni za rješavanje međunarodnih kriza, a žarišta zategnutosti prelaze u neposrednu blizinu naših granica", izjavio je ministar.


71. godišnjice proboja Sremskog fronta\nTema: 71. godišnjice proboja Sremskog fronta\n12.04.2016, 11:40 #1\nPohvaljen 3.196 puta u 1.293 postova\nNa Spomen-kompleksu Sremski front u Adaševcima kod Šida, danas će se održati državna ceremonija obeležavanja 71. godišnjice proboja Sremskog fronta.\nPunih 175 dana, od 21. oktobra 1944. do 12. aprila 1945. godine, vođena je bitka u kojoj je sa obe strane učestvovalo oko 250.000 vojnika. Uz jedinice Jugoslovenske armije učestvovale su i trupe Crvene i bugarske Narodne armije, kao i brigada "Italija".\nU teškim i krvavim borbama, na snegu i vetru, poginulo je oko 13.500 jugoslovenskih vojnika, uglavnom mladića iz Srbije i Crne Gore, 1.100 pripadnika Crvene armije, 630 pripadnika bugarske Narodne armije i 163 Italijana iz sastava jugoslovenskih jedinica.\nNa strani neprijatelja poginulo je oko 30.000 vojnika.\nVažno je naglasiti da je proboj Sremskog fronta označio i okončanje Drugog svetskog rata na teritoriji Republike Srbije.\nSledeća 8 člana su izrazila svoju zahvalnost na ovom postu i time podržali autora на брзину:\n14.04.2016, 01:57 #2\nPohvaljen 96 puta u 55 postova\nПотпуно непотребно жртвовање Срба у тренуцима када су Немци већ били у повлачењу.\nSledeći član je izrazio svoju zahvalnost na ovom postu i time podržao autora Ђоле 016:\n14.04.2016, 11:59 #3\nU tom teksu ima "mali" previd, nije poginulo 13500 jugoslovena nego srba.\nNaime, Čerčil je zatražio od Tita da se spreči povlačenje nemačke armije iz Grčke da se ne bi priključila odbrani trećeg rajha. General Ler je zatražio slobodan prolaz i garantovao je da njegova armija neće nikakvu štetu po Srbiji praviti.\nStaljin se plašio da će ta armija udariti na crvenu armiju u mađarskoj pa je takođe naložio Titu da ih zaustavi. Krenula je masovna mobilizacija po oslobođenim teritorijama, školama, fakultetima....tako da su većinu te armije koja je dočekala nemce činila golobrada klinčadija bez ikakve obuke i oružja. Najveći deo nastradalih čine upravo oni.\nTito je bio primoran da tako odreaguje jer mu je Čerčil obećao podršku na posleratnoj konferenciji o podeli evrope a Staljin se ionako nije mogao odbiti.\nOvo je za Srbiju bila najnepotrebnija bitka i klanica u čitavom drugom svetskom ratu a posle smo osetili na svojoj koži svu zahvalnost kako saveznika tako i rusa, prvi nas bombardovali a drugi izdali.\nNe postoji apsolutno ni jedan argument koji bi govorio u prilog toj bitci, niti nas se ticala niti je imala ikakav uticaj na rat. Možda bi produžila borbe u evropi za nekih pet dana ali bi tu armiju dočekali pravi vojnici sa tenkovskom i vazdušnom podrškom.\nSilno smo stradali za račun drugih a najgore smo od svih prošli.\nSledeća 4 člana su izrazila svoju zahvalnost na ovom postu i time podržali autora Singer:\n14.04.2016, 13:16 #4\nPohvaljen 190 puta u 135 postova\nPa posle kazu gini za Srbiju,voleti ovu zemlju...more samo volim sebe\n14.04.2016, 14:30 #5\nJesi dosta mrzeo Srbiju, MOJU ?\nVreme je GMT +1. Trenutno je 10:23.


