Strane: 1 2 3 4 5 6 ... 39 40 Sledeća\nNapisao Redakcija u kategoriji Plivanje 23 juna, 2022\nOtvoreno masters prvenstvo Srbije 2022 održano je na bazenu (50m) SRC “Košutnjak” prošlog vikenda u Beogradu. Na takmičenju je učestvovalo 17 klubova iz BiH, Mađarske i Srbije sa ukupno 135...Dalje »\nTri medalje za Spartu na takmičenju u Kruševcu\nNapisao Redakcija u kategoriji Plivanje 9 maja, 2022\nProšlog vikenda u Kruševcu je održan ”Šarengradski KUP 2022” na zatvorenom bazenu (50m) SRC “Kruševac”. Na takmičenju je učestvovalo 26 klubova iz Severne Makedonijie, BiH, Crne Gore i Srbije, sa ukupno 320...Dalje »\nAnja Crevar, postavila novi nacionalni rekord u Turskoj\nNapisao Goran Mihajlov u kategoriji Plivanje 19 aprila, 2022\nAnja Crevar učestovala je prošlog vikenda na Otvorenpom prvenstvu Turske, u gradu Jedrane. Ona je na ovom takmičenju učestvovala kao reprezentativac...Dalje »\nDve bronze za veteranku Magdu Đerfi na takmičenju u Mađarskoj\nNapisao Redakcija u kategoriji Plivanje 12 aprila, 2022\nOtvoreno prvenstvo Mađarske za veterane ”VI Dunavski KUP Kečkemet” održano je na unutrašnjem bazenu (50m) u Kečkemetu, Mađarska (09.-10.04.2022.).Na takmičenju je učestvovao 55 klubova iz: Slovačke, Rumunije, Srbije, Austrije i Mađarske sa ukupno 327...Dalje »\nAnja Crevar najuspešnija na međunarodnom takmičenju u Sarajevu\nNapisao Redakcija u kategoriji Plivanje 5 aprila, 2022\nU Sarajevu je proteklog vikenda, 02.-03.04.2022. održan XIX međunarodni plivački miting „Sarajevu s ljubavlju 2022“. Na ovom takmičenju, učestvovalo je 379 plivača iz Slovenije, Bosne i Hercegovine, Crne Gore i...Dalje »\nPet medalja za Spartu na Prolećnom kupu Banata u Kikindi\nProšlog vikenda u Kikindi je održan ”Prolećni KUP Banata 2022” na zatvorenom bazenu (25m) SC “Jezero”. Na takmičenju je učestvovalo 15 klubova iz Srbije sa ukupno 231...Dalje »\nNapisao Redakcija u kategoriji Plivanje 22 marta, 2022\nNa medjunarodnom plivačkom takmičenju u Rijeci Viktorija-Primorje (50m), koje se održalo 19-20.03.2022. reprezentativka Srbije i plivačica Dinama Anja Crevar postavila je dva nova nacionalna rekorda u apsolutnoj kategoriji u konkurenciji...Dalje »\nPK Sparta najuspešniji klub po osvojenim medalja ma na Masters prvenstvu Srbije\nNapisao Redakcija u kategoriji Plivanje 14 decembra, 2021\nZimsko Masters Prvenstvo Srbije 2021 održano je na zatvorenom bazenu (25m) SC “Đorđe Predin Badža” u Bečeju (12.12.2021.). Na takmičenju je učestvovao 17 klubova iz Mađarske i Srbije sa ukupno 85 takmičara. Za Plivački klub Sparta je nastupilo 13 takmičara, koje je predvodio trener Nenad...Dalje »


f Poziv na predstavljanje Zbirnog izvestaja - Kancelarija za saradnju sa civilnim drustvom - Arhus Centar Subotica\nPoziv na predstavljanje Zbirnog izvestaja - Kancelarija za saradnju sa civilnim drustvom\nKancelarija za saradnju sa civilnim društvom predstaviće ključne nalaze drugog po redu „Godišnjeg zbirnog izveštaja o utrošku sredstava koja su kao podrška programskim i projektnim aktivnostima obezbeđena i isplaćena udruženjima i drugim organizacijama civilnog društva iz javnih sredstava Republike Srbije u 2012. godini“ održaće se u utorak, 18. februara 2014. godine u Velikoj sali Medija Centra, Terazije 3, sa početkom u 11 časova.\nIzveštaj predstavlja analizu podataka dobijenih od organa republičkog, pokrajinskog i lokalnog nivoa, koji su tokom 2012. godine pružali finansijsku i nefinansijsku podršku udruženjima i drugim organizacijama civilnog društva. Po prvi put su Izveštajem obuhvaćeni podaci institucija koje dodeljuju sredstva organizacijama civilnog društva sa sva tri nivoa vlasti.\nPredstavnicima medija i zainteresovane javnosti na skupu će se obratiti:\nDuško Pejvić, vrhovni državni revizor u Sektoru za reviziju budžeta lokalnih vlasti\nSvetlana Đukić, rukovodilac projekata operacije, Delegacija Evropske unije u Republici Srbiji\nMilena Banović, šefica Odseka za planiranje i stvaranje podsticajnog okruženja za razvoj civilnog društva, Kancelarija zasaradnju sa civilnim društvom\nPodaci predstavljeni u Izveštaju prikazuju stanje, iznose i odnos planiranih i dodeljenih finansijskih i nefinansijskih sredstava organizacijama civilnog društva, pružajući i pregled procedura dodele sredstava, direktnih i indirektnih korisnika, odnosno pregled organizacija civilnog društva čiji su programi i projekti podržani, kao i oblasti koje su finansirane, prikaz podržanih aktivnosti, pregled krajnjih korisnika i teritorijalnu raspoređenost finansiranih programa i projekata. Izveštavanje ovog tipa radi se u cilju jačanja sistema fiskalne odgovornosti i informisanja šire javnosti o svrsishodnosti utroška javnih sredstava, u cilju podsticanja integriteta i odgovornosti u radu državnih organa, jačanja poverenja građana u rad državnih organa, a takođe i u rad udruženja i drugih organizacija civilnog društva.\nPozivno pismo i agendu možete pronaći na sajtu: http://civilnodrustvo.gov.rs/vesti/predstavljanje-kljucnih-nalaza-novog-godisnjeg-zbirnog-izvestaja/#more-5521


