Mihajlović brani Vučićevog kuma: EMS stub stabilnosti energetskog sistema – Otvoreno\nPočetna Vesti Mihajlović brani Vučićevog kuma: EMS stub stabilnosti energetskog sistema\nutorak, 3. novembra 2020 : 14:04\nMihajlović brani Vučićevog kuma: EMS stub stabilnosti energetskog sistema\n„Da bi Srbija mogla da bude najvažniji tranzitni koridor, onda EMS mora da posluje najbolje što može, a u odnosu na sva preduzeća u ovom sektoru ono je jedno od najboljih. Naš zajednički interes je da se povezujemo sa regionom“, rekla je Mihajlović nakon razgovora sa direktorkom EMS-a Jelenom Matejić o poslovanju ovog javnog preduzeća, finansijskim i tehničkim parametrima, kao i o realizaciji projekata od nacionalnog značaja.\nOna je ukazala da Srbija realizuje jedan od najvećih projekata u ovoj oblasti, izgradnju Transbalkanskog koridora, koji će omogućiti prenos dovoljne količine energije, sa minimalnom količinom gubitaka, stvarajući tako, kako je navela, održiv i bezbedan sistem.\nMihajlović je dodala da je na sastanku bilo reči o budućim aktivnostima, finansijskoj i organizacionoj strukturi kompanije, te da je važno zbog izazova koje donosi ova, ali i sledeća godina, Srbije održi svoju poziciju u oblasti energetske infrastrukture i daljeg razvoja.\n„To zahteva budnost svih direktora i celog sektora, a mi kao resorno ministarstvo smo tu da pomognemo, pružimo podršku i u eventualnim kritičnim tačkama reagujemo“, zaključila je Mihajlović.\nDirektorka EMS-a Jelena Matejić rekla je da su na sastanku otvorene važne teme i da je tesna saradnja izmedju kompanija u elektroenergetskom sistemu i resornog ministarstva neophodna.\n„Energetika je ključni faktor za stabilnost i sigurnost cele Srbije, ne samo energetskog sistema. Energetika je potencijal za dalji rast i razvoj privrede i države“, kazala je ona.\nRekla je da će se EMS truditi da i nadalje uspešno i na vreme realizuje sve projekte koji će doprineti sigurnosti rada elektrosistema.


Ljubo i Bekrija Seferović nisu krivi za smrt Dženana Memića, sud ih oslobodio - Klix.ba\n16.7.2018. u 12:07\nNa izricanju presude je kazano da se Seferovići oslobađaju svih optužbi te da Tužilaštvo KS nije dokazalo krivicu. Ljubo Seferović je sve vrijeme trajanja procesa bio u pritvoru, a nakon današnje presude zatraženo je da Ljubo i Bekrija Seferović budu pušteni na slobodu.\nU obrazloženju tročlanog vijeća Kantonalnog suda u Sarajevu navedeni su navodi vještaka Ivice Perovića koji je vještačio sporne i nesporne tragove boje vozila. U zaključku se navodi da on nije mogao pronaći podudaranje da li boja odgovara.\nVještak Jasmin Bijedić je utvrdio kako povrede na tijelu Dženana Memića nisu mogle nastati u saobraćajnoj nesreći u noći kada je smrtno stradao Memić.\nVještak Željko Karan je utvrdio da Alisa Mutap nije imala potres mozga i da njene povrede ne odgovaraju povredama koje su mogle nastati u saobraćajnoj nesreći kobne noći. Sporne su bile i povrede na tijelu Dženana Memića na donjim ekstremitetima tijela.\nsaobraćajna nesreća Tužilaštvo KS Kantonalni sud Sarajevo Dženan Memić\n23.01.2019. u 09:26\n22.01.2019. u 17:36\n22.01.2019. u 09:43\n16.07.2018. u 12:45\nNakon saobraćajne nesreće vozač pucao na policajce u Bosanskoj Gradišci\n16.07.2018. u 11:37\nSpornih 560 KM\nUkidanje mjesečnog paušala zastupnicima u Skupštini KS izazvalo burnu raspravu


Episkopski savjet: Nismo dogovarali obustavu litija, ali ispoštovaćemo selektivne i diskriminatorne naredbe | Grad koji volim\nYou are at:Home»Vijesti»Episkopski savjet: Nismo dogovarali obustavu litija, ali ispoštovaćemo selektivne i diskriminatorne naredbe\nEpiskopski savjet: Nismo dogovarali obustavu litija, ali ispoštovaćemo selektivne i diskriminatorne naredbe\nSrpska pravoslavna crkva (SPC) ispoštovaće nove pravne norme o zabrani vjerskih skupova na otvorenim javnim mjestima, iako su, kako su kazali iz SPC, očigledno selektivne i diskriminatorne.\nIz Episkopskog savjeta SPC saopšteno je su da su crkveni predstavnici o takvoj odluci u petak obavijestili nadležne u Institutu za javno zdravlje, sa kojima, kako navode iz SPC, nije dogovarana obustava litija, niti je njihova zabrana podržana.\nNacionalno koordinaciono tijelo u četvrtak je, zbog povećanja broja aktivnih slučajeva COVID 19, donijelo odluku o zabrani vjerskih skupova na otvorenim javnim mjestima, osim na površinama koje pripadaju vjerskim objektima.\n“Vodeći računa o opštem zdravlju, i tjelesnom i duhovnom, Crkvenim opštinama u Crnoj Gori kao organizatorima molitvenih litija je upućena instrukcija da područne jedinice Uprave policije neodložno obavijeste o obustavi ranije prijavljenih litija za 28. jun”, kazali su iz SPC.\nOni su pozvali vjerni narod da se u isto vrijeme okuplja na molebane u svojim hramovima i u hramovnim portama, jer vjerski obredi u crkvama, manastirima i na površinama koji im pripadaju nijesu i “nikako ne mogu biti zabranjeni”.\n“Ljekari koji se, zajedno sa vjernim narodom i građanima, ovih dana masovno bore protiv korona virusa, ali i protiv virusa bratomržnje, bezakonja i nepravde, najbolje znaju da tjelesno ište i duhovno zdravlje čovjeka i da jedno bez drugoga ne ide”, kazali su iz SPC.\nOni smatraju da je prvi uslov za sveopšte zdravlje spokojstvo i osjećaj prisutnosti elementarne slobode, pravde i jednakosti za svakog čovjeka, čega je “ponajviše nedostajalo i sve više nedostaje u Crnoj Gori”.\nIz SPC navode da zdravstvene vlasti oličene u Ministarstvu zdravlja, nijesu zabranile javne priredbe (zabavne, muzičke i slične događaje na otvorenom prostoru), kao ni ostale vidove javnih okupljanja.\nU SPC ocjenuju da to najnovije mjere najviše osporava i delegitimiše u svakom, a posebno u pravnom smislu, što su, kako navode, već uočili ne samo članovi njihovog Pravnog savjeta, nego i stručni predstavnici civilnog sektora.\n“U tom pogledu, zabrinjava i to što se predsjedniku Crne Gore i takozvanog SUBNOR-u Crne Gore ”preporučuje” odlaganje ranije najavljenih javnih okupljanja, a Crkvi se litije kao mirna javna okupljanja izvan pravoslavnih hramova i manastira izričito zabranjuju”, rekli su iz SPC.\nOni su pozvali Vladu, kao nosioca izvršne vlasti, da neodložno obustavi najavljeni izgon iz Crne Gore sveštenika Miroslava Mihajlovića iz Plužina, Siniše Smiljića iz Ulcinja, Saše Janjića iz Pljevalja, jeromonaha Nikolaja (Stamatovića) iz Bijelog Polja.\nIz SPC su pozvali Vladu i da obustavi, kako su kazali, administrativno bezakonje, prvi put takve vrste u istoriji Crne Gore, nad njihovim sveštenstvom i monaštvom kojima godinama, iako ispunjavaju sve zakonom propisane uslove, ne odobravaju privremene boravke u Crnoj Gori.\nPozvali su Vladi i da omogući spajanje sa porodicom đakonu Konstantinu Dojiću, kanadskom državljaninu iz Nikšića.\n“Snaga države se pokazuje vladavinom prava i umijećem iznalaženja najboljih rješenja u korist svih građana, a ne zloupotrebom institucija i monopola sile”, smatraju u SPC. Oni su zamolili narodne predstavnike koji javno najavljuju litije i, s tim u vezi, moguće građanske sukobe, da se od toga uzdrže i da ostave crkvenim ustanovama da osmišljavaju način budućeg crkvenog otpora prema bezakonju koje nas je snašlo.\n“I ovom prilikom pozivamo sve na mir, pomirenje i obnovu bratske ljubavi čvrsto vjerujući u konačnu pobjedu istine nad laži, pravde nad nepravdom, zakona nad bezakonjem i poretka nad besporetkom znajući da je ”svaka sila do vremena, Božija svevremena”, poručili su iz SPC.


Republika / Nakon smrti Džordža Majkla, njegov dečko spava na ulici!\nNakon smrti Džordža Majkla, njegov dečko spava na ulici!\nsubota, 14. 9. 2019.| 19:50\nNije se snašao posle smrti pevača.\nBivši ljubavnik preminulog pevača Džordža Majkla, Fadi Favaz (46) postao je beskućnik nakon što se iselio iz hotela gde je noćenje plaćao 49 funti, koji mu je bio dom pošto što je izbačen iz pevačeve vile vredne pet miliona evra, kako prenose američki mediji.\nNajnovije informacije! Doživeo je moždani udar i pao u komu, evo kakvo je sada stanje Dušana Kojića!\nList "Mirror" je preneo i da je nezaposleni Fadi viđen u centru Londona, a veruje se da spava na ulicama ovog grada.\nFadi je bivši frizer koji je radio sa nekim od najvećih zvezda današnjice, a u londonski hotel se uselio nakon što je nedavno demolirao luksuznu vilu pokojnog pevača, besan zbog toga što je izgubio spor sa Majklovom porodicom oko toga kome pripada kuća.\nMediji su takođe preneli i da se frizer oglasio putem društvenih mreža i potvrdio da nema krov nad glavom.\n- Tri godine su prošle od smrti ikone Džordža Majkla i advokati još uvek nisu ništa rešili, tako da poslednjih nekoliko dana spavama na ulici u Covent Gardenu umesto da sam u svom domu. Uzeli su mi ključ pomoću trika koji su smislili i sada, dva meseca kasnije još uvek nemam nikakve novosti. Kakva je jeftina ikona ovaj Džordž Majkl - napisao je on na svom Facebook profilu.\nMediji su još preneli da je Fadi negirao da je bio u bilo kakvoj vezi sa pevačem, a čak je izjavio da on nije onaj za koga ga smatraju.\n"Ja nisam Fadi, žao mi što moram da vas razočaram. Tragično je to što se dogodilo Džordžu, to je veliki gubitak, ali ja ga nisam poznavao", rekao je on američkim novinarima.\nEros Ramacoti ruši rekorde na svetskoj turneju!\nOslobođen Toni Cetinski! Nije kriv za nesreću u kojoj je nastradao čovek!\nFadi i Majkl bili su u vezi od 2012. godine pa sve do njegove smrti, a on je bio taj koji je pronašao pevačevo telo. Tvrdio je da je Džordž izvršio samoubistvo, ali je u martu 2017. godine potvrđeno da je Majkl umro prirodnom smrću.\nEstrada Zabava Pevač Dečko Beskućnik džordž majkl\nŽELJKO JOKSIMOVIĆ U SARAJEVU PROMOVISAO NOVOGODIŠNJI KONCERT I DOČEK 2020!


Brojni napadi u Avganistanu\nPosledice jednog od mnoštva bombaških napada u Avganistanu\nGrupa naoružanih ekstremista i bombaša samoubica je napala bazu NATO-a na jugu Avganistana, ali nije uspela da se probije u bazu. Nadležni kažu da se napadnuta baza nalazi u Kalatu, glavnom gradu pokrajine Zabul.\nJedan od napadača je aktivirao bombu pred kapijom baze, dok su ostali u isto vreme otvorili vatru. Jedan od njih je poginuo, drugi je zarobljen, a treći je uspeo da pobegne. Saopšteno je da su u napadu ranjena dva civila.\nTakođe danas, avganistanske vlasti su saopštile da je bombaš samoubica poginuo prilikom očigledne prevremene eksplozije u predgrađu prestonice Kabula.\nNa severu Avganistana, lekar i još jedan medicinski radnik su poginuli u eksploziji bombe na putu na koju je naletelo njihovo vozilo u pokrajini Takhar. NATO je saopštio da su takođe danas poginula dva pripadhika koalicionih snaga na jugu Avganistana.


Pridošlice, Sezona 1 | Epizoda 1\nTri lovca na blago se bore protiv konkurenata na tržištu dok tragaju za plemenitim metalima na neuobičajenim mestima i tope ih za gotovinu.\nPriča o Hristovom rođenju posmatrana kroz arheološke dokaze, detaljnu analizu jevanđelja i lingvističku procenu biblije.\nTokom devedesetih Amerika je postala podeljena i fragmentirana, ali mladi crni reperi su zarađivali milione svojim pesmama o životu na ulicama.\nLoš dan na vešalima, Sezona 3 | Epizoda 2\nSrljanje u katastrofu, Sezona 11 | Epizoda 11\nKontrola leta je zatražila da se let 409 uputi ka novom odredištu, a piloti su to potvrdili. Nekoliko trenutaka kasnije avion se srušio u more.\n28 sekundi za spasavanje života, Sezona 11 | Epizoda 12\nAlarm opomenuo pilote na letu 518 da su opasnu blizu tlu, ali avion je ubrzo iznenada udario u planinu.\nRazotkriveni, Sezona 1 | Epizoda 5\nTokom odbrojavanja do kraja veka, predmilenijumska napetost se pojačala kada je Osama Bin Laden objavio rat Americi.\nNa putu ka novom milenijumu, svet je žalio zbog pogibije princeze Dajane i bio šokiran bezumnim masakrom u Kolumbajnu.\nSeverna Koreja: Putovanje Majkla Pejlina\nMajkl Pejlin u Severnoj Koreji, 1, Sezona 1 | Epizoda 1\nMajkl Palin kreće na putovanje dugo 1.300 milja, u jednu od najmisterioznijih država na svetu, Severnu Koreju. Putovanje počinje u Kini, i Majkl putuje vozom do Pjongjanga. Severna Koreja odsečena je od sveta već 70 godina.\nMajkl Pejlin u Severnoj Koreji, 2, Sezona 1 | Epizoda 2\nMajkl Palin kreće na drugi deo svog putovanja. Napušta Pjongjang i vozi ispod svoda Ujedinjenja, koje prikazuje želju za ujedinjenjem dve zemlje. Nakon dolaska do granice, Majkl upoznaje vojnika Narodne vojske i pregleda zajedničku bezbednosnu zonu. Sa vojnikom razgovara o nuklearkama Severne Koreje.\nPriručnik za diktatore: Manuel Norijega, Sezona 1 | Epizoda 5\nIstražujemo kako se Manuel Norijega iz siromaštva uzdigao do pozicije diktatora u Panami. Kao vođa Obaveštajne jedinice, bio je čovek koji je ulivao strah u kosti. Zahvaljujući vezama sa Amerikom, Kastrom i kartelima, postao je bogat i moćan.\nGadafijev američki zarobljenik, Sezona 10 | Epizoda 6\nLovci na dobru kupovinu, Sezona 2 | Epizoda 1\nDva tima su dobila po 250 funti za kupovinu vozila, na kojima treba da zarade što više novca njihovim rastavljanjem i prodajom u delovima.\nSvake godine milioni ljudi širom sveta nasednu na nekakvu prevaru. Kroz seriju interaktivnih igara i eksperimenata, otkrićete kako je lako prevariti mozak. Prevarantima je posao da znaju kako mozak funkcioniše i kako da iskoriste njegove mane.