Evropska nedelja mobilnosti – Čist vazduh, ti si na potezu!\n23. septembar 2013. 13:26:20\tPročitano 2796 puta\nPovodom Evropske nedelje mobilnosti, a u okviru projekta “Mobilnost, paradigma evropskog građanstva”, koji finansira Evropska komisija, Centar potrošača Srbije održao je konsultativni sastanak sa temom „Saobraćaj u Srbiji i Beogradu: izazovi i težnje za budućnost“, kojem su prisutvovali svi akteri u procesu saobraćaja.\nNa sastanku su predsavljeni rezultati istraživanja Mobilnost u Evropi, kao i istaknuti problemi i dobre prakse ka kojima ćemo se kretati u budućnosti. Najznačajniji od njih jesu: podizanje svesti građana, posebno među omladinom o sa jedne strane, značaju slobodnog kretanja građana, a sa druge strane o ekološkom uticaju saobraćaja na našu sredinu; izgradnja infrastrukture posebno metroa, biciklističkih staza, bezbednijih trotoara, pešačkih pasarela i železničke mreže, kao i dizajn postojeće infrastrukture, pre svega adaptacija autobusa za osobe sa smanjenom ili ograničenom pokretljivošču; poslednji problem koji su učesnici sastanka istakli jeste kako određene učesnike u saobraćaju uvesti u legalne ekonomske tokove i iskoreniti sivu ekonomiju.\nCentar potrošača Srbije je 22. septembara učestvovao u uličnoj akciji „Pokreni bicikl“ povodom Međunarodnog dana bez automobila, u organizaciji Informacionog centra Evropske unije i Jugo cikling kampanje. Aktivisti CEPS-a su prolazincima delili vodič Mobilnost u Evropi i pružali savete o pravima putnika. Pored toga, prolaznici su ostavljali svoje komentare o poboljšanju mobilnosti u Beogradu i Srbiji, a najmlađi su učestvovali u takmičenju i zabavnom programu.\nViše iz ove kategorije « Dobrovoljno rešavanje sporova doprinosi rasterećenju sudova Svečano otvaranje novih prostorija Centra za Zaštitu Potrošača u Senti 14. 09. 2013. god. »


EVROPSKA KOMESARKA UPOZORAVA ZAKERBERGA: Moje strpljenje sa Fejsbukom je na izmaku! Sredite se ili sankcije! | Planeta | Kurir\n20.09.2018. 11:30h 20.09.2018. 11:30h\nEvropska unijaevropska komesarkaVera JurovaFejsbukMark ZakerbergupozorenjestrpljenjesankcijeBiocodedmobilnitelefonaplikacijasigurnosthakeri


Ponedjeljak 1.3.2021 2:38:8\nStrana: Prva 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100 101 102 103 104 105 106 107 108 109 110 111 112 113 114 115 116 117 118 119 120 121 122 123 124 125 126 127 128 129 130 131 132 133 134 Zadnja\n˝Krugovi˝ Srdana Golubovića prikazan na TFF-u\nProjekcija filma "Krugovi", režisera Srdana Golubovića, održana je subotu u Bosanskom kulturnom centru Tuzla u sklopu četvrtog dana Tuzla Film Festivala. "Krugovi" su do sada osvojili specijalnu nagradu žirija Sundance film festivala, nagradu ekumenskog žirija 63. Berlinalea te nagrade publike na Sofija film festivalu i Sarajevo film festivalu.\nTFF: Svjetska premijera filma ˝Da sam ja neko˝\n˝Indexi˝ spajaju ljude sa jednog prostora u potpuno drugoj sredini\nDokumentarni filmovi "Da sam ja neko", "Iza rešetaka" i "Naprijed u prošlost" prikazani su danas 21. septembra u okviru drugog Tuzla Film Festivala u kinu "Kaleidoskop". Radnja filma "Da sam ja neko" temelji se na priči o tome kako muzika sarajevske grupe "Indexi" ujedinjuje generacije, religije i nacije.\nUpriličeno književno veče i otvaranje izložbe fotografija Barbare Bračun\nU Narodnoj i univerzitet skoj biblioteci „Derviš Sušić“ Tuzla sinoć je upriličeno književno veče i otvaranje izložbe fotografija „More ljubavi“ pjesnikinje i photo – art umjetnice Barbare Bračun iz Zagreba.\nČetvrti dan TFF-a: ˝Krugovi˝ večeras u BKC-u\nU ljetnom kinu „Mladost“ bogat OFF program\nDugo očekivana projekcija filma ˝Krugovi˝, reditelja Srdana Golubovića, održat će se večeras (subota, 21.09) u Bosanskom kulturnom centru Tuzla sa početkom u 19.00 sati.\n˝Stand up˝ druženje sa Filipom i Adijem\nSinoć je Teatar Kabare Tuzla bio domaćin stand up večeri i druženju sa Adijem Fejzićem i Filipom Andronikom. Veče koja je u Tuzli bila ispunjena mnogobrojnim kulturnim dešavanjima imala je i svoju stand up publiku koja je iskreno uživala u devedeset minuta odličnog domaćeg stand upa.\n˝Obrana i zaštita˝ na TFF-u\nPriča o životu u podijeljenom gradu\nTrećeg dana Tuzla Film Festivala publika u BKC-u bila je u prilici da pogleda film „Obrana i zaštita“. Riječ je o prvom dugometražnom igranom filmu Bobe Jelčića, u kojem su glavne uloge ostvarili renomirani glumci Bogdan Diklić i Nada Đurevska.\nStrane: Prva 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100 101 102 103 104 105 106 107 108 109 110 111 112 113 114 115 116 117 118 119 120 121 122 123 124 125 126 127 128 129 130 131 132 133 134 Zadnja