Obrazovanje – RTV Centar Srem\nУ румским средњим школама 540 места за будуће средњошколце\nУ румским средњим школама за упис у први разред за наредну школску годину предвиђено је укупно 540 места, од којих је 120 места предвиђено за […]\nМинистарство унутрашњих послова данас је расписало конкурс за упис 780 полазника у Центар за основну полицијску обуку (ЦОПО), за стручно оспособљавање за обављање послова и […]\nСП: Нови смерови у Економској школи\nЕкономска школа у Старој Пазови, у оквиру дуалног образовања, следеће године уводи смер кувар и туристички техничар. Образовни профили се уводе пратећи потребе привреде а […]\nDR ALEKSANDAR STANKOVIĆ, docent na Univerzitetu Union Nikola Tesla u Beogradu: „Moramo da budemo otvoreniji i voljni za saradnju“\nAleksandar Stanković je rođen na jugu Srbije, živi i radi u Beogradu, doktor је nauka u oblasti ekonomske diplomatije, profesor na Univerzitetu „Union Nikola Tesla“ Beograd […]\nU Rumi obeležen Dan planete Zemlje (VIDEO)\nUticaj intezivne poljoprivrede na životnu sredinu je veoma važan, jer poslednja istraživanja pokazuju da se jedna trećina svetskog plodnog zemljišta izgubi, a potrošnja vode se udvostručuje, […]\nU područnom odeljenju Osnovne škole „Slobodan Bajić Paja” u Manđelosu, završena je rekonstrukcija toaleta. Tim povodom, ovu seosku školu posetio je Zoran Đurić, načelnik Gradske uprave […]\nU mitrovačkoj gimnaziji svake subote odvija se priremna nastava za osmake koji žele da upišu računarski ili bilingvalni smer ove srednje škole. Tokom sledeće nedelje […]\nPočeo upis prvaka (VIDEO)\nJuče je počeo upis dece u prvi razred osnovne škole za školsku 2021/2022. godinu, a roditelji i ove godine mogu elektronskim putem da zakažu termin […]\nKonkursi za upis u vojne škole u Srbiji su nedavo raspisani, a sve do31. marta zainteresovani maturanti osnovnih i srednjih škola imaju priliku da pokušaju […]\nPočela rekonstrukcija sale u OŠ „Sveti Sava“ u Sremskoj Mitrovici (VIDEO)\nU sremskomitrovačkoj Osnovnoj školi “Sveti Sava” počeli su radovi narekonstrukciji sale za fizičko vaspitanje. Radove su danas obišli predstavnici lokalne samouprave Grada.Radovi su povereni firmi […]\nPredsednik Pokrajinske vlade Igor Mirović uručio je ugovorepredstavnicima 24 lokalne samouprave za finansiranje i sufinansiranjeinfrastrukturnih projekata u oblastima saobraćajne infrastrukture,vodosnabdevanja i zaštite voda, lokalnog i […]\n07/12/2020 sofija 0\nАну Ждињак Кнежевић, учитељицу, још дуго дуго ће памтити генерације из Сремске Митровице, Шида, Беркасова и целог Срема. Рођена је 27. новембра 1932. године у […]\nАну-Ганчу Ждиняк Кнежевич,учительку, ище длуго буду паметац ґенерациї зоз Сримскей Митровици, Шиду, Беркасова и цалого Сриму. Народзена є 27. новембра 1932. року у Шиду, у […]\nРусини су од самог досељења око 1848. године, пa дo 40-их година ХХ века, своју децу слали из Бикић Дола у школу у Привину Главу. […]\nРуснаци од самого присeлєня кoлo 1848. рoку, тa пo 40-ти рoки ХХ вику, свойо дзeци посилали зoз Бикичу дo шкoли дo Привинeй Глaви. Очежане им […]\nPokrajinski sekretar za sport i omladinu Dane Basta posetio je Sremsku Mitrovicu, gde se u Gradskoj kući sastao sa gradonačelnicom Svetlanom Milovanović i tom prilikom […]\n26/05/2020 sofija 0\nMinistarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Vlade Republike Srbije i Kancelarija za informacione tehnologije i elektronsku upravu pripremili su nove procedure upisa dece u prvi […]\nUpis prvaka u OŠ „Ivo Lola Ribar“ iz Rume se pomera\nIz Osnovne škole „Ivo Lola Ribar“ u Rumi obaveštavaju da će upis dece u prvi razred osnovne škokle, zbog aktuelne situacije i vanrednog stanja, početi […]\n27/03/2020 sofija 0\nImajući u vidu aktuelno vanredno stanje na celoj teritoriji Republike Srbije, Pokrajinski sekretarijat za obrazovanje, propise, upravu i nacionalne manjine – nacionalne zajednice, doneo je […]\nSrebrna medalja za OŠ „Braća Grulović“ iz Beške\nOsnovnoj školi „Braća Grulović“ iz Beške dodeljeno je priznanje i srebrna medalja za kvalitetan rad i ostvarene rezultate u oblastima obrazovno-vaspitnog procesa na prestižnom 15. […]\nPokrajinski sekretar za sport i omladinu Vladimir Batez posetio je danas Osnovnu školu „Nebojša Jerković“ u Buđanovcima, koja je od Sekretrijata dobila sredstva za nabavku […]\nMladi, obrazovani i ambiciozni ljudi su nesumnjivo budućnost svake države, ali i dokaz da se ona razvija u pravom smeru. Oni koji su svesni prošlosti […]\nNovčana pomoć za najbolje srednjoškolce iz izbegličkih porodica\n23/12/2019 sofija 0\nPotpredsednik Pokrajinske vlade, Đorđe Milićević, uručiće ugovore o bespovratnoj finansijskoj pomoći najuspešnijim učenicima srednjih škola iz izbegličkih i raseljeničkih porodica na teritoriji AP Vojvodine. Svečana […]\nPrema stručnjacima, u istorijskom razvoju računara bitno je bilo nekoliko momenata. Na prvom mestu bilo je pamćenje rezultata, zatim mehanizacija procesa računanja. Potom dolaze još […]\nDan posne hrane u SSŠ „Branko Radičević“\nPrema već dobro poznatoj tradiciji, u vreme božićnog posta, učenici SSŠ “Branko Radičević” zajedno sa svojim nastavnicima učestvuju u manifestaciji “Dan posne hrane” i pripremaju […]


Muftija Jusufspahić: Neka Allah blagoslovi Nikolića i Srbiju - Klix.ba\nUručen mu orden Muftija Jusufspahić: Neka Allah blagoslovi Nikolića i Srbiju\nUručen mu orden\n6.12.2012. u 13:36\nPredsjednik Srbije Tomislav Nikolić je dugogodišnjem beogardskom muftiji i počasnom reis-ul-ulemi Islamske zajednice Srbije Hamdiji Jusufspahiću uručio Sretenjski orden prvog reda.\nOvaj orden se dodjeljuje za doprinos međuvjerskoj saradnji i toleranciji i za dostojanstveno predstavljanje Srbije i njenih građana u inostranstvu, javio je dopisnik agencije Anadolija.\n"On 45 godina pomaže svoju državu i služi svom narodu, svaki naš susret počinjao je bratskim poljupcem. Hamdija je preživio komunizam, socijalizam, demokratiju. Sve je u Božijim rukama, naše prijateljstvo je danas krunisano. Tako je Bog htio, da dođem u poziciju da ispravim poneku od grešaka svojih prethodnika, a da onima koji dođu iza mene ne ostavim previše svojih grešaka. Svako ko ima bilo kakvu misao u glavi, dobru ili lošu, neka pomisli šta bi o tome pomislio Hamdija Jusufspahić", rekao je Nikolić i, naglasivši da je ponosan i uzbuđen, dodao da je u staroj Atini bio je jedan kojeg su zvali "pravednik", a "mi bismo za Hamdiju, uz sve što o njemu govorimo, mogli da dodamo riječ 'pravednik'".\nSavjetnik predsjednika Srbije Oliver Antić je obrazlažući razlog dodjele ordena podsjetio da je tačno prije 45 godina tadašnji reis Islamske zajednice Sulejman Kemura, postavljajući Jusufspahića za imama beogradskog, rekao da je to u cilju uspostavljanja mostova između pravoslavaca i muslimana.\n"Srbija neće i ne smije da zaboravi sve one koje su svojom hrabrošću, ljubavlju, a sve u funkciji najviših vrlina, vrline pravednosti, doprinijeli njenoj izgradnji. Srbija uzvraća vrlinom blagodarnosti", rekao je Antić.\n"Pripadajući onome koji nas je stvorio, mi ne možemo mrziti i nevoljeti one koje je stvorio. Mnogo je onih koji su Srbijanci i nesrbijanci, muslimani i nemuslimani, koji ovo ne razumiju dobro. Nije pripadnost Bogu isključiva sa pripadnošću Srbiji. Ljubav prema Allahu ne isključuje se s ljubavlju prema Srbiji, to je muftija Hamdija, babo moj, znao", poručio je Muhamed Jusufspahić i dodao da dragi Allah blagoslovi zemlju i predsjednika Nikolića.\nOn je kazao i da zna sigurno da bi njegov otac kazao da "učinite sve ono što je najpotrebnije da se isprave greške, da se pravoslavni i muslimani međusobno više vole".\n"Mi ćemo dati sve od sebe na tom putu. Takođe, moj bi otac kazao: 'Povedite računa o Islamskoj zajednici.' Bajrakli džamija nam još uvijek nije vraćena, i dalje ne pripada muslimana Srbije. Trebalo bi da nam se vrati i samim tim bude vlasništvo Srbije", rekao je srbijanski muftija.\nprije 14h 28m 71\nprije 21h 18m 62