''BUM'' - Potpisao i Nemanja Tomić! - Sportske.net\nJoš jedan bivši fudbaler Partizana realizovao transfer u samoj završnici prelaznog roka.\n''Metalac i Partizan gospodski klubovi, igraju normalne utakmice''Nije gotovo sa Partizanovim pojačanjima, povratak otpisanog?!Poziv Ilieva je promenio sve! Miloš Jojić došao da ''vrati Partizan tamo gde mu je mesto''!Nije samo Sadik, još jedan odlazak iz Partizana!Navijači Junajteda opsedaju Fabricija Romana na Tviteru zbog Filipa Stevanovića! ''Pa, jesi li rekao?''\nAli, za razliku od Miloša Jojića, Aleksandra Miljkovića, Ivana Obradovića, Svetozara Markovića... ne vraća se u Partizan, već će karijeru nastaviti tamo gde je i počeo - u kragujevačkom Radničkom!\nKragujevčani su sjajno započeli novu sezonu u Prvoj ligi Srbije, uz Kabel su glavni kandidati za povratak u Superligu, a 32-godišnji vezista bi trebalo mnogo da im pomogne u ostvarenju tog cilja.\nNemanja Tomić se još kao tinejdžer upisao u istoriju kragujevačkog Radničkog, jer je sa 16 godina postao najmlađi prvotimac u istoriji kluba.\nNjegov talenat je 2006. godine prepoznao Partizan, gde se potpuno afirmisao, pošto je prethodno prošao i period ''kaljenja'' u Teleoptiku.\nZa Partizan je odigrao 152 utakmice, postigao 31 gol, a 2013. godine preselio se u turski Genčlerbirligi, gde se zadržao naredne tri godine. Potom je nastupao za Giresunspor, pa tursku Trikalu, a u jesen 2018. se vratio na domaću scenu.\nTada je potpisao za Zemun, a onda nastupao i za Radnički iz Niša i Radnik iz Surdulice.\nTomić je svojevremeno bio član i našeg nacionalnog tima, za koji je nastupio ukupno pet puta.\nOvog leta je trenirao u Kragujevcu sa fudbalerima Radničkog, očekivao se potpis i to se i dogodilo poslednjeg dana prelaznog roka, što je i potvrđeno ovog popodneva na zvaničnom klupskom sajtu.\nPre njega, Radnički je letos pojačao još jedan iskusni igrač, nekadašnji napadač Crvene zvezde Marko Mirić, koji je već počeo da rešeta mreže u novoj sezoni.


VEČERAS VELIKA PREMIJERA: OD 20 SATI NEMOGUĆA LJUBAVNA PRIČA ROĐENA IZ OSVETE | Hayat.ba\nVEČERAS VELIKA PREMIJERA: OD 20 SATI NEMOGUĆA LJUBAVNA PRIČA ROĐENA IZ OSVETE\n“Prevrtljivo srce” nova je turska serija koju od 11. januara možete gledati u programu Hayat TV-a.\nEmitirat će se od subote do srijede od 20 sati.\nŠta nam donosi „Prevrtljivo srce“?\nGledajte “Prevrtljivo srce” večeras u 20 sati, od subote do srijede.\nPREVRTLJIVO SRCE od 11. januara 2020.\n“Imam toliko mržnje u sebi, ne znam kako da volim.” serija PREVRTLJIVO SRCE od 11. januara u 20:00h\nPosted by Hayat.ba on Monday, 6 January 2020


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Hronika :: Uhapšeni u predmetu "Granica" na saslušanju\n04. 03. 2021. 10:29 >> 10:38 2\n"Slobode je lišena i V.Đ., odgovorno lice privrednog društva “L.”, iz P., zbog postojanja osnova sumnje da je učinila krivično djelo zloupotreba službenog položaja putem pomaganja, a njeno sprovođenje i saslušanje kao osumnjičene će se izvršiti po isteku perioda samoizolacije zbog infekcije novim koronavirusom", saopšteno je iz tužilaštva.


Novosađani o novom mostu: "Ni u šta ne verujem dok ne vidim" | Novosadski informativni portal 021\n14:40 > 15:21\nPočetak gradnje novog mosta u produžetku Bulevara Evrope najavljen je za kraj godine, a naš reporter je razgovarao sa Novosađanima o tome koliko znaju i šta misle o četvrtom novosadskom mostu.\nIzgradnja novog mosta na Dunavu proglašena je projektom od nacionalnog značaja, a to nadležnima omogućava pregovore i potpisivanje ugovora sa investitorima i izvođačima radova bez potrebe da se poštuju redovne procedure javnih nabavki.\nDogovor o izgradnji je napravljen sa kineskom kompanijom China Road and Bridge Corporation (CRBC), a tom prilikom gradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević najavio je početak gradnje mosta za kraj ove godine.\nVećina Novosađana, koji na izgradnju mosta u produžetku Bulevara Evrope čekaju više od pola veka, ne zna mnogo o ovom projektu, dok oni koji su upoznatiji sa istim imaju svoje mišljenje o uticaju koji će novi most imati na funkcionisanje samog grada.\nGrađani su obavešteni o tome da će most na Dunavu biti izgrađen, ali većina nije dovoljno upoznata sa lokacijom na kojoj će se isti nalaziti, niti sa time kada će sama izgradnja početi.\n"Samo sam načula da ćemo dobiti novi most, ne znam kuda će prolaziti, ali vlasti to najavljuju decenijama tako da dok ne vidim most, ni u šta ne verujem", kaže Novosađanka.\nPojedini sugrađani koji su upoznatiji sa planom izgradnje mosta imaju svoje viđenje čitavog projekta.\n"Kinezi grade ovaj most, ali to je potpuno očekivano jer oni grade sve mostove."\n"Čuo sam da se gradi, znam gde će biti lociran i mislim da je izgradnja ovog mosta jedan u nizu projekata koji će biti sproveden pod sumnjivim okolnostima, a ko će biti izvođač projekta poznato je bilo od ranije. To što Kinezi grade most može samo da znači da ćemo opet upasti u dužničko ropstvo", smatra jedan od naših sagovornika.\nDa podsetimo, kineska kompanija CRBC angažovana je i na izgradnji auto-puta dugog 42 kilometra u Crnoj Gori, a prema tvrdnjama crnogorskih ekologa ova kompanija je prilikom izvođenja radova devastirala korito reke Tare.\nGrađani: Niko nas ništa ne pita\nOsim toga što je s obzirom na proglašenje mosta projektom od nacionalnog značaja vlastima omogućeno da uđu u realizaciju istog bez poštovanja procedura javnih nabavki, čini se da je sve oko izgradnje novog mosta rešeno i pre nego što je usvojen urbanistički plan kojim se precizira njegova izgradnja.\nUrbanistički plan je još uvek na uvidu, a hidrološka studija koju je uradio Fakultet tehničkih nauka potvrđuje da izgradnjom mosta priobalje neće biti dovedeno u opasnost. Nasuprot tome, aktivisti su zabrinuti za ovaj projekat i njegov uticaj kako na tok reke, tako i na samu izmenu dela grada na koji će izgradnja mosta uticati.\nOsim aktivista, niz primedbi iznele su i novosadske arhitekte koje navode da postoje nelogična i nefunkcionalna rešenja u planu izgradnje mosta.\nTakođe, pojedini građani sa kojima je naš reporter razgovarao iskazali su nezadovoljstvo i oko toga što prilikom sprovođena ovog projekata građani i javno mnjenje ni na koji način nisu konsultovani.\n"Most je možda i potreban, ali nije u tome stvar. Problem je to što će bez obzira na to šta građani misle, vlast uraditi onako kako želi. Mi tu ne možemo ništa, oni će opet svoju ideju sprovesti u delo"; "Mi se ništa ne pitamo, oni dogovore šta žele i onda to sprovedu u delo", glase neki od komentara.\nNaši sagovornici su neretko sam most povezivali i sa projektom "Novi Sad na vodi", te kako sami kažu, poželjno je da mostovi postoje, ali niti jedan projekat ne sme da naruši primarni izgled grada, prirodu i zelene površine.\n"Čuo sam da će most prekriti pola Telepa, a to mi se apsolutno ne sviđa. Projekat 'Novi Sad na vodi' koji mi se čini da je u sklopu iste ideje takođe ne podržavam. Saobraćaj se mora rasteretiti, ali sigurno je da postoje bolja rešenja", kaže Novosađanin.\nDa li je most za Novosađane spas od "beogradskog scenarija"\nKako je sam gradonačelnik najavio, zbog rasta broja stanovništva i sve većih saobraćajnih gužvi u gradu Novosađanima bi u periodu od 10 godina moglo biti potrebno gotovo sat i po vremena da pređu Most slobode i stignu do Bulevara cara Lazara, ili pak skrenu u Ulicu Narodnog fronta. On je tom prilikom izneo da je jedino rešenje da se to izbegne upravo rasterećivanje saobraćaja novim mostom.\nTakođe i neki od naših sagovornika u novom mostu vide "spas od beogradskog scenarija" kada je reč o gužvama u saobraćaju.\n"Sigurno je da će uz novi most biti manje gužve i rasteretiće se saobraćaj, lokacija mosta je logična i podržavam tu ideju"; "Svaki dan prelazim Most slobode jer radim u Sremskoj Kamenici, pri povratku sa posla gužve su ogromne, a mislim da Promenada takođe utiče na to. Potrebno je nešto što će smanjiti ove gužve, šta god to bilo", glasili su neki od komentara naših sagovornika koji izgradnju mosta smatraju preko potrebnom.\nOpozicija osuđuje netransparentnost, vlast želi da ubrza procedure\nS obzirom na to da je sam gradonačelnik prilikom najavljivanja izgradnje novog mosta najavio i tender za idejni projekat i poštovanje svih ostalih zakonskih procedura, a da se u realizaciju projekta i sklapanje ugovora sa kineskom kompanijom ušlo bez poštovanja redovne procedure javnih nabavki, opozicija je taj potez osudila zbog "netransparentnosti".\nOn je rekao da je cilj gradskog rukovodstva da maksimalno ubrza procedure, ali sve u skladu sa zakonom i svetskim standardima.\n"Postoji generalni projekat sa svim analizama uticaja koji takav projekat mora da nosi, koji je Grad naručio i koji je urađen i koji je odobren od Republičke revizione komisije. Na osnovu toga se ide na idejni projekat. Mi želimo da vidimo što pre taj most i da izbegnemo hiljadu konsultanata koji bi uzeli pare, samo kako bismo kasnije dobili most. Nema nikakvog tajnog ugovora, imamo samo protokol, a komercijalni ugovor će tek da bude potpisan i u njemu će se definsiati vrednost tog mosta i sve će biti javno", izjavio je Vučević.\nOvaj most se nalazi u gradskim planovima već decenijama unazad, a iako su procene bile da radova neće biti pre 2025, čini se da će Novosađani most dobiti pre nego što su očekivali. Vrednost radova, kako kaže gradonačelnik, orijentaciono će biti oko 130 miliona evra sa pristupnim saobraćajnicama ali će i to zavisiti od samog izgleda mosta, na kojem će Grad insistirati.\n16.06.2021\t• 15:22\nOvo resenje mosta je polovicno, velika je investicija a malog je protoka. Zasto novi most nije siri i konforniji. Ne mogu da verujem da je jeftinije praviti dva mosta umesto jedan velike propusne moci. Pogledajte most Slobode, prilaz gradu je postao komplikovan, jedna traka za jevo a potreba ogromna. Valda je normalno da saobracaj funkcionise ispod mosta i prilaznog puta. Ne kao ovo sadasnje resenje, da se pri silasku desno obidje ceo Liman 2 da bi se proslo ispod mosta, na levo je jos gori problem, obilazi se ceo Limanski park. Mladi obrazovani ljudi s pravom pitaju, dali nasi saobracajni strucnjaci barem izadju na teren da vide sta su napravili. Dokaz je, resenje pristupnih puteva za Zezeljev most.\n30.05.2021\t• 09:36\nUkoliko će ovaj most značiti da će Bul.Evrope biti ''obilaznica'' kroz NS onda je loša ideja.Očigledno da ubrzana procedura nagoveštava veliku korupciju.\n29.05.2021\t• 08:42\n“....@/, rukopis te odao da nisi pravi /....”\nTako je, samo je jedan pravi Grinch!