BEZ STRUJE dugačak spisak potrošača u Kragujevcu i okolini - iKragujevac\nutorak, 23 jul 2019 08:16\nZbog radova, na trafostanici, dana 23.07.2019 god. u vremenskom periodu od 10.00.č do 14.00č. doći će do prekida u isporuci električne energije potrošačima u Kragujevcu u ulici: Lepenički Bulevar br 1 (Zastavin soliter).\nZbog radova, na trafostanici, dana 23.07.2019 god. u vremenskom periodu od 10.00.č do 12.00č. doći će do prekida u isporuci električne energije potrošačima u Kragujevcu-Ilićevo u ulicama: Aleksandra Milenkovića, Bojadžića mala, Dragomira Ostojića, Liparska kosa, Mečkovačka i Viška.\nZbog radova, na zameni opreme u trafostanici u Ribešu, dana 23.07.2019 god. u vremenskom periodu od 05.00.č do 14.00č. doći će do prekida u isporuci električne energije potrošačima u sladećim naseljima: : Pajsijević, Guberevac, Petropolje, Zakuta, Leskovac, Gruža-salaši, Grabovac, Čestin, Dragušica, Oplanić, Toponica, Borač, Pretoke, Bečevica, Radmilovići, Kusovac, Grivac, Bečevica, Brestovac, Ljuljaci, Bare, Kikojevac, Kneževac, Dobrača, Šuto polje, Toponica, Konjuša, Bumbarevo brdo, Pretoke, Radmilovići, Rašković, Brnjica, Zabojnica, Sumorovac, Grivac, Ljuljaci, Oplanić, Dubrava,


Qibla pravac za Ljubovija | Pronađi Qibla iz Online Mapa - Kaaba Pravac\nQibla Finder Countries Serbia Mačva Ljubovija\nQibla pravac za Ljubovija\nAko želite da nađete pravac Qibla grada Ljubovija preko kompasa, koristite Qibla ugao koji vam je ponuđen iznad. Nađite ugao qibla pomeranjem u smeru kazaljke na satu dok igla kompasa pokazuje sever (N). Sada možete da izvedete svoju molitvu u smeru koji pokazuje qibla ugao.


Daily Archives: 21. августа 2019.\nNovosadski „Kaleidoskop kulture“ održaće se od 24. avgusta do 30. septembra i po drugi put, kroz zajedničku kulturu stvaralaštva, na više od 80 lokacija pretvoriće Novi Sad u „grad scenu“. Drugačiji po tome što povezuje prostore i programe, kao i


Balkan mora da nauči da živi uz novu kategoriju proširenja "kapacitet apsorbcije"\nTrenutno, nije vreme od kojeg treba očekivati značajnije pomake Zapadnog Balkana prema željenom članstvu u Evropskoj uniji. Njeni lideri, okupljeni u Briselu, bavili su se protekla dva dana uglavnom unutrašnjim problemima funkcionisanja, ili bolje, nefunkcionisanja evropske asocijacije država.\nNastoji se, u prvom redu, zaključiti posao "kod kuće" a kada su u pitanju evropske perspektive Bakana, evropski zvaničnici se vraćaju na zaključke sa neformalnog sastanka ministara vanjskih poslova u Salcburgu i obećanu evropsku budućnost za Zapadni Balkan. Medjutim, region mora da nauči da živi uz novu kategoriju proširenja- "kapacitet apsorbcije", mogućnost i pravo da članice Unije same prosude o tome kada i u kolikoj meri su sposobne za prijem novih članova evropske "porodice".\nSa druge strane, zavisno od razvoja, ispunjavanja evropskih standarda i provodjenja ukupnih reformi, analiziraće se svaka od država, te će zvanični Brisel, "od slučaja do slučaja" odlučivati o sudbini aplikacija koje dolaze sa Balkana.\nU tom se svetlu danas, nakon zaključenja proletnog samita EU, gleda i na budući oblik vanjskih granica Unije- utisak izveštača je da bi se zvaničnici, u situaciji teških i neizvesnih iskušenja poput usporenog ekonomskog rasta, nezaposlenosti, protekcionizma, najradije odrekli obećanja datog Balkanu pre tri godine u Solunu. Kako ih od toga odgovara politička ozbiljnost i komesar za proširenje, Oli Ren, razmatraće se, mada nevoljno, aplikacije balkanskih država, s tim, što će se, kako je više puta jasno najavljeno, tražiti "dlaka u jajetu", i gde god za to bude mogućosti, potezati argument "ograničene mogućosti apsorbcije"...