Broj članaka u arhivi za Oktobar 2015: 11\nNakit prilagodljiv uz svaki outfit - Zaiva Mosaic\nZaIva Mosaic je kreativni umetnički studio koji se, između ostalog, bavi dizajniranjem i izradom unikatnog ručno rađenog nakita od mozaika. Nakit se izrađuje od murano i smalto kockica koji se uvoze iz Italije.\nPreporuka kako da nosite i vežete ešarpu i maramu - II deo\nU ovom delu dizajnerka Jelena Dimitrijević vam daje još 10 predloga kako možete da nosite maramu ili ešarpu.\nRiart fashion torbe\nAko volite da u svom ormaru imate jedan neobičan i visoko kvalitetan komad aksesoara, Riart fashion je brend u čiji izlog svakako treba da zavirite.\nLimitirana Star Wars & Irregular Choice kolekcija cipela\nMetaphysika predstavlja galaktičke modele dizajnerske obuće iz nove limitirane Star Wars & Irregular Choice kolekcije.\nNova kolekcija kapa Poa’s Passion\nPoa’s Passion predstavlja novu kolekciju kapa Dominance.\nStigla je jesenja kolekcija Irregular Choice cipela!\nJesenja kolekcija Irregular Choice cipela se od 12. oktobra nalazi u radnji Metaphysike u Sarajevu.\nOslikan unikatni aksesoar Ivane Nikolić\nPredstavljamo vam oslikani aksesoar umetnice Ivane Nikolić.\nCipele sa motivima iz filma Star Wars\nDizajner brenda Irregular Choice, Dan Salivan, u saradnji sa Lucas Film / DIsney produkcijom dizajnirao je fantastični i veoma orginalni par cipela koje tematski obrađuju likove iz epskog nastavka filma Star Wars.\nJesenja Deichmann kolekcija\nJesenjom Deichmann kolekcijom dominiraju čvrsti i stabilni đonovi i kalupi koji daju jedinstven mladalački i cool izgled.


Mesi je sa šest godina igrao pred Maradonom: Cijeli stadion je čekao Dijega, ali su prije toga vidjeli Lea! | Fudbal\nMesi je sa šest godina igrao pred Maradonom: Cijeli stadion je čekao Dijega, ali su prije toga vidjeli Lea! | MONDOBA\nMesi je sa šest godina igrao pred Maradonom: Cijeli stadion je čekao Dijega, ali su prije toga vidjeli Lea! 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\nAutor Goran Arbutina 27.11.2020. / 14:19\nNevjerovatan detalj je otkriven.\nPoznati engleski novinar Džonatan Vilson, čovjek koji je napisao jednu od najboljih knjiga o istoriji argentinskog fudbala "Anđeli sa prljavim licima", otkrio je nevjerovatan detalj koji povezuje karijere Dijega Armanda Maradone i Lionela Mesija.\nMesi je ranije pričao o tome da je kao mali gledao Maradonu koji je 1993. godine stigao u njegov matični klub Njuels Old Bojs, ali nije išao daleko u opisivanje svoje rane veze sa Dijegom.\nDžonatan Vilson tvrdi da je upravo na debiju Maradone za Njuels na terenu bio i Lionel Mesi!\n"On Maradona's debut for Newell's, they brought out a 6-year old kid at half-time to do tricks for the crowd. That kid was Lionel Messi" -@jonawils[Guardian Football Weekly]pic.twitter.com/OmK3PY2iMA\n— Newell's Old Boys - English (@Newells_en)November 27, 2020\nPoznato je da je mladi Mesi već od šeste godine nastupao pred utakmice Njuelsa i zabavljao publiku svojim trikovima. Nekada su ga puštali na teren i na poluvremenu, kako bi svojim trikovima zabavio gledaoce.\nA Mesi je imao tačno šest godina kada je Maradona stigao u Njuels. Za sada nema potvrde ove informacije od strane Mesija ili kluba, ali poznati engleski novinar je u prošlosti otkrio mnoge nepoznate stvari iz fudbalske istorije i veoma je poštovan.\nUkoliko se ovo ispostavi kao istina, to bi možda bila i najfascinantnija slučajnost u istoriji fudbala.\nMaradona je za Njuels odigrao samo pet mečeva, ali to nije spriječilo ovaj argentinski klub da se sa poštovanjem sjeti legende, kao i da ga sjajno ugosti kada je postao trener Gimnasije.\n"One of the most touching tributes to Maradona was from Newell's. He only played 5 games there. They gave Maradona a throne when he returned to Newell's as Gimnasia manager" -@jonawils[Guardian Football Weekly]pic.twitter.com/Da3KWPPWho