casper71 je Limundovac - Limundo.com\ncasper71 je Limundovac\n• Broj u zagradi (811) pored korisničkog imena člana predstavlja zbir pozitivnih i negativnih ocena, s tim što se u zbiru računa samo prva ocena dobijena od istog korisnika.\n• Broj pozitivnih ocena (2964) predstavlja zbir svih pozitivnih ocena dobijenih na Limundu i Kupindu.\nČlan od 13. Maj. '11\nPoslednja aktivnost27. Jan. '21 u 13:28\nUkratko o članu Molim Vas da se kontakt svodi iskljucivo na Limundo i Kupindo poruke kako bi ostao trag naseg dogovora.\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\nSto je moguce vernije i tacnije cu predstavljati proizvode i robu koju prodajem putem Limunda. Ne bavim se uvaljivanjem neispravne robe osim ako nije napisano na aukciji da ima manu ili neispravnost. Garantujem da je proizvod poslat ispravan i bez ostecenja ako tako stoji u opisu aukcije, te se ne smatram odgvornim za eventualnu nastalu stetu prilikom transporta kurirskim sluzbama, a ja cu se potruditi da sto bolje upakujem robu. Za svaki predmet koji se prodaje ako je u ispravnom stanju postoje slike sa datumom i vremenom pre slanja kurirskom sluzbom.\nIspostovacu svakog clana i potencijalnog kupca maksimalno te isto ocekujem od Vas, da postujete moje vreme i pravila po kojima licitirate.\nRobu isporucujem odmah ili najkasnije sledeceg dana od trenutka kada Vas novac `legne` na moj racun osim ako se nismo drugacije dogovorili putem poruka po zavrsetku licitacije. inostranstvo ne saljem predmete.\nUkoliko je roba u tacno opisanom stanju a nije zadovoljila ocekivanja mene ili Vas kao kupca to ne moze biti nikako razlog za Negativnu ocenu.\nMolim Vas da vodite racuna ako licitirate na mojim aukcijama to znaci da ste prihvatili uslove aukcije i Limundo pravila koji su naznaceni, jer cu u slucaju ne preuzimanja robe-odustajanja kupca koji je pobedio na aukciji davati NEGATIVNU ocenu bez razmisljanja.\n08:22\tsve po dogovoru, odlicna saradnja, preporuka za clana!\n07. Avg. '19\n16:27\tsve pohvale za saradnju, sve po dogovoru\nocena 5 za predmet, brzinu isporuke i komunikaciju\n30. Jun. '19\n13:08\tKrajnje fer odnos prodavca uprkos propustima sa moje strane. Hvala.\n07. Apr. '19\n04. Apr. '19\n13:51\tOdlična saradnja. Moje iskrene preporuke.\n11. Mart. '19\n20:25\tSve OK. Sve preporuke za clana +++\n26. Feb. '19\n16:28\tSve u najboljem redu.Prodavac za preporuku\n17. Feb. '19\n23:08\tProdavac je u potpunosti ispoštovao dogovor.\n13:18\tBrza i Laka saradnja, sve po dogovoru, čista desetka. Moja preporuka za saradnju...\n10:04\tSve najbolje o prodavcu, preporuka za saradnju...\n12:41\tPreporuka za prodavca.\n05. Feb. '19\n02. Feb. '19\n19:59\tSve ok. Po dogovoru. Preporuke za saradnju sa clanom.\n31. Jan. '19\n19:25\t´¨) ¸.•*¨)Brz i lak dogovor\n22:05\tSve preporuke za saradnju +\n1 .. 149 Sledeća >>


4.2 Razumijevanje kompjuterskog hardvera\nBez hardvera, softver nije ništa drugo do još jedan oblik literature. Hardver obrađuje komande koje opisuje softver i obezbjeđuje mehanizme za skladištenje, unos i izlaz. Čak je i oblak na kraju podržan hardverom.\nKao operativni sistem, jedna od odgovornosti Linuxa je da obezbjedi softver sa interfejsima za pristup hardveru sistema. Većina specifičnosti konfiguracije su izvan opsega ove lekcije. Međutim, korisnici su često zabrinuti za performanse, kapacitet i druge faktore sistemskog hardvera jer oni utiču na sposobnost sistema da adekvatno podrži specifične aplikacije. Ova lekcija govori o hardveru kao zasebnim fizičkim stavkama koristeći standardne konektore i interfejs. Standardi su relativno statični. Ali faktor forme, performanse i karakteristike hardvera se stalno razvijaju. Bez obzira na to kako promjene mogu zamagliti fizičke razlike, konceptualni aspekti hardvera opisani u ovoj lekciji i dalje vrijede.\nU različitim tačkama ove lekcije primjeri komandne linije se koriste za demonstriranje načina pristupa informacijama o hardveru. Većina primjera je iz Raspberry Pi B+, ali bi se trebali primijeniti na većinu sistema. Razumijevanje ovih komandi nije potrebno za razumijevanje ovog materijala.\nSve aktivne komponente u kompjuterskom sistemu zahtijevaju električnu energiju za rad. Nažalost, većina izvora električne energije nije odgovarajuća. Hardver računarskog sistema zahtjeva specifične napone sa relativno malim tolerancijama. Što nije ono što je dostupno u vašoj lokalnoj zidnoj utičnici.\nNapojne jedinice normalizuju dostupne izvore energije. Standardni zahtjevi napona omogućavaju proizvođačima da kreiraju hardverske komponente koje se mogu koristiti u sistemima bilo gdje u svijetu. Napojne jedinice desktopa obično koriste električnu energiju iz zidnih utičnica kao izvor. Napojne jedinice servera imaju tendenciju da budu kritičnija, tako da se često mogu povezati na više izvora kako bi se osiguralo da će nastaviti s radom ako se jedan izvor pokvari.\nPotrošnja energije stvara toplinu. Prekomjerna toplina može uzrokovati usporeni rad komponenti sistema ili čak otkaz. Većina sistema ima neki oblik ventilatora za kretanje zraka radi efikasnijeg hlađenja. Komponente kao što su procesori često stvaraju toplinu koju sam protok zraka ne može raspršiti. Ove vruće komponente pričvršćuju posebna rebra poznata kao hladnjaci kako bi se raspršila toplina koju stvaraju. Hladnjaci često imaju svoj mali lokalni ventilator koji osigurava adekvatan protok zraka.\nSav hardver sistema treba da se poveže. Matična ploča normalizira tu povezanost koristeći standardizirane konektore i faktore oblika. Također pruža podršku za konfiguraciju i električne potrebe tih konektora.\nPostoji veliki broj konfiguracija matičnih ploča. Podržavaju različite procesore i memorijske sisteme. Imaju različite kombinacije standardiziranih konektora. I prilagođavaju se različitim veličinama pakovanja koje ih sadrži. Osim možda mogućnosti povezivanja određenih eksternih uređaja, konfiguracija matične ploče je efektivno transparentna za korisnike. Administratori su uglavnom izloženi konfiguraciji matične ploče kada postoji potreba za identifikacijom određenih uređaja.\nKada se napajanje prvi put uključi, postoji hardver specifičan za matičnu ploču koji se mora konfigurisati i inicijalizirati prije nego što sistem može raditi. Matične ploče koriste programiranje pohranjeno u nepromjenjivoj memoriji poznatoj kao firmver za rad sa specifičnim hardverom matične ploče. Originalni oblik firmvera matične ploče bio je poznat kao BIOS (Basic Input/Output System). Osim osnovnih postavki konfiguracije, BIOS je uglavnom bio odgovoran za identifikaciju, učitavanje i prijenos operacija na operativni sistem, kao što je Linux. Kako se hardver razvijao, firmver se širio kako bi podržao veće diskove, dijagnostiku, grafičke interfejse, umrežavanje i druge napredne mogućnosti nezavisno od bilo kog učitanog operativnog sistema. Rani pokušaji unapređenja firmvera izvan osnovnog BIOS-a često su bili specifični za proizvođača matične ploče. Intel je definisao standard za napredni firmver poznat kao EFI (Extensible Firmware Interface). Intel je doprinjeo EFI organizaciji za standarde za kreiranje UEFI-a (Unified Extensible Firmware Interface). Danas većina matičnih ploča koristi UEFI. BIOS i EFI se gotovo nikada ne vide na novijim sistemima. Bez obzira na to, većina ljudi i dalje firmver matične ploče naziva BIOS.\nPostoji vrlo malo podešavanja firmvera od interesa za opće korisnike, tako da samo pojedinci odgovorni za konfiguraciju hardvera sistema obično moraju da se bave firmverom i njegovim postavkama. Jedna od rijetkih opcija koje se često mijenjaju je omogućavanje proširenja virtuelizacije modernih procesora (eng. CPUs).\nSistemska memorija sadrži podatke i programski kod trenutno pokrenutih aplikacija. Kada govore o memoriji računara, većina ljudi misli na ovu sistemsku memoriju. Drugi uobičajeni termin koji se koristi za sistemsku memoriju je akronim RAM (Random Access Memory) ili neka varijacija tog akronima. Ponekad se koriste i reference na fizičko pakovanje sistemske memorije kao što su DIMM, SIMM ili DDR.\nFizički, sistemska memorija je obično upakovana na pojedinačne module štampanih ploča koji se priključe na matičnu ploču. Pojedinačni memorijski moduli se trenutno kreću u veličini od 2 GB do 64 GB. Za većinu aplikacija opšte namjene 4 GB je minimalna sistemska memorija koju ljudi trebaju uzeti u obzir. Za pojedinačne radne stanice 16 GB je obično više nego dovoljno. Međutim, čak i 16 GB može biti ograničavajuće za korisnike koji igraju igre, koriste video ili high-end audio aplikacije. Serveri često zahtijevaju 128 GB ili čak 256 GB memorije kako bi efikasno podržali korisnička opterećenja.\nLinux uglavnom dozvoljava korisnicima da sistemsku memoriju tretiraju kao crnu kutiju. Pokreće se aplikacija i Linux se brine o dodjeli potrebne sistemske memorije. Linux oslobađa memoriju za upotrebu od strane drugih aplikacija kada se aplikacija završi. Ali šta ako aplikacija zahtijeva više od raspoložive sistemske memorije? U ovom slučaju, Linux premješta neaktivne aplikacije iz sistemske memorije u posebno područje diska poznato kao swap prostor. Linux premješta neaktivne aplikacije iz prostora za zamjenu diska nazad u sistemsku memoriju kada treba da se pokrenu.\nSistemi bez namjenskog video hardvera često koriste dio sistemske memorije (često 1 GB) da djeluju kao skladište za video ekran. Ovo smanjuje efektivnu sistemsku memoriju. Namjenski video hardver obično ima svoju zasebnu memoriju koja nije dostupna kao sistemska memorija.\nPostoji nekoliko načina za dobivanje informacija o sistemskoj memoriji. Kao korisniku, ukupna količina memorije koja je dostupna i u upotrebi je tipično interesantna vrijednost. Jedan izvor informacija bi bio pokretanje komande free zajedno s parametrom -m za korištenje megabajta u izlazu:\nPrvi red specificira ukupnu memoriju koja je dostupna sistemu (total), memoriju u upotrebi (used) i slobodnu memoriju (free). Drugi red prikazuje ove informacije za swap prostor. Memorija označena kao shared i buff/cache se trenutno koristi za druge sistemske funkcije, iako se količina naznačena u available može koristiti za primjenu.\nRiječ “processor” ili procesor implicira da se nešto obrađuje. U kompjuterima se većina te obrade bavi električnim signalima. Obično se ti signali tretiraju kao jedna od binarnih vrijednosti 1 ili 0.\nKada ljudi govore o računarima, oni često koriste procesor teksta naizmjenično sa akronimom CPU (Central Processing Unit). Što tehnički nije ispravno. Svaki računar opšte namjene ima CPU koji obrađuje binarne komande određene softverom. Stoga je razumljivo da ljudi zamjenjuju procesor i CPU. Međutim, pored CPU-a, moderna računala često uključuju i druge procesore za specifične zadatke. Možda najprepoznatljiviji dodatni procesor je GPU (Graphical Processing Unit). Dakle, iako je CPU procesor, nisu svi procesori CPU-i.\nZa većinu ljudi arhitektura procesora je referenca na instrukcije koje procesor podržava. Iako Intel i AMD proizvode procesore koji podržavaju iste instrukcije, smisleno je razlikovati proizvođača zbog razlika u pakovanju, performansama i potrošnji energije tog proizvođača. Distribucije softvera obično koriste ove oznake za specificiranje minimalnog skupa instrukcija koje su im potrebne za rad:\nReferira na 32-bitni skup instrukcija povezan sa Intel 80386.\nObično referira na 32-bitne skupove instrukcija povezane sa nasljednicima 80386 kao što su 80486, 80586 i Pentium.\nReferenca na procesore koji podržavaju i 32-bitne i 64-bitne instrukcije porodice x86.\nReferenca na podršku za x86 AMD procesore.\nReferenca na podršku za x64 AMD procesore.\nReferira na Reduced Set Instructions Computer (RISC) CPU procesor koji nije baziran na x86 skupu instrukcija. Obično se koristi na ugrađenim, mobilnim uređajima, tabletima i uređajima na baterije. Raspberry Pi koristi verziju Linuxa za ARM.\nDatoteka /proc/cpuinfo sadrži detaljne informacije o procesoru sistema. Nažalost, detalji nisu prihvatljivi za obične korisnike. Osnovni rezultat se može dobiti komandom lscpu. Izlaz sa Raspberry Pi B+:\nZa većinu ljudi bezbroj dobavljača, porodica procesora i faktora specifikacije predstavlja zbunjujući niz izbora. Bez obzira na to, postoji nekoliko faktora povezanih s CPU-ima i procesorima koje čak i obični korisnici i administratori često moraju uzeti u obzir kada trebaju specificirati operativna okruženja:\nZa CPU ovaj broj se odnosi i na izvornu veličinu podataka kojima manipuliše i na količinu memorije kojoj može pristupiti. Većina modernih sistema je 32-bitna ili 64-bitna. Ako aplikaciji treba pristup više od 4 gigabajta memorije, onda mora raditi na 64-bitnom sistemu jer je 4 gigabajta maksimalna adresa koja se može predstaviti pomoću 32 bita. I dok 32-bitne aplikacije obično mogu da rade na 64-bitnim sistemima, 64-bitne aplikacije ne mogu da rade na 32-bitnim sistemima.\nČesto se izražava u megahercima (MHz) ili gigahercima (GHz). Ovo se odnosi na to koliko brzo procesor obrađuje instrukcije. Ali brzina procesora je samo jedan od faktora koji utječu na vrijeme odgovora sistema, vrijeme čekanja i propusnost. Čak i aktivni korisnik koji obavlja više zadataka rijetko drži CPU običnog desktop računara aktivnim više od 2 ili 3 procenta vremena. Bez obzira na to, ako često koristite računarski intenzivne aplikacije koje uključuju aktivnosti kao što su enkripcija ili video renderovanje, brzina procesora može imati značajan utjecaj na propusnost i vrijeme čekanja.\nCPU-i zahtijevaju konstantan tok instrukcija i podataka da bi mogli raditi. Troškovi i potrošnja energije sistemske memorije od više gigabajta, kojoj bi se moglo pristupiti pri brzini procesorskog takta, bili bi previsoki. Keš memorija CPU-a je integrisana u CPU čip kako bi se obezbjedio bafer velike brzine između CPU-a i sistemske memorije. Keš memorija je podijeljena na više slojeva, koji se obično nazivaju L1, L2, L3, pa čak i L4. U slučaju keša, više je i bolje.\nJezgra se odnosi na pojedinačni CPU. Pored toga što jezgra predstavlja fizički CPU, Hyper-Threading Technology (HTT) isti omogućava jednom fizičkom CPU-u da istovremeno obrađuje više instrukcija čime se virtualno ponaša kao više fizičkih CPU-eva. Obično je više fizičkih jezgri upakovano kao jedan fizički procesorski čip. Međutim, postoje matične ploče koje podržavaju više fizičkih procesorskih čipova. U teoriji bi se činilo kako više jezgri za obradu zadataka uvijek daje bolju propusnost sistema. Nažalost, desktop aplikacije često drže CPU zauzet samo 2 ili 3 posto vremena, tako da će dodavanje više CPU-a, uglavnom neaktivnih, vjerovatno rezultirati minimalnim poboljšanjem propusnosti. Više jezgri je najpogodnije za pokretanje aplikacija koje su napisane tako da imaju više nezavisnih niti rada, kao što je renderovanje video frejmova, prikaz web stranica, ili okruženja virtuelnih mašina sa više korisnika.\nUređaji za skladištenje\nUređaji za skladištenje pružaju metodu za zadržavanje programa i podataka. Hard Disk Drives (HDD) ili hard diskovi i Solid State Drives (SSD) ili SSD diskovi su najčešći oblik uređaja za skladištenje servera i desktopa. USB memorijski stikovi i optički uređaji kao što je DVD se također koriste, ali rijetko kao primarni uređaj.\nKao što naziv implicira, hard disk pohranjuje informacije na jednom ili više krutih fizičkih diskova. Fizički diskovi su prekriveni magnetnim medijima kako bi se omogućilo skladištenje. Diskovi se nalaze u zapečaćenom pakovanju jer bi prašina, male čestice, pa čak i otisci prstiju ometali sposobnost HDD-a da čita i upisuje magnetne medije.\nSSD diskovi su zapravo sofisticiranije verzije USB memorijskih stikova sa znatno većim kapacitetom. SSD diskovi pohranjuju informacije u mikročipove tako da nema pokretnih dijelova.\nIako su osnovne tehnologije za HDD i SSD različite, postoje važni faktori koji se mogu porediti. Kapacitet HDD-a je zasnovan na skaliranju fizičkih komponenti, dok SSD kapacitet zavisi od broja mikročipova. Po gigabajtu, SSD diskovi koštaju između 3 i 10 puta više nego što košta HDD. Za čitanje ili pisanje, HDD mora čekati da se lokacija na disku rotira na poznatu lokaciju dok SSD-ovi imaju nasumični pristup. Brzine pristupa SSD-u su obično 3 do 5 puta veće od HDD uređaja. Budući da nemaju pokretne dijelove, SSD-ovi troše manje energije i pouzdaniji su od HDD-ova.\nKapacitet pohrane se stalno povećava za HDD i SSD. Danas su uobičajeno dostupni HDD-ovi od 5 terabajta i SSD-ovi od 1 terabajta. Bez obzira na to, veliki kapacitet skladištenja nije uvijek bolji. Kada se uređaj za pohranu pokvari, informacije koje je sadržavao više nisu dostupne. I naravno, sigurnosna kopija traje duže kada postoji više informacija za sigurnosno kopiranje. Za aplikacije koje čitaju i pišu mnogo podataka, kašnjenja i performanse mogu biti važnije od kapaciteta.\nModerni sistemi koriste SCSI (Small Computer System Interface) ili SATA (Serial AT Attachment) za povezivanje sa uređajima za skladištenje podataka. Ovi interfejsi obično podržavaju odgovarajući konektor na matičnoj ploči. Početno opterećenje dolazi od uređaja za pohranu koji je priključen na matičnu ploču. Postavke firmvera definiraju redoslijed kojim se pristupa uređajima za ovo početno učitavanje.\nSistemi za skladištenje poznati kao RAID (Redundant Array of Independent Disks) su uobičajena implementacija za izbjegavanje gubitka informacija. RAID niz se sastoji od više fizičkih uređaja koji sadrže duple kopije informacija. Ako se jedan uređaj pokvari, sve informacije su i dalje dostupne. Različite fizičke RAID konfiguracije su označene kao 0, 1, 5, 6 i 10. Svaka oznaka ima različitu veličinu skladišta, karakteristike performansi i načine za pohranjivanje redundantnih podataka ili kontrolnih suma za oporavak podataka. Osim nekih troškova administrativne konfiguracije, postojanje RAID-a je efektivno transparentno za korisnike.\nUređaji za skladištenje obično čitaju i pišu podatke kao blokove bajtova. Komanda lsblk se može koristiti za popis blok uređaja dostupnih u sistemu. Sljedeći primjer je pokrenut na Raspberry Pi koristeći SD karticu kao uređaj za pohranu. Detalji izlaza pokriveni su informacijama u lekcijama Partitions ili particije i Drivers ili drajveri koje slijede:\nUređaj za skladištenje je zapravo dugačak niz lokacija za skladištenje. Particionisanje je mehanizam koji govori Linuxu da li želi da vidi ove skladišne lokacije kao jednu sekvencu ili više nezavisnih sekvenci. Svaka particija se tretira kao jedan pojedinačni uređaj. Većinu vremena particije se kreiraju kada se sistem prvi put konfiguriše. Ako je potrebna promjena, dostupni su administrativni alati za upravljanje particionisanjem uređaja.\nPa zašto bi više particija bilo poželjno? Neki primjeri za korištenje particija bi bili upravljanje dostupnom pohranom, izolacija nadopterećenja enkripcije ili podrška višestrukim sistemima datoteka. Particije omogućavaju da imate jedan uređaj za skladištenje koji se može pokrenuti pod različitim operativnim sistemima.\nDok Linux može prepoznati sekvencu skladištenja neobrađenog uređaja, neobrađen uređaj se ne može koristiti kakav jeste. Da biste koristili neobrađeni uređaj, on mora biti formatiran. Formatiranje upisuje sistem datoteka na uređaj i priprema ga za operacije sa datotekama. Bez sistema datoteka, uređaj se ne može koristiti za operacije povezane s datotekama.\nKorisnici vide particije kao da su pojedinačni uređaji. Ovo olakšava predvidjeti činjenicu da još uvijek rade s jednim fizičkim uređajem. Konkretno, operacije od uređaja do uređaja koje su zapravo operacije particije na particiju neće imati očekivane performanse. Jedan uređaj je zapravo fizički mehanizam sa jednim skupom hardvera za čitanje/pisanje. Što je još važnije, ne možete koristiti particije jednog fizičkog uređaja kao dizajn otporan na greške. Ako se uređaj pokvari, sve particije otkazuju tako da ne bi bilo tolerancije na greške.\nLogical Volume Manager ili (LVM)je softverska mogućnost koja omogućava administratorima da kombinuju pojedinačne diskove i particije diska i tretiraju ih kao da su jedan disk.\nServeri i radne stanice trebaju kombinaciju CPU-a, sistemske memorije i skladišta za rad. Ali ove fundamentalne komponente nisu direktno povezane s vanjskim svijetom. Periferni uređaji su uređaji koji sistemima pružaju ulaz, izlaz i pristup ostatku stvarnog svijeta.\nVećina matičnih ploča ima ugrađene eksterne konektore i podršku za firmver za uobičajene naslijeđene periferne interfejse koji podržavaju uređaje kao što su tastatura, miš, zvuk, video i mreža. Novije matične ploče obično imaju Ethernet konektor za podršku mrežama, HDMI konektor koji podržava osnovne grafičke potrebe i jedan ili više USB (Universal Serial Bus) konektora, te uglavnom sve ostalo. Postoji nekoliko verzija USB-a s različitim brzinama i fizičkim karakteristikama. Nekoliko verzija USB portova je uobičajeno na jednoj matičnoj ploči.\nMatične ploče također mogu imati jedan ili više slotova za proširenje. Slotovi za proširenje omogućavaju korisnicima da dodaju posebne ploče poznate kao kartice za proširenje koje podržavaju prilagođene, naslijeđene i nestandardne periferne uređaje. Grafika, zvuk i mrežni interfejs su uobičajene kartice za proširenje. Kartice za proširenje takođe podržavaju RAID i interfejse specijalnog formata koji uključuju serijske i paralelne veze.\nSystem on a Chip (SoC) konfiguracije postižu prednosti u snazi, performansama, prostoru i pouzdanosti u odnosu na konfiguracije matičnih ploča pakovanjem procesora, sistemske memorije, SSD-a i hardvera za kontrolu perifernih uređaja kao jednog paketa integrisanog kola. Periferije koje podržavaju SoC konfiguracije ograničene su komponentama koje su upakovane. Stoga se SoC konfiguracije razvijaju za specifične namjene. Telefoni, tableti i drugi prenosivi uređaji često su bazirani na SoC tehnologiji.\nNeki sistemi uključuju periferne uređaje. Laptopi su slični radnim stanicama, ali imaju zadane periferne uređaje za ekran, tastaturu i miš. All-In-One sistemi su slični laptopima, ali zahtijevaju periferne uređaje za miš i tastaturu. Kontroleri zasnovani na matičnoj ploči ili SoC-u često su pakovani sa integrisanim periferijama koje su prikladne za određenu upotrebu.\nDrajveri i datoteke uređaja\nDo sada je ova lekcija predstavila informacije o procesorima, memoriji, diskovima, particionisanju, formatiranju i perifernim uređajima. Ali zahtijevanje od običnih korisnika da se bave specifičnim detaljima za svaki od uređaja u svom sistemu bi te sisteme učinilo neupotrebljivim. Isto tako, programeri softvera bi morali da modifikuju svoj kod za svaki novi ili modifikovani uređaj koji treba da podrže.\nRješenje za ovaj problem “bavljenja detaljima” pruža upravljački program uređaja. Upravljački programi uređaja prihvataju standardni skup zahtjeva, a zatim prevode te zahtjeve u odgovarajuće kontrolne aktivnosti uređaja. Upravljački programi su ono što omogućava vama i aplikacijama koje pokrećete da čitate iz datoteke /home/carol/stuff bez brige o tome da li je ta datoteka na tvrdom disku, SSD disku, memorijskoj kartici, šifriranoj pohrani ili nekom drugom uređaju .\nDatoteke uređaja nalaze se u direktoriju /dev i identificiraju fizičke uređaje, pristup uređaju i podržane drajvere. Po konvenciji, u modernim sistemima koji koriste SCSI ili SATA uređaje za skladištenje, naziv datoteke počinje prefiksom sd. Nakon prefiksa slijedi slovo kao što je a ili b koje označava fizički uređaj. Nakon prefiksa i identifikatora uređaja dolazi broj koji označava particiju unutar fizičkog uređaja. Dakle, /dev/sda bi referencirao cijeli prvi uređaj za pohranu dok bi /dev/sda3 referencirao particiju 3 u prvom uređaju za pohranu. Datoteka uređaja za svaki tip uređaja ima konvenciju imenovanja koja odgovara uređaju. Iako pokrivanje svih mogućih konvencija imenovanja izlazi iz okvira ove lekcije, važno je zapamtiti da su ove konvencije ključne za omogućavanje administracije sistema.\nIako je izvan okvira ove lekcije pokrivanje sadržaja direktorija /dev, informativno je pogledati unos za uređaj za pohranu. Datoteke uređaja za SD kartice obično koriste mmcblk kao prefiks:\nDetalji sadržaja za datoteku uređaja razlikuju se od tipičnih detalja datoteke:\nZa razliku od datoteke ili direktorija, prvo slovo polja dozvola je b. Ovo ukazuje da se blokovi čitaju i upisuju na uređaj u blokovima, a ne pojedinačnim znakovima.\nPolje veličine (eng.size fiels) su dvije vrijednosti odvojene zarezom, a ne jednom vrijednošću. Prva vrijednost općenito označava određeni drajver unutar kernela, a druga vrijednost specificira određeni uređaj kojim upravlja upravljački program.\nIme datoteke koristi broj za fizički uređaj tako da se konvencija o imenovanju prilagođava specificiranjem sufiksa particije kao p nakon kojeg slijedi cifra.\nSvaki sistemski uređaj treba imati unos u /dev direktorij. Pošto se sadržaj direktorija /dev kreira prilikom instalacije, često postoje unosi za svaki mogući drajver i uređaj čak i ako ne postoji fizički uređaj.\nOpiši ove termine:\nAko prvenstveno koristite aplikacije za uređivanje videa (računarski intenzivna aktivnost) koje komponente i karakteristike biste očekivali da imaju najveći utjecaj na upotrebljivost sistema:\nDostupna sistemska memorija\nŠta biste očekivali da će ime datoteke uređaja u /dev biti za particiju 3 trećeg SATA diska u sistemu:\nPokrenite komandu lsblk na vašem sistemu. Identifikujte parametre ispod. Ako sistem nije odmah dostupan, razmislite o lsblk -f prikazu za Raspberry Pi sistem koji se spominje u odeljku “Storage” iznad:\nVrsta uređaja i koliko\nStruktura particionisanja svakog uređaja\nTip sistema datoteka i moount tačka za svaku particiju\nSistem je zbir njegovih komponenti. Različite komponente utiču na cjenu, performanse i upotrebljivost na različite načine. Iako postoje uobičajene konfiguracije za radne stanice i servere, ne postoji jedinstvena najbolja konfiguracija.\nOpišite ove termine:\nOpšti pojam koji se odnosi na bilo koju vrstu procesora. Često se pogrešno koristi kao sinonim za CPU.\nCentralna procesorska jedinica. Jedinica za obradu koja pruža podršku za računalne zadatke opće namjene.\nGrafička procesorska jedinica. Procesna jedinica optimizirana za prateće aktivnosti koje se odnose na prezentaciju grafike.\nDa. Više jezgri podržava istovremene zadatke prezentacije i renderovanja koje zahtijeva uređivanje videa.\nDa. Video renderovanje zahtijeva značajnu količinu računarske aktivnosti.\nVjerovatno. Nekompresovani video koji se koristi u montaži je velik. Sistemi opšte namjene često dolaze sa 8 gigabajta memorije. 16 ili čak 32 gigabajta memorije omogućava sistemu da rukuje s više frejmova nekompresovanog videa, čineći aktivnosti uređivanja efikasnijim.\nDa. Video fajlovi su veliki. Opterećenje lokalnih SSD diskova podržava efikasniji prijenos. Sporiji mrežni diskovi će vjerovatno biti kontraproduktivni.\nNe. GPU prvenstveno utiče na prezentaciju renderovanog videa.\nNe. Video prikaz prvenstveno utiče na prezentaciju renderovanog videa.\nNišta od gore navedenog\nNe. Neki od ovih faktora imaju očigledan uticaj na to koliko bi vaš sistem bio upotrebljiv.\nNetačno. Disk 3 će biti`sdc` a ne sd3\nNetačno. Particija 3 će biti 3 a ne p3\nNetačno. Tačan odgovor je jedan od izbora.\nOdgovori koji slijede zasnivaju se na lsblk -f prikazu za Raspberry Pi sistem iznad. Vaši odgovori se mogu razlikovati:\nTip uređaja i koliko\nPostoji jedan uređaj: mmcblk0. Po konvenciji znate da bi mmcblk bila SD memorijska kartica.\nStruktura particije svakog uređaja\nPostoje dvije particije: mmcblk0p1 i mmcblk0p2.\nTip sistema datoteka i mount tačka za svaku particiju\nParticija 1 koristi sistem datoteka vfat. Koristi se za pokretanje sistema i mountuje se kao /boot. Particija 2 koristi sistem datoteka ext4. Koristi se kao primarni sistem datoteka i mountuje se kao /.\n4.3 Gdje se smještaju podaci (4.3 Lekcija 1)