JELENA TRIVIĆ: "Niti SNSD brani Srpsku, niti SDA brani BiH, oni brane svoje pozicije, bogastvo i moć'' :: Dešavanja u Bijeljini ::\n18. May 2022. / 22:47\nJELENA TRIVIĆ: "Niti SNSD brani Srpsku, niti SDA brani BiH, oni brane svoje pozicije, bogastvo i moć''\nJelena Trivić, poslanik PDP u NS RS, potrpredsjednik PDP RS i kandidat za predsjednika RS\n- I jedni i drugi iza tih velikih nacionalnih tema osiromašuju i raseljavaju svako onaj narod kojem pripada", kazala je Jelena Trivić...\nJelena Trivić, poslanik PDP-a u Narodnoj skupštini Republike Srpske kaže da pravosuđe mora da profunkcioniše, ali politika stvara okvir.\n"Aktuelna vlast je do smjene Milana Tegeltije sa čela VSTS-a imala kontrolu nad pravosuđem. Sada se stvari mijenjaju, ali ne dovoljno brzo da bi narod povratio vjeru u institucije. Te procese treba ubrzati i to smjenom korumpiranih političkih struktura koje su zarobile institucije. Za to nam služe izbori", kaže Jelena Trivić, koja je kandidat PDP-a za predsjednika Republike Srpske.\nNa pitanje da li se može mijenjati sistem koji je pojeden kriminalom i korupcijom, ona je odgovorila potvrdno.\n- Naravno da može. Dobro ste konstatovali da korupcija jede. Ona jede perspektive, uske grupe enormno bogati, a najveći broj ljudi gura u siromaštvo. Zato mora biti pobijeđena", kazala je Jelena Trivić, dodajući da treba da se poštuje zakon.\n"Podnosimo prijave tamo gdje postoje sumnje, a sudije i tužioci rade svoj posao. Ključ je u pravosuđu. Da bi pravosuđe profunkcionisalo, potrebna je politička volja. Mogli ste da osjetite koliko su samo istraga i pritvaranje u slučaju Instituta za javno zdravstvo i potvrđivanje optužnice protiv Aleksandra Džombića u slučaju Investiciono-razvojne banke imali efekta u javnosti", kazala je ona.\nOdgovarajući na pitanja u intervjuu Oslobođenju, kazala je da se može dočekati izborni ciklus bez teške retorike koja poziva na rat ili secesiju.\n"S tim temama ušli smo u izbornu godinu. Temu secesije, ili s druge strane, teme raznih apelacija na ime, Dan i obilježja Republike Srpske, pa i samo njeno postojanje, koriste one strukture koje cijele porodice tjeraju u inostranstvo i koje su veliki dio naroda dovele do ivice siromaštva. Naravno, govorim o SNSD-u i SDA. I jedni i drugi iza tih velikih nacionalnih tema osiromašuju i raseljavaju svako onaj narod kojem pripada", kazala je ona,\nNadlasila je da je iza paravana tih velikih tema ogromna korupcija.\n"Te dvije krajnosti, jednu koja se otvoreno zalaže za ukidanje Srpske i drugu koja uporno negira postojanje Bosne i Hercegovine, treba odbaciti. Dodatno, te dvije strukture sve to rade u dogovoru po principu “hajte vi napadajte, a mi ćemo braniti”. I jedni i drugi su lažne patriote. Taj lažni patriotizam direktno je proporcionalan njihovom ličnom bogatstvu: što veća imovina, to veći “patriota” - kazala je Trivićeva.\nUzmite samo, kaže, svježi slučaj Bisere Turković.\n"Niti SNSD brani Srpsku, niti SDA brani BiH, oni brane svoje pozicije, bogatstvo i moć zloupotrebljavajući nacionalne teme. Republiku Srpsku čuva njen narod, dok je naroda sa Srpskom u srcu, biće i nje. Ona ne zavisi od bilo kojeg pojedinca niti političke strukture", kazala je poslanica PDP-a u Narodnoj skupštini Republike Srpske i kandidat PDP-a za predsjednika Republike Srpske.


Đurđević: Bogi zaslužan za moju i Mažićevu karijeru -\nFudbalske sudije iz regiona istočne i zapadne Srbije, Vojvodine i Beograda okupile su se juče u Aleksincu na prvom Memorijalnom turniru „Bogoljub Stepanović Bogi”, u znak sećanja na nekadašnjeg predsednika Sudijske komisije Fudbalskog saveza Srbije, člana Izvršnog odbora ovog saveza i proslavljenog fudbalskog sudiju.\nPosle interesantnih i borbenih utakmica, titulu pobednika turnira osvojila je selekcija Sudijske organizacije regiona istočne Srbije. Njima je pehar u trajno vlasništvo uručio Zdravko Jokić, posmatrač suđenja FIFA, a veliki prelazni pehar Mira Stepanović, supruga pokojnog Bogoljuba.\n‒ Sada možemo reći da smo na visokom nivou organizovali turnir koji će postati tradicija i ostati budućim generacijama u Aleksincu, ali i svima nama koji smo deo Fudbalskog saveza Srbije. Organizovanjem turnira želeli smo da se na jednom mestu sretnu nekadašnji saradnici Bogoljuba Stepanovića. Ja sam sa njim blisko sarađivao i on je svakako jedan od najzaslužnijih za razvoj i moje i karijere gospodina Mažića, čiji sam član tima i sa kojim sam postigao najveće svetske domete ‒ rekao nam je predsednik Organizacionog odbora Dalibor Đurđević, FIFA sudija i član najboljeg srpskog sudijskog tima u istoriji.\nVeliku zahvalnost učesnicima turnira, koji je imao humanitarni karakter, izrazili su i čelnici FS RIS – predsednik Novica Tončev i generalni sekretar Ivan Đorđević.\nPehar pobedniku uručila je supurga pokojnog Bogija Stepanovića\nPomenimo na kraju i to da je inicijativu za organizovanje turnira pokrenuo Izvršni odbor Stručno-strukovne organizacije sudija Fudbalskog saveza Regiona istočne Srbije, uz podršku FS RIS-a i Opštine Aleksinac.\nPrevious Post:Laza se pozlatio\nNext Post:Morava mirna, u Aleksincu nema opasnosti od poplava


Ribe - kritike\nUžička kompanija Multisoft izgradila je zavidan renome kao izdavač multimedijalnog softvera koji u kontinuitetu, već dugi niz godina, naročitu pažnju posvećuje edukativnim i edutainment naslovima. U ovoj neiscrpnoj fabrici zabavnog i obrazovnog softvera nastaju neki od najkvalitetnijih domaćih CD-ROM paketa za najmlađe, ali i one malo starije koji već uveliko greju školske klupe i hvataju se u koštac s izazovima jednačina, geografskih odlika udaljenih zemalja i tajnama živog sveta naše planete. Kroz ediciju Sveznanje Multisoft plasira multimedijalne prezentacije za školarce, trudeći se da obuhvati ključno gradivo najvažnijih predmeta. U okviru pomenute edicije istaknuto mesto zauzimaju diskovi posvećeni živom svetu naše planete koji su objedinjeni unutar grupe Zoo vrt.\nProšlog meseca u najkraćim crtama smo predstavili CD Sisari, veoma zanimljivu elektronsku enciklopediju o sisarima koja nas je temeljno upoznala sa najvažnijim vrstama dominantne životinjske grupe. Na sličan način autorski tim je priredio isto toliko interesantnu storiju o ribama, filogenetski starijem skupu kičmenjaka koji naseljavaju najveće prostranstvo planete – hidrosferu. Na bogato opremljenom disku našlo se mesta za više od dve stotine strana teksta i 500 živopisnih ilustracija koje čitaoca na najneposredniji mogući način upoznaju s tajnama dubina. Sadržaj diska prezentovan je na prijemčiv, jednostavan i duhovit način, što se može naslutiti već na osnovu prve podele carstva riba – na slobodne, one „za akvarijum” odnosno „za pecanje”. Sve vrste su opisane konciznim ali sadržajnim tekstom koji obuhvata informacije o osnovnoj morfologiji, životnom ciklusu, staništima i drugim „biografskim” podacima, kao i zanimljivosti koje se ne mogu pročitati u udžbenicima, a đacima mogu da posluže kao zanimljiva ilustracija za osvežavanje suvoparnog gradiva (takve informacije obično su uokvirene i jasno istaknute, odvojeno od ostatka teksta). Osim priča o slatkovodnom i morskom živom svetu sa svih krajeva Zemlje, postoje i dve prezentacije u obliku mini-enciklopedije. Prva ja posvećena vrstama riba koje naseljavaju vode u našoj zemlji, a druga ukrasnim ribicama i ona može da posluži kao orijentir budućim odgajivačima akvarijumskih vrsta (kvalitetne fotografije i osnovne informacije su dovoljne za brzu orijentaciju).\nKorisnički interfejs organizovan je identično kao u Sisarima: članci imaju enciklopedijsku strukturu koja omogućuje jednostavno pretraživanje i ilustrovani su kvalitetnim fotografijama. Korišćenje programa je sasvim jednostavno tako da ni mlađi i neiskusni korisnici neće imati nikakvih problema u radu.\nEnciklopedija SISARI (download)\n1. Preuzimanje (download) "Sisari" (251 MB)\nkako program nema instalaciju samo pozovite program sisari.exe\nnakon prvog startovanja programa pratite uputstva - unesite serijski broj (dobijen nakon plaćanja i koji za ovaj program počinje sa "SS-") i kliknite na dugme "Aktivacija" čime ćete, ako ste na Internetu, postati autorizovani korisnik programa\nEnciklopedija RIBE (download)\n1. Preuzimanje (download) "Ribe" (46 MB)\nkako program nema instalaciju samo pozovite program ribe.exe\nnakon prvog startovanja programa pratite uputstva - unesite serijski broj (dobijen nakon plaćanja i koji za ovaj program počinje sa "SR-") i kliknite na dugme "Aktivacija" čime ćete, ako ste na Internetu, postati autorizovani korisnik programa\nMoji kućni ljubimci (download)\n1. Preuzimanje (download) "Moji kućni ljubimci" (38 MB)\nkako program nema instalaciju samo pozovite program ljubimci.exe\nnakon prvog startovanja programa pratite uputstva - unesite serijski broj (dobijen nakon plaćanja i koji za ovaj program počinje sa "MKL-") i kliknite na dugme "Aktivacija" čime ćete, ako ste na Internetu, postati autorizovani korisnik programa


Crna Gora: "Svega 14 odsto turista u odnosu na prethodnu godinu" - 92putovanja\n"Srbija i Rusija su dva kljuèna tržišta za celu Crnu Goru. Ipak, broj turista je tek na 14% u odnosu na prethodnu godinu", kazala je Danica Banjeviæ, direktorka Turistièke organizacije Tivat.\nIzvor: B92 utorak, 11.08.2020. | 13:36\nsetili se srba ha,ha tako vam i treba ponovo glasajte za dps\n(Kovalski, 14. avgust 2020 14:33)\nKonobar kaze na ovaj dan prosle godine sve je bilo prepuno,cekalo se po 20 min da se oslobodi mesto,sve Srbi po restoranima.Kukaju za nama.Ovi ostali ne znam gde izlaze,ali ocigledno nema ih po restoranima.To smo Mi,jadni paradajz turisti,eto tako stoje stvari.\n(turista, 12. avgust 2020 11:07)\nSlazem se jer znam da je tako,nasi turisti trose mnogo para u GR,restorani su i najmanja stavka,da ne pisem koliko stanova su kupili Srbi do sada na severu..\nAli sever GR se nsta nije pitao,odluke je donosila zvanicna Atina a to je nsto sasvim drugo..\nZabraniti svakom ko nije u Eu da dodje cak i sa testom,meni je neverovatno,misim da nije bili potrebe toliko da budu "oprezni" ali ok,mozda je ovo vreme i nacin da razumemo kako svet funkcionise a mi nismo ni u Nato ni u Eu.\nSto se tice nasih turista u CG,prosle godine ih je bilo 400 000 a od tog broja vrv 1/2 ima dole kuce i familije.\n(C i n i k, 13. avgust 2020 09:45)\nSta bi im falilo da su ostali sindikalno odmaraliste za paradajz turiste. Onda su uvek bili puni i odlicno zaradjivali bez ikakvog truda. Sada se ubise od ulaganja kako bi privukli turiste sa zapada a oni uopste ne razmisljaju o Crnoj Gori kao destinaciji. Crnogorci su veoma precizno sami sebi pucali u noge. Tesko ce im i naredne sezone biti posecenije ova situacija nece brzo da prodje. Srbi su sasvim sigurno jedini narod na svetu gde se sa platom od 300 evra ide na more. Hvala Crnogorcima sto su im ove godine ustedeli neki evro mozda ce Srbi shvatiti da to malo novca sto imaju moraju pametnije da trose.\n(Mirko, 13. avgust 2020 03:31)\nCG što prije u EU. Hrvatska æe na kraju da ima oko 50% turista u odnosu na prošli godinu.\n(dejo, 11. avgust 2020 16:17) # Link komentara\nImali bi ii ovi da nisu zabranili Srbima i Makedoncima ulaz.\n(d, 12. avgust 2020 23:36)\nIz Srbije i Rusije dolaze najviše turista u CG.a za vladu i presednika su te dve drzave najveæi neprijatji..Komentar suvisan..\n(Mile, 12. avgust 2020 20:09)\nNisu sposobni uopšte! Eno u Hrvatskoj 10 milona turista i riva bez korone - èista!\n(Zoran, 12. avgust 2020 16:48)\nZnate kako, ja mislim da je svega 5% turista. Iz Budve sam, apartmani su mi citavo ljeto prazni. Cijene su zaista odlicne jer recimo apartman/stan od 65m2, sa velikom terasom izdajem za 25e na dan, uz pun frizider, vino, jednostavno sve imam. Cak i tradicionalni gosti koji mi se vracaju svake godine ne mogu da dodju. Budva je nesto popunjenija ovih dana medjutim daleko je to od bilo kakve usporedbe sa sezonom 2019.\nSmatram da je i Vlada nase drzave kriva za ovu situaciju, jer nije dozvolila turistima sa negativnim PCR testovima da dodju. Da je to dozvoljeno, i da se imalo sluha, mi bi danas bili barem na nekih 50-60%, a ovako, i ovih 14% je cini mi se prenaduvana projekcija. Prije ce biti da je jedva 5,6,7,8, do 10%.\nZaista tesko je racunati na domace turiste cija je platezna moc daleko ispod bilo kakvog prosjeka na nivou EU, ili pak razvijenijeg dijela svijeta. Nama na zalost ostaje da skupimo harbrosti i gledamo u bolje sjutra, a Boga mi i najave za sledecu sezonu su lose. Sledecu sezonu ako budemo pametni mozemo da pospjesimo. Ali i to ce biti u okviru 60/70% a mozda i manje, od onog na sto smo navikli.\n(Cheese, 12. avgust 2020 14:56)\nVrlo,vrlo interesantna cinjenica.\nPreko 30 miliona turista u sezoni poseti Grcku,ne znam koliki broj odlazi u Crnu Goru.Sada ispada da mi jadni,siromasni,paradajz turisti jedini izdrzavamo i Grke i Crnu Goru.\nSvi kukaju za nama,bio sam medju posledjima u Grckoj.U mestu ne mozes da prodjes od Rumuna i Bugara a uvece svi restorani prazni.Tamo gde ima po nekog samo nasi i poneki Grci.\nBice izbora uskoro pa glasajte za bolje sutra. Ako opet ovaj izrod pobedi dobicete malo sutra.\n(Zoran, 12. avgust 2020 09:33)\nKako su im Srbi na drugom mestu kada je celo leto zatvorena granica prema nama?\nSama èinjenica da je Rusima od 7 avgusta dozvoljen dolazak (a imaju težu epidemiološku situaciju nego što je trenutno naša, konkretno podaci baš na dan kada su im otvorene granice, taj dan su imali 5.800 novozaraženih i 200 umrlih i ukupno 877,000 zaraženih) svedoèi u prilog tome da je Crna Gora prema nama ne otvara granice iskljuèivo iz politièkih razloga.\nŠto je šteta, ali šta da im radim. Njihova država, njihova stvar, valjda oni znaju šta rade.\n(Bane, 12. avgust 2020 09:14)\nE da je 14%...\n(Dulee, 12. avgust 2020 00:24)\nLakše se diše, lijepo i prostrano.\n(nnn, 11. avgust 2020 23:30)\nOd cega ce u Cg od 1 okt da se isplate penzije????????\n(sajsigasistem, 11. avgust 2020 16:49)\nOd beloga i od duvana...\n(Boris, 11. avgust 2020 23:24)\nBice turista iz Srbije ali kada prodju izbori\n(Nece probleme, 11. avgust 2020 22:45)\nRealno Cg zeli da joj primarni gosti budu iz Zapadne Evrope ali im sezona ipak zavisi od dolazaka iz Srb, RS i neke ruske lower middle class. Zapadna i centralna Evropa , ekipa koja dolazi kolima na Balkan, nema razloga da preskoci Hrv i da dodje u Cg. Zapadna i centralna Evropa koji putuju avionom u dometu +/- 1 sat koliko im treba do Cg imaju Majorku, Grcku, Sardiniju, Hrv,Maltu,Siciliju..pa i Kipar i Tur nisu nesto dalje avionom....Hocu da kazem da na osnovu onoga sto nudi i konkurencije u komsiluku (Mediteran) zapadnjaci i bogatasi nikada nece ciniti procenat turista u Cg koji bi oni zeleli i koji je bitniji od procenta Balkanaca koji dolaze u Cg. Balkanci su vecinom ljudi koji imaju svoje nekretnine u Cg ili neko ko nema novca za nesto vise od Cg ili Paralije ( ne mislim pod ovim nosta lose niti mislim bilo koga da vredjam)\n(miami heat, 11. avgust 2020 22:25)\nPa hteli su ekskluzivni turizam i ove godine ga imaju 100%. Lepo je to kad ti se ostvare snovi u potpunosti.\nSta cemo im mi 'paradajz' turisti. Nekada ostavljah 1.5-2k evra za 14 dana tamo, ali to bi malo. Jahte, neograniceno - to je to. I naravno Soraje sa drugaricama, kao drustvo. Elitni turizam.\n(iks, 11. avgust 2020 21:54)\nI to vam je mnogo...\n(Milos Jovic, 11. avgust 2020 21:24)\nNavatali su toliko para prethodnih godina da im ova godina i ne treba.\n(Milan, 11. avgust 2020 19:52)\nJa sa sam mještanin radovao bih se koroni, jedne godine da se odmori malo i proèisti priroda, uživajte bez gostiju ljudi !\n(delija, 11. avgust 2020 19:08)\nmeni je jako zao obicnih ljudi koji zive od turizma. Vec 20 godina letujem naizmenicno Grcka i CG, poslednjih godina vise Grcka jer sam u CG uglavnom sve obisao. Nikada ali nijednu jedinu neprijatnost u CG nisam doziveo, niti odlazak u CG dozivljavam kao odlazak u inostranstvo. Nisam neki lovator pa da priustim Maldive tako da je za mene odlazak u CG pun pogodak, ides kod ljudi koji ce te uvek domacinski docekati, niti ce bilo kome smetati kako pricam niti ce neko obracati paznju na tablice na mom autu pa da moram da ga krijem.\n(aca, 11. avgust 2020 18:15)\nKao se ponašaju prema Srbiji i to im je mnogo.\n(Max, 11. avgust 2020 17:38)\nSto kukate sada,nema\n(dejan, 11. avgust 2020 17:34)\nVala naradismo se dosta svake godine. Zaradismo od turizma vise no iko, a nista ne radimo samo malo pospremimo sobe da izgledaju ok. Sada dodmorimo malo.\n(MrGood, 11. avgust 2020 17:26)\nPa sad ce iz Zimbabvea da nagrnu :) stavili su ih na listu zemlaja pre niku dan koji mogu da udju u CG\n(coach, 11. avgust 2020 17:22)\nBaš mi je drago, kad sam zavidni balkanac...\n(Delije Jug, 11. avgust 2020 17:15)\nJahting prostitucija na aparatima. #DrugState\n(ns, 11. avgust 2020 17:08)\nNas interesuje Grcka.\nTamo smo uvek imali prijatan docek, lepo more, opustanje, pravi odmor, a da nas niko ne tapse po ledjima a vamo nas tretira kao goste treceg reda.\n(Slepac Vidoje, 11. avgust 2020 17:06)\nPromenite vlast pa ce Srbi opet biti dobrodosli. Milo je rekao do izbora nije bezbedno!\n(Vladimir Karaæ, 11. avgust 2020 17:05)\nÆuti, i to je dobro, da ih ne utepa glad!\n(Smuleco, 11. avgust 2020 17:01)\nBogati turisti se sigurno neæe kupati u izlivu gradske kanalizacije.\n(Realno, 11. avgust 2020 16:45)\nUkljestena uzmedju Hrvatske i Albanije (kao nova destinacija) za EU drzavljane ne zavidim im\n(Kuku, 11. avgust 2020 16:40)\n(dejo, 11. avgust 2020 16:17)\nHrvatska je veæ sada iznad 50% a predviða im se 60 - 65 % pa i 70 % posete u odnosu na prošlu godinu.\nTrenutno ima preko Milion stranih gostiju ,auto pute je za vikend bio bukvalno blokiran a tek se oèekuje još veæi broj...\nSezona æe se produžiti možda i na ceo Septembar.\nHrvatska ove godine šampion turizna u celom svetu.\n(33 33, 11. avgust 2020 16:38)\nIzadjite i glasajte za Mila opet sada na izborima. Ivako vam je bas super, necete pocrkati od gladi makar ne vi sto se bavite turizmom\n(blabla, 11. avgust 2020 15:56)\nTako, tako samo neka se nastavi.\n(Rade, 11. avgust 2020 15:50)\nAko ovo nije ekonomska katastrofa, onda ne znam stvarno šta je...\n(realno, 11. avgust 2020 15:48)