KENWOOD KX-1100HX: Previsoka očekivanja | Zoki Audio - Hi-Fi Equipement Reviews\nKENWOOD KX-1100HX: Previsoka očekivanja\nSubmitted on: 06 јан 20\nKenwood KX-1100HX je naslednik, faktički modifikovana verzija model KX-1100G, koji se pojavio na tržištu 1986. godine. Dve godine kasnije, 1100HX je doneo HX Pro i Super TLLE tehničke novotarije, kao sastavni deo elektronike. Tržišna cena mu je billa oko 650 EUR, kasnije i niža što nije malo ali je bilo i mnogo skupljih modela.\nKenwood KX-1100HX poseduje Sankyo transport sa tri motora od kojih je glavni pogonski sa direktnim pogonom, bez četkica i komutatora. Poseduje i dva zamajca u zatvorenoj petlji. Ovakav mehanizam se koristio i kod Nakamichi-ja CR4, Teac-a V7000, V8030 itd. i predstavlja unapređenu verziju osnovne verzije (kao na Nakamichi-ju BX300, na primer) u smislu prenosa pogona na točkiće putem zupčanika umesto idlera. Pomenuti Sankyo pogon je solidno i čvrsto napravljen i bio je izbor mnogih proizvođača za dekove više klase. Danas su, naravno, pozate sve njegove dobre osobine i mane – generalno se radi o prilično trajnom transportu koji nije mnogo komplikovan za održavanje.\nHX Pro sistem ugrađen u 1100HX se ne može isključiti, a o ovom sistemu neću pisati jer i vrapci već sve znaju. No, Super TLLE koji takođe koristi je malo drugačiji i skraćenica je od Super Twin Loop Linear Exciter. Kenwood je tvrdio da primena pomenutog sistema dovodi do poboljšanja snimka na visokim frekvencama, bolje dinamike posebno u donjem delu spektra, i linearnijeg frekvencijskog odziva od vrha do dna i eliminisanje faznih izobličenja. Zvuči skoro kao san. Videćemo.\nU suštini, radi se o pojačalu za snimanje koje je organizovano oko Kenwood TX3010N specijalizovanog integrisanog kola i predstavlja pojačalo za snimanje sa konstantnom strujnom karakteristikom, čime se dobijaju gorenavedene karakteristike. Ovo su radili i Sony, Technics (RSB905, 965), Yamaha K2000 itd. Mislim da je KX-880 prvi Kenwood koji je koristio ovo kolo.\nKenwood KX-1100HX (i raniji 1100G) predstavljaju otrov u malom pakovanju. Iako lagani i nezgodni za održavanje elektronike usled malog, kompaknog kućišta bez donje ploče koja se može ukloniti, on je prilično dobro napravljen. Ali, za početak, da nastavim sa manama Nosač kasete je dovoljno čvrst ali ne robustan kao kod nekih drugih dekova, a tasteri komandi transporta su tvrdi pri odzivu i ne daju lep osećaj, pored toga što su plastični i čuje se krckanje (možda od ostarele plastike). Problem sa tasterima se ne javlja na nasledniku – KX-9010.\nNo, sa druge strane, tu su dva lepa displeja, ne mnogo velika ali sasvim dovoljno informativna. Horizontalni je namenjen opštim informacijama, kao kod svakog deka, ali ovaj prikazuje i da li je trenutno dek u modu propuštanja signala sa glave ili izvora, iako postoji i posebna LE dioda kod tape/source tastera koja ukazuje da je tape monitoring aktivan. Dodatno, displej prikazuje izabranu funkciju (reprodukcija, snimanje) ali i premotavanje na jednu ili drugu stranu, te još neke funkcionalnosti.\nVertikalni displej je namenjen pik metrima, koji su lepi, pregledni i korisni, ali su mogli da budu bolje rezolucije oko područja 0 dB – rezolucija u opsegu -6 do +6 dB je svega 2 dB. Možete misliti koliko su pik metri pomoću standardnih kretnih kalemova bolje rezolucije.\nKombinacijom transportnih tastera aktiviraju se dodatne funkcije koje nisu primetne na prvi pogled: istovremenim pritiskom na tastere za premotavanje aktivira se pretraživanje numera, postoji opcija otkazivanja snimanja i vraćanja na početnu poziciju (Rec Cancel), premotavanje do nulte pozicije brojača unapred ili unazad itd.\nNo, glavna prednost je potpuna manuelna kalibracija uz pomoć oscilatora 400 Hz i 10 kHz, nezavisno za svaki kanal.\nZbog čega je nezavisna kalibracija kanala bitna?\nAutomatska kalibracija, kakvu su imali mnogi dekovi, može biti dobro ili loše izvedena. Kada je implementirana kako treba, ona je izvanredna. I obrnuto. No, o tome neki drugi put.\nManuelna kalibracija, uz pomoć oscilatora i pik metara, vrlo je solidno rešenje. Neki dekovi: Sony TC-KA6ES, Alpine AL85, Teac Z6000, na primer, podešavaju i ekvilizaciju. Većina dekova sa manuelnom kalibracijom radi ovo na jednostavan način: do referentne pozicije je dovoljno dovesti prvo potenciometar za osetljivost (level) a zatim i ovaj za bias. Postignute vrednosti su prikazane na displeju: levi kanal za osetljivost, desni za bias. Kada postignu jednake vrednosti, dek ima isti odziv na niskim i visokim frekvencama (npr. 400 Hz i 10 kHz). I to je to. Levi kanal se najčešće koristi za niske tonove pri kalibraciji jer je on bliže ivici trake i veća je šansa da će se tu pre pojaviti drop out-i usled starenja trake, habanja itd., dek se desni kanal, bliži sredini trake, koristi za bias.\nOvakav sistem, nažalost, ima svojih mana: u slučaju novog, dobro podešenog deka i kvalitetne nove kasete sistem radi odlično. Međutim, danas imamo neotpakovane kasete stare po 20 i više godina, zatim kasete koje su se koristile više puta i prolazile kroz razne dekove upitnog održavanja, a i glave imaju određeni stepen istrošenosti. Sve to utiče na kvalitet kalibracije koji može dati pogrešne rezultate u krajnjoj instanci.\nPodešavanje osetljivosti i biasa za svaki kanal nezavisno u mnogome smanjuje ovaj problem boljim prilagođavanjem svakog kanala. Čak i ako je glava deka u savršenom stanju, a kaseta nova, može doći do znatnih razlika u podešavanju osetljivosti/biasa na levom i desnom kanalu usled nesavršenosti mehanizma same kasete.\nZa dek cenovne kategorije 500 EUR Kenwood KX-1100HX ima sve što je potrebno. Inženjeri su predložili lepa rešenja, a menadžment nije osakatio ove funkcije deka. Moram napomenuti da ne koristim redukciju šuma, tako da Dolby sistem nisam testirao.\nNa sistemima niže i srednje rezolucije KX1100HX će se pokazati odlično: reprodukcija njegovih snimaka je čista i vrlo stabilna, kalibracija se odradi brzo i lako. Dinamika je solidna, kao i detaljnost, dok je bas sasvim dobar. Generalno, ovo je dek koji zadovoljava sve standarde više klase. No, u poređenju sa skupljim uređajima (Nakamichi dekovima, NAD-om 6300 ili, pogledajte kraj testa Pioneer-a CT95, Nakamichi Dragona i Tandberg-a TCD3014A) Kenwood otkriva svoje mane i na boljem sistemu se jasno primećuje određeni nivo kompresije na gornjem ekstremu, specifičan za neke dekove koji koriste HX Pro, te se generalno dobija blago veštački prizvuk kompletnog muzičkog doživljaja. Glas nema tu prirodnost koju treba da ima, a detalji u celini nisu kao na najboljim primercima.\nMožda sam prestrog prema ovom deku, ali prema mom sećanju Kenwood KX9010 zvuči bolje u stok varijanti. Oba se mogu modifikovati, no ne znam da li ću se time baviti u slučaju KX1100HX. Za novac koji se tražio kada je dek bio nov, a i ovaj koji se traži danas na lokalnom tržištu Kenwood KX1100HX predstavlja solidan izbor: jednostavnost upotrebe, dobar kvalitet izrade, odličan transport i mogućnost održavanja, čine solidnu investiciju za nekoga ko se (još uvek bavi kasetama), ali mislim da se mogu pronaći drugi, manje poznati, dekovi, koji će dati više muzičkog užitka slušaocu.


Vježba efikasnija od hiljadu trbušnjaka! Rezultati su brzo vidljivi! – Aura\nVježba efikasnija od hiljadu trbušnjaka! Rezultati su brzo vidljivi!


Šifra artikla: 760687-51551-SIYAH-51551-BLACK-\nKataloška šifra: 0K1UB10120\nŠifra proizvođača: 760687\nOpis: Crne, kožne, duboke cipele na vezivanje. Rajsferšlus s unutrašnje strane za lakše obuvanje. Ukrasni štepovi sa bočnih strana i u predelu prstiju. Đon sa prošivenim rubovima. Model koji nikada ne izlazi iz mode. Svakoj odevnoj kombinaciji će dati rock trendy look.


PUNA PLATA policajcima koji ne rade zbog korone\n29/04/2020 | 15:51\nPripadnici MUP-a, koji privremeno odsustvuju sa posla usled zaraženosti koronavirusom ili zbog naloženih mera izolacije ili samoizolacije primaće punu platu.\nZa njih će važiti sve beneficije koje inače imaju.\nOvo je predviđeno Aneksom Posebnog kolektivnog ugovora za policijske službenike koji su danas potpisali ministar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović i predsedavajući Predsedništva Nezavisnog sindikata policije Velimir Lukić\n„Ministarstvo unutrašnjih poslova je i na ovaj način pokazalo da brine o svojim pripadnicima, koji zbog koronavirusa moraju da odsustvuju sa posla”, navedeno je u saopštenju koje je dostavljeno medijima, prenosi Dnevnik.\nmup/nebojša stefanović/plata/policajci/velimir lukić


Razočaran je zbog malog penisa, a ono što mu se desi nakon odnosa nateralo ga je da potraži pomoć! - alo.rs\nNEUTEŠAN Razočaran je zbog malog penisa, a ono što mu se desi nakon odnosa nateralo ga je da potraži pomoć!\nAUTOR: RepublikaAlo/N.S. DATUM I VREME: 12.12.2018. 16:28\n- Bojim se da je to zato što imam mali penis, ali i zato što ne mogu da izdržim celu noć. Kada prvi put završim, izgubim erekciju. Već mesec dana viđam se s divnom devojkom i ona je sada predložila da odemo negde zajedno za vikend. Brinem se jer znam da će se razočarati kada me vidi golog - rekao je očajan mladić.\nISPOVEST STUDENTKINJE (19) "Mislila sam da mi škripe instalacije, a onda sam u poštanskom sandučetu našla CRTEŽ. Sve mi je bilo jasno!"\n- Jednostavno prestani da brineš. Možeš biti izvrstan ljubavnik nezavisno od veličine svog penisa. Normalno je da muškarac izgubi erekciju nakon ejakulacije, jer svakome treba to razdoblje oporavka pre nego što ponovo bude u stanju da ima seks - zaključuje stručnjak.\nPa jes' vala kad bi Vam devojka još rekla da je mali više ni ona prva erekcija ne bi bila erekcija.