Sremska Mitrovica: Manifestacija posvećana vinu i hrani „Vinski park“ – RTV Centar Srem\nSremska Mitrovica: Manifestacija posvećana vinu i hrani „Vinski park“\n03/07/2017 rtvcentarsrem Društvo, Kultura, Sremska Mitrovica 0\nPrvi „Vinski park“, manifestacija posvećana vinu i hrani, održan je u Sremskoj Mitrovici.\nU mitrovačkom gradskom parku bilo je preko 30 vinarija koje su za degustaciju nudile 150 vrsta vina.\nPored vina, bilo je nekoliko štandova domaće hrane. Stoga, u gastro delu „Vinskog parka“ svoje specijalitete su ponudili proizvođači sira, suhomesnatih proizvoda, domaće paste, meda, testa, džemova i brojnih drugih poslastica. Svoje umeće u „Miele“ kuhinji prikazao je kuvarski kvartet u sastavu: Nikola Biševac – predsednik Junior Chef Club-a, Aleksandar Tomić – kapiten olimpijskog tima, Novak Fridanović -Šef kanadske rezidencije i Petar Gajić – Prvi kuvar Srbije.\nAtmosfesu Vinskog parka upotpunili su muzički sastavi mitrovački „Pro arte“ i novosadski „La banda“.\nPrvi „Vinski park“ zvanično je otvorio ministar poljoprivrede Branislav Nedimović. On je na otvaranju najavio da će država pomoći vinarima u stvaranju vinskih soba, kao prostora u kojima mogu da prave i na licu mesta prodaju robu sa minimalnim troškovima.\nPokroviteljove manifestacije je Grad Sremska Mitrovica.\nVinarstvo u Sremu jedno je od najstarijih u Evropi. Prva vinova loza zasađena je u 3. veku kada ga je rimski car Probus zasadio u drevnom Sirmiumu pre više od 1.700 godina. Od tada, vinarstvo na ovom području imalo je svoje uspone i padove, ali tradicija proizvodnje vina nikada nije zamrla.\nPećinci: Uskoro snimanje filma o Majci Angelini Branković\nSremska Mitrovica: Vidovdanska poseta Kosmetu


Održano predavanje gospodina Ričarda Branta na Univerzitetu Metropolitan - WANNABE MAGAZINE\nOdržano predavanje gospodina Ričarda Branta na Univerzitetu Metropolitan\nU petak je na Univerzitetu Metropolitan održano dvostruko predavanje iz oblasti biznisa, koje je vodio gospodin Richard Brandt, inače direktor Iacocca Instituta iz SAD i bivši potpredsednik jedne od najvećih američkih firmi AT&T. Teme gostujućeg predavanja bile su: Hunting investors – key issues for funding start-ups i Technology Joint Ventures.\nNa samom početku gospodin Brandt sa prisutnima podelio je svoje iskustvo sa početka karijere, te je tako započeo prvo predavanje koje je bilo posvećeno mladim liderima i biznis ljudima koji širom sveta posluju na različite načine uz kreativne ideje. Prepoznavanjem njihovih ideja, gospodin Brandt aktivno učestvuje u investiranje istih. Cilj predavanja Hunting investors bio je da se posetioci predavanja upoznaju sa pravim načinom poslovanja i efektnim pristupom kod pokretanja start-up firmi i projekata, te je istakao da je u biznisu najvažnija dobra ideja.\nNakon ovog predavanja, pažnju je posvetio drugoj temi koja se odnosila na njegovo poslovanje u Iacocca Institutu, koje se temelji na dugogodišnjoj saradnji sa kompanijama s brojnih krajeva sveta, koje posluju u različitim sferama. Tokom ovog predavanja istakao je važnost korišćenja tehnologije kod ovakvog tipa poslovanja.\nGospodin Brandt svoja predavanja temelji na 25 godina dugoj poslovnoj karijeri potpredsednika AT&T i Lucent Technologies gde je bio uključen u sve vrste aktivnosti povezanih s prodajom, vođenjem projekata, tehničkom podrškom, te je zapošljavao i vodio na hiljade zaposlenih u više od 25 zemalja u Aziji, Zapadnoj i Istočnoj Evropi, Bliskom Istoku i Africi. Brandt je jedan od osnivača Lehigh Valley – Angel Investors, kao i jedan od najpoznatijih poslovnih anđela u Pennsylvaniji. Finansira start-up projekte visokog rizika, pruža pomoć u daljnjem razvoju i komercijalizaciji projekata. Njegovo bogato profesionalno iskustvo u vođenju timova, marketingu, zajedničkim ulaganjima, stvaranju i upravljanju globalnim poslovima, daju mu sveobuhvatnu poslovnu perspektivu koju unosi u svoja predavanja.


Suci i advokati na Kosovu optuženi za korupciju (SETimes.com)\nSuci i advokati na Kosovu optuženi za korupciju\nEULEX je bio angažiran na sedam slučajeva korupcije u pravosudnom sistemu na Kosovu.\nLinda Karadaku za Southeast European Times iz Prištine -- 02/08/12 EULEX je ove sedmice uhapsio suce i advokate zbog optužbi za korupciju. [Reuters]\nEULEX je podigao optužnice protiv osam sudaca, jednog advokata i zastupnika jednog društvenog preduzeća po optužbama za korupciju, najnovijim u nizu pogrešnih koraka koji ometaju napore Prištine na izgradnji sistema vlasti i pravosuđa bez prevarnog postupanja.\nTe optužnice podignute su u utorak (31. jula). Među optuženima su bivši predsjednik prištinskog općinskog suda Nuhi Uka; bivši suci prištinskog općinskog suda Olga Janićijević, Sanije Muqolli, Shemsije Sheholli i Jehomir Milalić; bivši suci okružnog suda Ekrem Agushi, Ferid Bislimi i Rrahman Retkoceri; prištinski advokat Gazmend Gashi, te Hasnije Balidemaj, advokat bivšeg društvenog preduzeća Kosova Export, bivšeg poljoprivrednog kompleksa.\nUka i suci optuženi su za zloupotrebu ovlasti i pomoć u donošenju protuzakonitih sudskih odluka. Gashi i Balidemaj optuženi su za pomaganje pri zloupotrebi ovlasti i za pružanje pomoći u donošenju protuzakonitih sudskih odluka.\nZvaničnici EULEX-a saopćili su kako se sumnja da su optuženi bili uključeni u 15 građanskih predmeta vezanih za potraživanje imovine od društvenih preduzeća, koji su bili pod nadležnošću Specijalnog vijeća Vrhovnog suda na Kosovu.\nSuci su optuženi da su donosili nezakonite sudske odluke o pretvaranju društvenih hektara zemlje u privatnu imovinu. Kosovski dnevnik Zeri izvještava da se vrijednost tog zemljišta, u prištinskim predgrađima Veternik, Čaglavice i Llapnaselle, procjenjuje na i do 60 miliona eura.\nEULEX je također podigao optužnicu protiv Nazmija Mustafe, bivšeg čelnika kosovske Operativne grupe za borbu protiv korupcije, i još tri lica, za prekršaje vezane za korupciju. Mustafi, koga je 2010. imenovao premijer Hashim Thaci da predvodi napore na borbi protiv korupcije na Kosovu, uhapšen je 2. aprila od strane EULEX-a po optužbi da je primio mito od 20.000 eura.\nEULEX je ove sedmice protiv Mustafija podigao optužnicu zbog zloupotrebe ovlasti i ilegalnog posjedovanja oružja.Povezani članciLoading\nGlasnogovornik EULEX-a Blerim Krasniqi izjavio je za SETimes da misija vrši istragu u 62 predmeta korupcije na Kosovu i da je u zadnje vrijeme angažirana na sedam slučajeva nezakonitog postupanja u pravosuđu.\n"Suđeno je grupi od deset lica, i pet ih je proglašeno krivim, a među njima nekoliko sudaca i jedan tužilac," izjavio je Krasniqi.\nAvni Zogiani, čelnik kosovske antikorupcijske nevladine organizacije Cohu (Ustanimo), izjavio je da korupcija u pravosuđu predstavlja značajan problem, jednim dijelom zato što je pravni sistem vezan za politiku. Suci i tužioci svakodnevno rade za interese političkih stranaka.\n"U pravosuđu na Kosovu oduvijek ima dosta tih izvještaja [o korupciji], ali tužioci su imali političkog smisla u biranju predmeta, ne učine ništa za predmet kad on miriše na politiku", izjavio je Zogiani za SETimes.