Preminuo Jovo Kapičić | Tacno.net\nAutor 👤tačno.net 9.12.2013. u 20:33\nAleksandar Ilić: Misija umetnosti u vremenu otuđenosti i vladavine Zlatnog teleta\nBeograd — Nekadašnji general Udbe i narodni heroj Jugoslavije Jovo Kapičić preminuo je u 95. godini života.\nKapičić je bio učesnik Narodnooslobodilačke borbe, društveno-politički radnik i ambasador SFRJ u Mađarskoj i Švedskoj.\nRođen je 2. septembra 1919. godine u gradu Gaeti, u Italija, gde je tada bila velika baza izbegle crnogorske kraljevske vojske nakon Božićne pobune 1919. godine, protiv dinastije Karađorđević.\nPočetkom 2010. godine Jovo Kapičić je ponovo dospeo u žižu javnosti povodom objavljivanja knjige “Goli otoci Jova Kapičića”, autorke Tamare Nikčević. Knjiga se sastoji od serije intervjua sa Kapičićem o Golom otoku i drugim kontroverznim temama jugoslovenske prošlosti. U ovoj knjizi Kapičić negira da je na Golom otoku bilo maltretiranja i ubistava zatvorenika, što je izazvalo burne reakcije javnosti.\nOn priznaje da je tamo bilo nevinih ljudi, ali napominje da su za to krivi sudski i drugi državni organi, a ne uprava zatvora: „Bilo je hapšenja bez kontrole. Čak trećina je bila nevino optužena. Država duguje izvinjenje tim ljdima”. Kapičić je ostao pri stavu da je Goli otok bio neophodan, u senci očekivane sovjetske invazije na Jugoslaviju.\nJovov otac Milo diplomirao je teologiju i bio je profesor bogoslovije, a 1918. crnogorski komita i član Crnogorske federalističke stranke. Pored Jova imao je još dvojicu sinova – Pavla i Vlada i kćerku Anku.\nVeoma mlad se uključio u omladinski revolucionarni pokret. Kao petnaestogodišak primljen je u članstvo SKOJ-a, 1934. godine, a dve godine kasnije i u članstvo Komunističke partije Jugoslavije.\nAprila 1941. godine, posle kapitulacije Kraljevine Jugoslavije, po zadatku Partije, upućen je u Crnu Goru gde, jula 1941. godine, postaje član Okružnog komiteta KPJ za Cetinje.\nKao član Okružnog komiteta, aktivno je radio na organizovanju prikupljanja oružja, formiranju gerilskih grupa, jačanju organizacije KPJ i opštim pripremama za ustanak.\nKao jedan od organizatora Trinaestojulskog ustanka u cetinjskom kraju, i član Okružnog komiteta KPJ, imao je vidnog uspeha u dizanju i razvoju ustanka, kao i u njegovom ponovnom oživljavanju krajem leta i u jesen 1941. godine.\nKada je, 21. decembra 1941. godine u Rudom, formirana Prva proleterska NOU brigada, u njen sastav je ušao i Lovćenski bataljon. Jovo je sve do oktobra 1942. ostao je u Prvoj proleterskoj, u kojoj se kao politički komesar više puta istakao: u Igmanskom maršu najpre je pomagao u nošenju oružja, a onda je na leđima nosio svoje iznemogle i promrzle drugove; a februara 1942, zajedno sa komandantom bataljona Perom Ćetkovićem, prešao je hladnu i brzu reku Neretvu.\nU Srbiji je tokom 2009-2010 vođena velika državna potraga za grobom Draže Mihailovića. Jovo Kapičić je tada izjavio: “I da znam, ne bih rekao gde je Draža”, da se od njega ne bi pravio kult ličnosti“. Nakon njegovih priča u javnosti o ubistvima četnika i nemačkih ratnih zarobljenika, u Srbiji se oglasilo čak i Tužilaštvo za ratne zločine, koje je reklo da će proveriti navode i da se niko ne može nekažnjeno hvaliti zločinima.\nU borbi na Durmitoru, 3. juna 1942. godine, među prvima je upao među nekoliko stotina četnika, što je izazvalo paniku u njihovim redovima i bataljonu omogućilo da bez gubitaka izvrši zadatak.\nZa ovaj podvig pohvaljen je od Vrhovnog komandanta NOV i POJ Josipa Broza Tita. Bio je među bombašima u borbama za Konjic i Livno, a oktobra 1942. godine postavljen je za zamenika političkog komesara Druge dalmatinske udarne brigade. Godinu kasnije postao je politički komesar Treće udarne divizije, a krajem 1944. godine i komesar Dvanaestog vojvođanskog korpusa NOVJ.\nPosle oslobođenja zemlje obavljao je visoke dužnosti u resoru ministarstva unutrašnjih i inostranih poslova.\nKao general UDBE, iz Višegrada je koordinirao hvatanje Draže Mihailovića, a potom je bio upućen u Crnu Goru, gde je kao ministar unutrašnjih poslova, rešio pitanje oko 650 tadašnjih odmetnika.\nBio je prvi ministar unutrašnjih poslova NR Crne Gore, pomoćnik ministra unutrašnjih poslova FNRJ, ambasador u Mađarskoj i Švedskoj.\nPrema raznim svedočanstvima, njegova uloga u ovom periodu je izrazito negativna:„Jovo Kapičić, tadašnji pomoćnik Aleksandra Rankovića, bio je zadužen za Goli otok. Ne samo za Goli otok, već i za ostale logore kojih je bilo sedam-osam. Jovo Kapičić je bio toliko moćan da su od njega drhtali svi upravnici. Od njega je zavisila sudbina ljudi. Mogao je da kazni, smijeni, pa čak i da pošalje na Goli otok ili naredi nečije linčovanje kako bi zaplašio ostale. O njemu se može govoriti kao o glavnom zlikovcu-izvršiocu Titovih i Rankovićevih zamisli“, napisao je Vlado Dapčević, bivši logoraš.\nU vreme raspada Jugoslavije, početkom devedesetih, Kapičić se protivio Miloševićevoj “nacifašističkoj” politici i podređenoj ulozi Crne Gore u odnosu na Srbiju.\n„Zahvaljujući srpskom nacionalizmu i Slobodanu Miloševiću, Jugoslavija se raspala u krvi i zločinima”, rekao je Kapićić.\nU decembru 2011. su ga na ulici u Beogradu fizički napali i ozledili nepoznati počinioci.\nJovov sin Dragan, je poznati košarkaš, a unuk Stefan, glumac.\nTagovi: herojJovo Kapičić


Beška: Završena druga faza izgradnje kanalizacije - Gradjevinarstvo.rs\nBeška: Završena druga faza izgradnje kanalizacije\n20.08.2015. | Opština Inđija\nDruga faza radova na izgradnji kanalizacije u Beški je završena i pre desetak dana je obavljen tehnički prijem. Prema rečima nadležnih iz „Direkcije za izgradnju“ opštine Inđija, ishodovana je upotrebna dozvola koja će biti uručena JKP „Vodovod i kanaiizacija“.\nPodsećanja radi, u Beški je urađena prva faza radova na izgradnji fekalne kanalizacije koja je obuhvatala sam centar sela. Završetkom kolektora, centralne ulice u tom selu se vezuju na regionalni kanalizacioni sistem, Inđija-Stara Pazova. Preko crpne stanice prepumpavanje će se vršiti do pozicije gde je završena fekalna kanalizacija, kod „Grundfosa“ i IT parka.\nDruga faza podrazumevala je deo poveznog cevovoda od Beške do severoistočne industrijske zone u Inđiji.\nSledeća, treća faza radova na izgradnji fekalne kanalizacije će se raditi naredne godine. Reč je o radovima koji podrazumevaju samo naselje Beška osim centralnih ulica, koja su urađene u prvoj fazi. Neophodna finansijska sredstva će biti obezbeđena od viših nivoa vlasti odnosno Pokrajine ili Republike.\nTo je poslednja faza radova i nakon završetka, Beška bi bila kompletno priključena na kanalizaciju. Nakon toga, radovi na izgradnji kanalizacije vršiće se u ostalim selima opštine Inđija.\nSKUPŠTINA OPŠTINE INĐIJA, SRB\n022 561 322\nDIREKCIJA ZA IZGRADNJU OPŠTINE INĐIJA INĐIJA, SRB\n022 2150 015\nPostavljanje vodovodnih i kanalizacionih instalacija i sanitarne opreme\nDo kraja godine u Beogradu kreću sa realizaci...\nGlavni gradski urbanista Marko Stojčić izjavio je da se u Beogradu završava niz značajnih infrastrukturnih projekata i najavio do kraja godine početak izgradnje metroa, novom savskog mo...


WRC 2021, Safari rally Kenya – Karavan razvaljen a jednu žirafu zapanjio Tijeri Nojvil | Moj Svet Brzine - Djordje Djenic\nNaslovna » Auto sport » Reli » WRC 2021, Safari rally Kenya – Karavan razvaljen a jednu žirafu zapanjio Tijeri Nojvil\n25. јун, 2021.\nWRC, ili Svetski reli šampionat je zaista jedno fascinantno takmičenje koje kao najjači magnet privlači ogroman broj navijača, medjutim odlazak ove serije u Afriku, posle 19 godina pauze, po mnogima je čudno i neshavtljivo. Pored jednog relija Monte Karlo, pored Finske, Švedske, Korzike, Sardinije, Portugala ili Nemačke afričko prostranstvo sa podlogom od sitnog peska, sa milijardama kamenja, rupa i prevoja, predstavlja baš preterano mučenje za najbolje majstore relija. Svi su u Keniji startovali sa čak 4 minuta razmaka medjusobno, kako bi izbegli guste oblake prašine, ali, ni to nije uvek pomagalo.\nVeć posle prvih 7 od ukupno 18 predvidjenih brzinaca najbolji automobili sveta nisu mogli da prežive enormno veliku jurnjavu u okolini Najrobija, pa je bilo preterano mnogo probušenih pneumatika, otkinutih točkova, polomljenih prednjih i zadnjih trapova, odvaljenih amortizera, ulubljenih karoserija i tome slično…Svaki od eks vozača iz „Top 10“ je imao potpuno uništenu gumu, koja je u cilju bila sasvim iseckana i pretvorena u „froncle“.\nPublike je bilo u blizini naseljenih mesta a na udaljenim distancama navijači su bili stari žitelji tog dela sveta – divlje i ovog vikenda prilično iznenadjene životinje. Uplašeno su osluškivale baš jaku riku moćnih turbo mašina a jedna žirafa, koja inače zna kako juri jedan gepard, bila je prilično zabezeknuta brzinom kojom je pokraj nje proleteo Belgijanac Tijeri Nojvil, u svom „hjundaiu“ od 380 KS, ….i trenutni vodeći na Safariju 2021.\nDakar reli ima svoj imidž i karakter utrkivanja van puteva, ali, čini se da WRC ipak nije za takve predele. Ali, neki interesi su sasvim sigurno u opciji, pa je armija navijača ovog puta bila prinudjena da sve posmatra putem internet portala i video zapisa.\nValja naglasiti da je Kenija velika zemlja. Ima preko 44 miliona stanovnika a najveći grad Najrobi okuplja oko 3 miliona žitelja. Što se tiče lude Korone, Kenija je područje koje je beležilo najblaže brojke. Zaraženo je 181.230 osoba ( u Srbiji koja je više nego upola manja inficirano 716.096 ljudi ) a u Keniji je od Kovida preminulo 3538 osoba ( u Srbiji 7019 ). Razlika je zaista drastična…\nNaravno treba znati i sledeće, ono što se može pronaći u najosnovnijim informacijama o Keniji…\nKenija – država istočne Afrike… Zemlja koja spaja prirodne lepote savana, zapanjujućih plaža, svetski poznatih nacionalnih parkova i snežnih planina Kenija i Kilimadžaro. Safari tura u Masai Mari pruža jedinstvenu priliku da se približite zebrama, gnuima, lavovima i ostalim divljim životinjama. Zabeležite svojim telefonima i fotoaparatima ovaj fantastičan prizor koji ćete pamtiti do kraja života. Milioni ljudi svake godine posete Keniju kako bi videli beskrajnu savanu i životinje koje je nastanjuju: slonove, lavove, geparde, žirafe, zebre, nosoroge i mnoge druge. Kenijska vlada osnovala je više od 50 rezervata i parkova radi zaštite ovih životinja. Glavni grad Kenije je Najrobi iz kog se pogled pruža ka dve najveće planine ovih predela – Kenije i Kilimadžaro. U Najrobiju probajte fantastičan ukus originlne kenijske kafe koja će vas očarati i uneti energije da nastavite dalje istraživanje ovog jedinstvenog grada. Lokalni specijaliteti će zagolicati vaše nepce i probuditi sva vasa čula. Zeleni nacionalni parkovi i njihovo bogatstvo, neverovatne plaže i plemenska kultura oduzimaju dah, pejzaž Kenije će osvojiti vaše srce. Šarolikost ponude koju ovaj biser Afrike nude će vas očarati i zauvek ostati u vašem sećanju.\n…….Ali vratimi se reliju……Posle prvih 7 ispita najviše sreće imao je 33. godišnji Tijeri Nojvil, iako se i njemu dogodio gumi defekt. Jurio je kroz Keniju i 116 km/h u proseku, odnosno mnogo brže u 6 brzini i sa punim gasom. Ne bismo se usudili reći da je najbolje vozio, bolje od Ožiea, Evansa ili Sorda koji su pretrpeli velika oštećena na trapovima…..već bi realnija ocena bila da je Nojvil za sada imao sreću… Vodi u generalnom plasmanu ispred Katsute i Tanaka…..a veliko je pitanje šta će biti u subotu i nedelju.\nNa cilju ispita broj 7, svetski prvak Sebastien Ožie je rekao :\n„Bila je katastrofa u ovoj fazi. Toliko „fesh-fesha“ ( sitan pesak kao brašno ). Moj hladnjak je potpuno blokiran, imali smo malo pregrevanja“\nO sitnom pesku, takozvanom „fiš-fiš“, često su govorili učesnici Dakar relija. Kada se na takvoj podlozi zaglavite onda je spas jedino u pomoći sa strane i izvlačenju sajlom….Kada već pominjemo Dakar, recimo da je na ispitu 6 teško prevrtanja preživeo jedan od učesnika Dakar maratona, Čeh Martin Prokop.\nReli Safari Kenia 2021 se nastavlja u subotu sa novih 6 brzinskih ispita i potom u nedelju sa 5 brzinaca.\nPoredak posle 7 ispita ( od ukupno 18 ) :\n2 .Katsuta – „tojota“ ……+ 18.8 sek.\n3. Tanak – „hjundai“ —– + 55.8 sek.\n4. Ožie – „tojota“………… + 1.49.45 min.\n5. Grinsmit – „ford“……. + 1.56.1\n6. Formo – „ford“………. + 2.19.1\nSordo, Rovanpera, Evans i O.Solberg bi trebalo da nastave reli, po pravilu RELI 2, i sa velikim zaostatkom.


Prosečna julska neto plata 49.202 RSD | Info | Ekonomija\n20. maj, 12:53\nPlata miruje: "Prosečna" 417€, a većini oko 218€ 12 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nPlata miruje: "Prosečna" 417€, a većini oko 218€\n25.09.2018. / 13:45\nIzvor MONDO/Tanjug 25.09.2018. / 13:45\nProsečna neto plata u Srbiji za jul 2018. godine iznosila 49.202 dinara (oko 417€), medijalna je 38.642 dinara (327,5€), ali većina zaposlenih kući nosi modalnu zaradu - manje od 220 €..\nJulska prosečna zarada bez poreza i doprinosa porasla je za 7,9 odsto nominalno (u dinarima) i za 5,4 procenta realno (kada se oduzme inflacija) u odnosu na isti mesec prošle godine, objavio je Republički zavod za statistiku.\nProsečna bruto plata za jul "težila" je 68.029 dinara, što je na godišnjem nivou rast od 7,4 odsto nominalno i od 4,9 posto realno.\nKumulativni rast bruto zarada u periodu januar-jul 2018. godine, u odnosu na isti period prošle godine, iznosio je 5,8 procenata nominalno, odnosno 3,9 odsto realno, dok su neto zarade u posmatrainh sedam meseci porasle nominalno za 6,2, a realno za 4,3 posto.\nMedijalna neto zarada za jul iznosila je 38.642 dinara (327,5 €), što je vrednost iznosa plate koji je tačno na polovini svih isplaćenih iznosa. Ali ni to nije plata koju prima najveći broj zaposlenih, tzv. modalana plata.\nSkok: Plata nam porasla 50 evra!\nPrema odnosu iznosa koji su prezentovani u februaru, ta prava srednja plata je oko polovine prosečne zarade (52 odsto) ili oko dve trećine (67 odsto) modalne zarade. To bi za jul iznosilo oko 218 €.\nplata prosečna zarada\n25.09.2018. / 21:53\nPlate su 420e, preračunato u dinare 26000😜\n27.09.2018. / 19:43\n25.09.2018. / 14:54\nRealno prosecna plata kad se sve sabere i oduzme je jedva oko 27 600 dinara .


PRIMERA: Uspavanka u Vigu, Betis minimalcem do pobede - Fudbal, Evropske lige\nHotSport»Fudbal»Evropske lige»PRIMERA: Uspavanka u Vigu, Betis minimalcem do pobede\nPRIMERA: Uspavanka u Vigu, Betis minimalcem do pobede\nAleksandar Ilić| 2019-03-10T14:08:55+02:00\t10. mar 2019. 14:08|0 komentara|Hotsport\nU prvoj utakmici nedeljnog programa Primere nije bilo previše uzbuđenja. Gosti su ipak uspeli da odnesu ceo plen iz Viga.\nNadamo se izreka ‘po jutru se dan poznaje’ neće važiti u slučaju Primere. U prvom meču nedeljnog programa u okviru 27. kola Selta je dočekala Betis.\nBetis je tokom celog meča imao kontrolu nad igrom, ali nije uspeo da uradi ništa konkretno sve do 80. minuta kada je Mateo u probio po levoj strani, uspeo da šutira. Golman Selte odlično je reagovao i zaustavio udarac. Ipak, na odbitak je natrčao Hese, a Blanko je bio nemoćan.\nBilbao – Espanjol 1:1 (0:1)\n(Raul Garsija 80 – Fereira 9)\n(Inui 58 – Kardona 71)\n(Mata 50,77 – Galego)\nTAGOVI: primera, Selta Vigo, Real Betis


DF traži odobrenje za protest u nedelju - Sputnjik Srbija\n21:39 04 Jul 2020\nDF traži odobrenje za protest u nedelju\n11:09 11.11.2015 Preuzmite kraći link\nOpozicioni Demokratski front (DF) predao je Ministarstvu unutrašnjih poslova Crne Gore zahtev za odobravanje protesta koji bi trebalo da bude održan u nedelju, 15. novembra.\nU zahtevu, koji su potpisali funkcioneri DF–a Andrija Mandić, Nebojša Medojević, Milan Knežević, kao i rukovodilac protesta Milutin Đukanović, traži se dozvola za održavanje protesta u trajanju od 18 časova do 21 čas, pišu podgorički mediji.\n© Foto : Sajt Vlade Crne Gore\nNovi protest DF-a 15. novembra u Podgorici\nDnevni list „Dan“ je objavio da će odgovor nadležnih na prijavu skupa biti poznat do petka u ponoć, kada ističe zakonski rok.\nProtestna šetnja, kako se navodi u zahtevu, počela bi na Trgu Republike, a završila bi se kod spomenika kralja Nikole ispred zgrade Skupštine, uz pravljenje živog prstena oko nekih institucija države.\nDF već duže vreme održava antivladine proteste u Podgorici i drugim mestima Crne Gore.\nNa poslednjem protestu u crnogorskom glavnom gradu došlo je do sukoba učesnika protesta i pripadnika policije. Tom prilikom priveden je određen broj demonstranata, a bilo je i povređenih na obe strane.\ndozvola, protest, Demokratski front, Podgorica, Crna Gora


Konačna procjena postupanja bezbjednosnih službi trebalo bi da bude sačinjena i na osnovu izvještaja UP-a, MUP-a i ANB-a i proslijeđena Birou, Vijeću za nacionalnu bezbjednost i Vladi\n48367 pregleda\t147 reakcija\t29 komentar(a)\nZoran Brđanin i Dragan Ivanović, Foto: BORIS PEJOVIC\nPoslanik i član Odbora za bezbjednost i odbranu Dragan Ivanović (SNP) vodiće Komisiju za analizu rezultata operativnog usklađivanja organa obavještajno-bezbjednosnog sektora u vezi događaja na Cetinju.\nOn je potvrdio Vijestima da ga je Vlada formalno imenovala na to mjesto. Premijer Zdravko Krivokapić je na prethodnom sastanku sa vladajućom koalicijom predložio Ivanoviću da bude u Komisiji, u kojoj su i direktori Agencije za nacionalnu bezbjednost (ANB), Uprave policije (UP), Ministarstva odbrane (MUP) i savjetnik vicepremijera.\nKomisija bi krajem sljedeće sedmice trebalo da završi izvještaj o postupanju bezbjednosnih službi uoči i tokom ustoličenja mitropolita MCP Joanikija 4. i 5. septembra, a nakon političkog osporavanja povjerenja ministru unutrašnjih poslova i direktoru policije. Komisija je formirana pri Birou za operativnu koordinaciju bezbjednosnih službi (BOK), kojim rukovodi potpredsjednik Vlade Dritan Abazović.\nKomisija bi konačnu procjenu postupanja bezbjednosnih službi i njihovih starješina trebalo da sačini na osnovu izvještaja UP-a, MUP-a i ANB-a u vezi događaja na Cetinju, saznaju Vijesti. Finalni izvještaj sa zaključcima biće zatim proslijeđen Birou, Vijeću za nacionalnu bezbjednost i Vladi.\nDragan Ivanović rekao je Vijestima da će raditi na “sačinjavanju objektivnog izvještaja”.\nKomisija je formirana nakon što je premijer otvorio pitanje povjerenja ministru Sergeju Sekuloviću i direktora UP-a Zoranu Brđaninu, čiju je smjenu planirao neposredno nakon ustoličenja nezadovoljan navodnim oklijevanjem u izdavanju direktiva policije. Sekulović je potvrdio u intervjuu Vijestima da je premijer tražio njegovu i ostavku Brđanina.\nU slučaju da budu smijenjeni, Abazović je najavio da će uskratiti povjerenje Vladi, navodeći da stoji iza Sekulovića i Brđanina jer su sačuvali ustavni poredak.\nDragan IvanovićSNPCetinjebezbjednostVlada Crne GoreANBMUPUprava policijeMinistarstvo unutrašnjih poslovaAgencija za nacionalnu bezbjednostSocijalistička narodna partijaBiro za operativnu koordinaciju bezbjednosnih službi\n16.10. 15:31 h\t205\t77911\t15\n16.10. 08:40 h\t128\t61383\n16.10. 07:15 h\t131\t56127\n16.10. 15:44 h\t41\t46204\n16.10. 07:30 h\t94\t39085


Hoće li mobiteli postati ‘uređaji za sve’? | Mobilni telefoni News | Al Jazeera\nVećini korisnika su mobiteli postali zamjena za fotoaparate (EPA)\nHtjeli mi to priznati ili ne, u neku ruku smo postali robovi mobilnih telefona, a kako se oni svakodnevno razvijaju, postoji mogućnost da će iz upotrebe izbaciti druge elektronske uređaje i da će postati “centar” našeg svijeta. Walkmani, iPodi i drugi prenosni uređaji za slušanje muzike to mogu potvrditi. Zašto nositi nekoliko uređaja, kada jedan može obaviti svaki zadatak?\nNedavno predstavljanje novih premijum modela južnokorejskog Samsunga je ponovno pokrenulo pitanje da li će mobiteli iz posla “istisnuti” aparate koje profesionalni fotografi i snimatelji koriste. Jer, ako Galaxy S20 Ultra ima prednju, “selfie”, kameru od 40 megapiksela, što je više nego što neki profesionalni fotoaparati imaju, postoji li uopće potreba za posebnim uređajem za fotografiranje?\n“Meni olakšava rad jer se često desi da klijenti moraju imati neke fotografije odmah, kako se neko dešavanje odvija. Iako novi aparati imaju i Wi-Fi i Bluetooth pa fotografije mogu automatski da se prebacuju na telefon, ponekad baš traže dobru fotografiju telefonom za objavu na socijalnim mrežama”, kaže stručnjakinja iz Sarajeva.\n“Ja lično volim fotografisati telefonom i više ne nosim aparat sa sobom nigdje, samo ‘na posao'”, dodaje.\nNaravno, različite su potrebe profesionalaca i amatera, ljubitelja fotografije, pogotovo kada se uzme u obzir da je cifra od stotinu megapiksela na telefonima probijena, da često uređaji imaju dvije, tri, pa i četiri kamere (a pitanje je kako će to izgledati za nekoliko godina), gdje svaka ima posebno “zaduženje”, odnosno namjenu pri slikanju širokih uglova, ili fizičkog zumiranja…\n“Uz eksterne objektive koji se mogu kupiti i nakačiti na telefon i preko raznih fotografskih aplikacija, sa telefonima se mogu napraviti mala umjetnička djela”, govori autorica projekta People of Sarajevo i dodaje da je ona prvi pametni telefon kupila zbog jedne fotografske aplikacije koju još koristi.\n“Čak 80 posto poseta koje web sajtovi ostvare se vrši putem mobilnog telefona. Naše potrebe već sada poprilično završavamo koristeći mobilni telefon. Tastature za telefon i USB-C port su već dokaz da mobilni može biti računar, ako uređaje priključimo na isti”, kaže stručnjak iz Srbije.\nMlađe generacije bez problema provedu sate gledajući videoklipove ili filmove na svojim telefonima, što je Netflix vrlo dobro iskoristio, muzika se gotovo isključivo sluša pomoću telefona, a vrijeme provedeno u javnom prevozu na putu od kuće ka školi/fakultetu/poslu se često “ubija” igranjem mobilnih igara – na mobilnim telefonima.\nIako će se rijetki usuditi da sa sigurnošću kažu da će mobiteli u potpunosti zamijeniti gotovo sve elektronske uređaje, svakodnevni razvoj mobilne tehnologije ukazuje da će ovi uređaji većini ipak biti dovoljni kao jedina “igračka” koju koriste.\nU svijetu se svake godine povećava potražnja za korištenim pametnim telefonima.


Početna Istorija UKS\nAsocijacija proizvođača, uvoznika i trgovaca školskog i kancelarijskog pribora, osnovana je 1994. godine, kao Udruženje knjižara Jugoslavije. Ideja za organizovanim delovanjem, javila se na neformalnim skupovima - prijateljskim i poslovnim druženjima, koji su potom prerasli u Susrete knjižara. Ova manifestacija, višestruko korisna za rad Udruženja, priređuje se dva puta godišnje (u proleće i jesen), u raznim turistički atraktivnim mestima u Srbiji (Vrnjačka Banja, Zlatibor, Tara ...).\nUdruženje knjižara Jugoslavije 2003. godine menja ime u Udruženje knjižara Srbije i Crne Gore, da bi nakon razdruživanja dvaju republika 2006. godine, preimenovano u Udruženje knjizara Srbije, kako se i danas zove.\nRad udruženja, od samog početka, javan je i izuzetno konstruktivan. Organizovani su knjižarski sajmovi i susreti, zajednički se nastupalo pred institucijama na najvišim instancama (Privredna komora Srbije, Ministarstvo finansija...) radi ostvarivanja brojnih olakšica u poslovanju, proslavljala esnafska slava Sveti Ćirilo i Metodije... Od 2000. godine, Udruženje knjižara prati časopis "Knjižar", kojeg izdaje "Printex" iz Valjeva.


Alanja u maju- više od letovanja! | Blogana\nMay 8, 2020 July 17, 2020\nAlanja je jedno od onih mesta, na koje bih se uvek rado vratila. Ima čarobne mirise, dugačke plaže i gostoljubljiv narod!Kako izgleda Alanja u maju?\nAlanja u maju je posebno lepo. Za one koji ne vole pune plaže i gužvu, ovo je idealan period. U putovanju na Kos, o kom sam vam pisala, imala sam prilike da provedem jedan dan na izletu u Bodrum. Taj jugozapadni deo Turske se dosta razlikuje u odnosu na ovaj deo, vilajet Antalije. Antalijski deo je otvoreniji, a domaćini nekako neposredniji, nego jugozapadni deo, provincija Mugla.\nKako sam se provela na Kosu, čitajte ovde!\nDalje, razlike se mogu primetiti od samog izgleda hotela, gostoprimivosti, uređenosti, uslužnosti, ljubaznosti, uređenosti plaža – kao da govorimo o dve različite države.\nUkoliko niste znali, Alanja je mesto koje je Marko Antonije, Kleopatri poklonio kao svadbeni poklon. Upravo u Alanji, njih dvoje su proveli ceo jedan mesec, računajući da je to upravo njihov medeni mesec.\nDo Alanje stižete direktnim čarter letom iz Beograda do Antalije gde presedate. Dalji nastavak puta je autobusom, u vožnji od oko dva sata.\nAlanja u maju pruža čisto more, duži dan i mirno vreme. Odvojite deset dana za vaše letovanje u ovom delu Turske. More je bilo idealno za kupanje, kao i temperatura mora.\nAlanja u maju! Vaš prvi dan!\nKako treba da izgleda vaš prvi dan? Naravno, pravac u more, šta ima da se čeka! Međutim, ako ste u Turskoj, a niste posetili hamam, kao da niste ni bili u Turskoj.\nKada letujete u turskom letovalištu, prva stvar koju treba da posetite jeste hamam.\nA zašto baš prvi dan? Ukoliko hamam ostavite za poslednji dan, sva bakarna boja koju ste dobili, “ostrugaće se” u hamamu. Moja preporuka za Alanju jeste hamam Mimoza u samom centru grada.\nMnogi hoteli u svom sadržaju imaju i hamam, pa uslugu možete da iskoristite i u samom hotelu. Nakon tretmana u turskom kupatilu, u kom ćete provesti više od sat vremena, koža na dodir je mekana poput bebine, a koža čista bez mrtvih ćelija.\nAlanja ima u svojoj hotelskoj ponudi najrazličitije moguće hotele. Od onih sa dve zvezdice, pa do onih lux sa pet zvezdica. Ono što je karakteristično u njihovoj ponudi, odnosi se na usluge pansiona. Dok ste u Grčkoj navikli da hoteli nude ND ili eventualno PP, u Alanji je PP normalan, dok se ALL usluga preporučuje,kao najbolja, što smo i mi vrlo rado prihvatili.\nKako se hraniti na putu? O tome sam pisala u ovom tekstu!\nUkoliko volite luksuz, onda slobodno birajte hotele sa četiri i pet zvezdica, dok će i oni sa tri zvezdice zadovoljiti najzahtevnije turiste. Većina hotela poseduje bazen, leželjke, gde vam je omogućen odmor u toku celog dana.\nSobe su velike i protrane i opremljene su TV-om, fenom za kosu, mini barom itd. Ukoliko vam je važan pogled, birajte sobe sa pogledom na more.\nAlanja u maju ima povoljnu klimu, što znači da i početkom sezone, možete da uživate u toplom moru. Većina turista čak dolazi i u oktobru, jer su tada manje gužve, a more čisto i pretoplo.\nJul i avgust su meseci kada bi trebalo da izbegavate Alanju, zbog visokih temperatura i preko 40C.\nNajbolje je da birate jun ili septembar.\nUkoliko ste propustili moj tekst o Tasosu, možete pročitati ovde!\nAlanja poseduje dve glavne plaže i to čuvenu Kleopatrinu plažu i Keikubat plažu. Pored ove dve plaže, tu su i Delmeš, Ulmas i Inčekum plaža. Ono što je svakako prednost,plaže se razlikuju se, pa u zavisnosti od toga da li više volite sitan pesak ili kamen, izaberite i hotel blizu upravo ovih plaža.\nKleopatrina plaža nalazi se u zapadnom delu gradu, kao i Delmeš. Peskovita je plaža, duga je više od 3km, a ulaz se ne naplaćuju. Ovde vam je isto pravilo da ukoliko naručite neko piće na plažnom baru, računajte da su ležaljke i suncobran besplatni.\nAko ste zaboravili šta sam na početku rekla, Marko Antonije je Kleopatri poklonio Alanju, pa upravo iz tog razloga, glavna gradska plaža nosi ime po Kleopatri.\nOva plaža do skoro nije bila toliko popularna među turistima, što je možda prednost samo za one koji znaju za nju, jer nema previše gužve. Plaža je u potpunosti peščana sa ponekim, sitnim kamenom.\nNajveći problem ove prelepe plaže sa tirkiznom bojom mora, jeste činjenica da zbog erozije mora ova plaža polako nestaje.\nKeikubat plaža se nalazi u istočnom delu grada Alanje. Ovo je plaža sa sitnim peskom, sa nekim kamenom, kako na plaži, tako i u vodi.\nUlaz u more je uglavnom peskovit, a ono što može da vas začudi je da bukvalno već nakon korak postaje duboko. Na ovoj plaži isto možete koristiti besplatno suncobran i ležaljke uz neko naručeno piće.\nJa ovu plažu nisam posetila, ali od drugih sam čula da je Inčekum plaža jedna od najboljih plaža koje možete pronaći na turskom primorju. Videla sam fotografije i sa slika mogu se složiti sa tim.\nGlavna karakteristika ove plaže jesu fini, sitni pesak, kao i prozirno čista i plitka voda.\nDa biste se lakše snašli i organizovali u Alanji, jednostavna je podela grada na tri dela. Centar grada Alanje koji je prepun barova, diskoteka, radnji, hamama, restorana, zlatara, jednostavno svega. Zapadno, nalazi se Kleopatrina plaža, dok u istočnom delu Alanje nalazi se Keikubat oblast. Tako vam je onda jednostavno da se snađete po Alanji.\nKeikubat ima veliki broj hotela, a obzirom da je dugačka plaža u pitanju, centar grada vam može izgledati i za neke možda jeste daleko. Izašli biste uveče da prošetate, ili da posetite hamam, ili da vidite Kleopatrinu plažu, šta god.\nZa one koji nisu ljubitelji šetnje, najbolji način da stignete do centra jeste uz pomoć dolmoša koji voze na svakih deset minuta.\nAlanja – iskustva o kupovini\nAko je Istanbul grad u kom možete naći kvalitetan pamuk, kožu, svilu i sve ostalo što vam padne na pamet, a da bude povoljno, onda znajte da je i Alanja isti takav grad. S tim, što naravno Alanja ne može da se poredi sa Istanbulom u raznovrsnoj ponudi. Ukoliko želite, sa svog letovanja možete da se vratite sa nekim komadom kožne jakne ili tašne, ali uvek budite obazrivi. Ono što sam ja u Turskoj naučila jeste cenkanje.\nUkoliko se ne cenkate za neku robu, Turci će to shvatiti kao uvredu – bez cenkanja nema dobre trgovine. Zato se opustite, budite uporni i skidajte cenu što više možete.\nAlanja u maju, a isto tako i tokom cele sezone, nudi niz atrkacija koje sebi možete priuštiti. Ukoliko ste ljubitelj, to su na prvom mestu sportovi na vodi i izleti u okolna mesta. Najposećenija mesta su:\nKažu da je ova pećina dobra za astmatičare, jer je veoma vlažna. Osim što je glavna atrakcija, ima kao što vidite niz zdravstvenih prednosti.\nOva kuća bila je rezidencija Ataturka(poznati političar koji je ujedinio Turske u jednu naciju) kada je bio u poseti Alanji.\nOva kuća je danas muzej, koji je otvoren za sve posetioce.\nCrvena kula je sigurno glavna atrakcija grada Alanje. Bilo gde da ste smešteni, možete je videti sa hotelske terase.\nCrvena kula je prepuna stepenika, tako da je neophodna dobra fizička spremnost da izdržite do samog vrha.\nOvaj zamak se nalazi u okolini Alanje, ali možete vrlo lako stići kolima. Parking se nalazi u podnožju, a onda stepenicama krenite lagano ka vrhu.\nPogled koji se pruža sa ovog zamka, neverovatan je i vredan svakog vašeg truda – svake kapi znoji i koraka na stepenicama.\nOva tvrđava se nalazi van grada, ali možete je posetiti kolima. Pogled je ono što krasi sve tvrđave. Zato ih vredi i posetiti.\nUkoliko i dalje razmišljate da li je Alanja u maju pravi izbor, ja bih rekla da svakako jeste. Nemojte više razmišljati i priuštite sebi odmor kakav do sada niste imali. Alanja u maju je vaše proleće na moru. Uživajte!\nTagged alanja, turska


Srpsko nasleđe u inostranstvu - Page 5 - SkyscraperCity\nMarch 31st, 2009, 09:31 PM #81\nDobar zakljucak.Doduse pitanje ima li iceg vise od samih crkava.\nApril 1st, 2009, 06:35 AM #82\nPar mojih slika sa ceremonije otkrivanja spomenika Nikoli Tesli na kanadskoj strani Nijagarinih vodopada...\nSpomenik na americkoj strani vodopada odavno postoji...\n...ipak mislim da je nas lepsi\nApril 1st, 2009, 01:49 PM #83\nGledao sam tu Ceremoniju na TV'u, davali su na RTS!\nSrpska Skola u Grayslake, SAD\nApril 1st, 2009, 01:59 PM #84\nSrpsko Groblje/Memorial Srpskim Palim Borcima u Solunu (Grcka)\nApril 1st, 2009, 04:39 PM #85\nRodna kuca Dositeja Obradovica u Cakovu ( Ciacova), Rumunija\nApril 1st, 2009, 05:05 PM #86\nSrpska pravoslavna crkva u Fenju ( Foeni), Rumunija\nu Deti, Rumunija\nLast edited by Rascian; April 1st, 2009 at 05:21 PM.\nApril 1st, 2009, 05:16 PM #87\nu Konaku, Rumunija\nHahaha, Konak je selo u opstini Secanj, Srednjebanatski okrug!\nApril 1st, 2009, 05:21 PM #88\nsad sam provalio nasao sam ga na stranici na rumunskom pa po automatizmu ..\nApril 1st, 2009, 06:22 PM #89\nNisam znao da je na Nijagarinim identican spoemnik kao ispred ETF-a , jel ima neka pozadina te price?\nApril 1st, 2009, 09:26 PM #90\nПалата "Гопчевић", Трст:\nТекст испод фотке:\nPalazzo Gopcevich is the most important civil building on the Canal Grande. It was built by Giovanni Berlam in 1850 and bears the name of its first owner, who was a dealer of Serb origin.\nТекст о томе из мог романа "Повратак кошаве у Београд":\nПролазећи градом, Јанко се нарочито задржава крај Палате Гопчевић, Palazzo Gopcevich, са четири скулптуре на фасади које представљају хероје из Косовског боја. Палате, некад у власништву Срба из Трста, породице Гопчевић.\nПалата је данас Позоришни музеј "Карло Шмидл"\nА о породици Гопчевић:\nApril 2nd, 2009, 01:42 AM #91\nSrpska banka, Zagreb\nSrpska banka, veliki ekonomski gigant, nastala je u vreme Austrougarske monarhije. NJen istorijat traje duže od jednog veka.\nNekoliko uglednih ljudi, uglavnom članova pravoslavno-crkvenih opština, davne 1895. godine osnovali su Novčani zavod, pod imenom Srpska banka, koja je registrovana kao Deoničarsko društvo u Zagrebu.\nPrvi počasni predsednik banke bio je dr Livije Radivojević, pravi tajni savetnik, nosilac velekrsta reda Franje Josipa. Prvi predsednik Upravnog odbora bio je baron Jovan Živković Fruškogorski, vitez Reda železne krune Drugog reda i Malteškog krsta reda „Svetog Stepana". Članovi Upravnog odbora bili su najugledniji Srbi Austrougarske tog vremena sa prostora Hrvatske i Vojvodine. Među njima poznati Lazar Dunđerski, Lazar Lađević, zet Nikole Tesle, dr Svetislav Šumanović, Stevan Kalember. Biti deoničar ove banke bila je patriotska dužnost svakog iole bogatijeg Srbina.\nPrilikom osnivanja Srpske banke upisan je deoničarski kapital u iznosu od 1.530.000 forinti, a četiri godine kasnije glavnica je pretvorena u iznos od 3.060.000 kruna. Osnovni deoničarski kapital vremenom je rastao, tako je 1919. godine dostigao iznos od 25.500.000 kruna, a tri godine kasnije 162.000.000 kruna je pretvoreno u 40.500.000 dinara. Sa tim kapitalom Srpska banka je ušla u novoosnovanu državu - Kraljevinu Srba, Hrvata i Slovenaca. Kako Šaškijević ističe, jedna deonica ove banke u vreme Kraljevine Jugoslavije vredela je 75 dinara ili 1,5 američkih dolara.\nBanka je imala razgranatu mrežu filijala, kako u Austrougarskoj, tako i u Kraljevini Jugoslaviji. Učestvovala je u osnivanju Podunavske banke u Beogradu, gde je imala udeo od 60 odsto deonica. Taj deo vlasništva je zadržan i posle udruživanja Podunavske banke sa Jadranskom. Time je, pored glavnog sedišta u Zagrebu, imala i filijale, 1914. godine osnovane u Novom Sadu i u Senti iste godine. Filijale u Dubrovniku, Splitu, Kninu, Subotici osnovane su 1921, a godinu kasnije u Sremskoj Mitrovici i Somboru, zatim Pančevu, Velikom Bečkereku i Vršcu.\nStvarni osnivač i duhovni otac Srpske banke bio je Vladimir Matijević, koji je osnovao i dobrotvornu ustanovu „Privrednik". Pošto nije imao svoju decu, preko ove organizacije brinuo je o srpskim siročadima kao svojoj deci. Pored toga, ova banka je imala i penzione fondove za činovnike i poslužitelje banke. Početkom Drugog svetskog rata i raspadom Kraljevine Jugoslavije, Pavelić i ustaški režim Nezavisne Države Hrvatske počeli su pljačku ogromne imovine Srpske banke.\nPo naređenju Pavelića, svi nazivi koja su u osnovi imala nešto srpsko - promenjeni su. Tako je i ova banka 1941. godine postala Trgovinsko-industrijalna banka d.d. Zagreb. Ta izmena je preneta i na podružnice u Bačkoj i Dalmaciji. Samo u Banatu, koji je bio pod Nemcima, nije dozvoljena promena imena.\nApril 2nd, 2009, 02:00 AM #92\nIzuzetno lepa zgrada\nApril 3rd, 2009, 04:53 PM #93\nDela ruskog vajara Jevgenija Vucetica...\nVolgograd (bivsi Staljingrad)\nVise o njemu procitajte na engleskim i ruskim stranicama Wikipedije:\nApril 3rd, 2009, 05:41 PM #94\nAaa, lik je majstor!\nInace ovo cudo je visoko 102m do vrha maca :O :O\nZamislite ovolikog Pobednika na kalemegdanu\nGradi se novi manastir....u pustinji Arizone\nCrkva ima svoj sajt:\nApril 10th, 2009, 12:52 AM #96\nApril 22nd, 2009, 01:04 PM #97\nJune 16th, 2009, 03:03 AM #98\na sta je sa paviljonom kraljevine jugoslavije u veneciji?jel ima neko te slike?\nAugust 23rd, 2009, 12:00 PM #99\nSrpska pravoslavna crkva Sv. Spiridona u Skradinu pored Šibenika, teško oštećena u ratnim razaranjima.\nAugust 23rd, 2009, 01:58 PM #100\nHvala za fotke!Valjda će biti obnovljena.


BIC Steiermärkische Bank und Sparkassen Aktiengesellschaft Filiale Wetzelsdorf, Graz (Austrija) (SWIFT kod).\nNaziv banke: Steiermärkische Bank und Sparkassen Aktiengesellschaft Filiale Wetzelsdorf\nFaks: +43 (0)50100 936029\nBIC Steiermärkische Bank und Sparkassen Aktiengesellschaft Filiale Wetzelsdorf, Graz (Austrija) (SWIFT kod)\nBIC za Steiermärkische Bank und Sparkassen Aktiengesellschaft Filiale Wetzelsdorf u gradu Graz je STSPAT2GXXX. Skraćenica BIC označava 'poslovni identifikacioni kod' (ranije 'bankovni identifikacioni kod'). Ovo je međunarodno standardizovani kod za identifikaciju filijala u platnim transakcijama. Koriste ga kreditne institucije, brokeri i slične kompanije širom sveta i on na jedinstven način identifikuje svakog partnera koji direktno ili indirektno učestvuje u platnim transakcijama. BIC/SWIFT BIC se u platnim transakcijama koristi u kombinaciji sa IBAN-om (= međunarodni broj bankovnog računa), pri čemu BIC identifikuje banku, a IBAN identifikuje relevantni račun koji se tamo nalazi.\nNa primeru fiktivnog broja računa 86419725 i šifre banke 20815, rezultat će biti IBAN sličan ovome: AT99 2081 5864 1972 5. Da bi se poboljšala čitljivost IBAN-a, on se obično deli na blokove od po četiri znaka. IBAN može da sadrži i do 34 znaka, ali je u većini zemalja kraći od toga.\nKao što vidite, IBAN sam po sebi već sadrži šifru koja jedinstveno identifikuje banku o kojoj se radi. Na primer, za banku Steiermärkische Bank und Sparkassen Aktiengesellschaft Filiale Wetzelsdorf, to je 20815. Iz tog razloga BIC, u našem primeru STSPAT2GXXX, nije neophodan za prenose unutar Evrope. Sam IBAN je u ovom slučaju dovoljan. Dodatni detalji u vidu BIC ili SWIFT koda su neophodni samo za prenose u kojima jedna od banaka uključenih u transakciju ima sedište van Evrope, a koja se vrši putem SWIFT sistema.\nSedište banke je Steiermärkische Bank und Sparkassen Aktiengesellschaft Filiale Wetzelsdorf u gradu Graz. Shodno tome, Graz se nalazi u zemlji Austrija. Steiermärkische Bank und Sparkassen Aktiengesellschaft Filiale Wetzelsdorf se može kontaktirati na 050100/36029.