Prvih stotinu ulaznica za rukometnu utakmicu BiH – Švicarska naručeno iz Beča | Tuzlanski.ba\nDijeljenja: | 21.12.2017. u 10:02\nZa utakmicu kvalifikacija za Svjetsko prvenstvo 2019. godine, između Bosne i Hercegovine i Švicarske, koja se 13. januara igra u tuzlanskom Mejdanu, vlada veliko zanimanje, potvrdio je Feni Alija Hasić, predsjednik Rukometnog saveza TK, tehničkog organizatora susreta.\nŠtampano je 4.000 ulaznica, a jučer je prvi veći set naručen iz Beča.\n“Rezervaciju 100 ulaznica poručio je uime navijača naše reprezentacije iz Beča Ajdin Karajko. U toku današnjeg dana izvršit će uplatu na račun organizatora i osigurat će karte, a uopće ne sumnjam da će sve biti brzo rasprodane” izjavio je Hasić.\nUlaznice po cijeni 12 maraka na „teleskopima“ uz teren koštaju 12, a za obje tribine 10 maraka.\nOsim putem portala kupi.ba, ulaznice se prodaju u uredu RS TK (Mejdan, tribina B, Tuzla), a sve informacije mogu se dobiti putem telefona +387 61 151 881.\nKljučne riječi: BiH-Švicarska, Mejdan, reprezentacija, utakmica


RENOVIRANA KUĆA: Besprijekoran novi dizajn doma smješten u LONDONU (FOTO) - Uređenje i dizajn doma\nRENOVIRANA KUĆA: Besprijekoran novi dizajn doma smješten u LONDONU (FOTO)\nBy Dizajn\t On Apr 15, 2018 0\nU zadnje vrijeme, sve veći i veći broj ljudi odlučuje da renovira svoj stan ili kuću u nekom veoma popularnom stilu koji će se prilagoditi vremenu u kojem živimo a i onim koja tek dolaze. Skoro svage godine imamo priliku da iz raznih izvora čujemo kakvi stilovi i dekoraciju su u trendu, koje komade namještaja trebamo da imamo i koja paleta boja je aktuelna. Zbog toga, većina ljudi se odlučuje da svoje domove uredu u nekom vanvremenskom stilu koja će sve u svemu prilagoditi.\nBaš jedan takav primjer jeste kuća zvana ”Perf House” koja je u suštini bila ujedno i projekat renoviranja petospratne kuće u Londonu. Ovaj dom je dobio sasvim novo ruho te je očarao mnoge čitaoce na cijeloj planeti.\nNOVI NAČIN DEKORACIJE: Ukrasite svoj dom sa dekorativnim epoksi podovima (IDEJE)\nPOPUT PROFESIONALCA: Primjeri i fantastične ideje za popločavanje dvorišta (FOTO)


Svetski dan mentalnog zdravlja: Interseks osobe zahtevaju hitnu promenu - Geten\nInterseks osobe se rađaju s polnim karakteristikama koje odstupaju od standarda za muška i ženska tela. Širom sveta se interseks novorođenčad i deca podvrgavaju medicinski nepotrebnim intervencijama za koje lekari nemaju njihov pristanak, a koje uključuju hirurške zahvate, hormonsku terapiju, izloženost stalnim i čestim pregledima, istraživanjima, fotografisanju i snimanju. Interseks osobe širom sveta suočene su s teškim posledicama ovih intervencija, kao što su sterilitet, gubitak seksualnog nadražaja i hroničan bol. Na svestki dan mentalnog zdravlja, važno je zapamtiti da ove intervencije takođe imaju izuzetno negativan uticaj na mentalno zdravlje interseks osoba. Traume, napadi panike, depresija i samoubistvo često se dovode u vezu sa kršenjem prava osobe na fizički integritet i samoodređenje.\nMomentalno određivanje interseks stanja kao telesnih problema može uticati na nevidljivost važnosti očuvanja mentalnog zdravlja kako bi se opravdale takozvane intervencije, odnosno operacije „normalizovanja“. Nepovratne hirurške procedure često za cilj imaju sprečavanje problema s mentalnim zdravljem, problema koje telesni diverzitet, odnosno telesnu raznolikost ili različitost automatski povezuju s patnjom. U nekim drugim slučajevima, intervencije se pravdaju promovisanjem zdravog odnosa između majke i deteta, i za cilj imaju sprečavanje diskriminacije u školi, odbacivanje od strane potencijalnih seksualnih partnera u odraslom dobu i posledice koje to može da ima po samopoštovanje osobe. Mnoge mlade interseks osobe širom sveta pate zbog kombinacije opasnih pretpostavki i još opasnijih koraka kojima se njihovo mentalno zdravlje „štiti“.\nSuprotno medicinskim, pravnim i socijalnim uverenjima za koje ne postoje dokazi, životi mladih interseks osoba ne bivaju unapređeni zahvaljujući ovim ranim hirurškim i drugim intervencijama. Upravo suprotno – u mnogim slučajevima, interseks mladi tek u adolescenciji shvataju pravo značenje ovih intervencija, i to onog trenutka kada postanu suočeni s posledicama tih intervencija po njihovo polno i reproduktivno zdravlje i prava. Ovi interseks tinejdžeri suočavaju se ne samo s telesnim promenama, već i s nepovratnošću nepotrebnih zahvata za koje nisu dali svoj pristanak, a kojim je njihovo telo modifikovano tako da bude prihvatljivije i poželjnije.\nUprkos široko rasprostranjenim pretpostavkama, ne pokažu se sva interseks tela kao interseks odmah po rođenju, ili u danima, mesecima i godinama koji uslede. S druge strane, mnoga interseks tela se mogu prepoznati tokom prenatalnog perioda. A mnoga budu prepoznata kao interseks tokom puberteta, i mnoge interseks osobe saznaju za svoje polne karakteristike tokom adolescencije, okružene generalnim nedostatkom informacija, pozitivne reprezentacije i pritisnute jednako generalnim pritiskom da se uklope i povinuju telesnim, rodnim i polnim stereotipima.\nMejnstrim medicinska, pravna i društvena reprezentacija interseks tela i iskustava ima običaj da probleme interseks osoba svodi na pitanje pripisivanja pola po rođenju; istovremeno, proširivanje procedure pripisivanja pola tako da se uključi i sveobuhvatniji „treći pol“, predstavlja se kao ključno rešenje za sprečavanje kršenja ljudskih prava interseks osoba. Međutim, ova perspektiva maši u prepoznavanju činjenice da za mnoge ljude intereks počinje tek u adolescenciji. Takođe, ova perspektiva ne uvažava ni to da mnoge mlade osobe širom sveta ovog trenutka trpe posledice genitalnog sakaćenja interseks osoba (IGM), i da te posledice, uključujući i posledice po mentalno zdravlje, zaslužuju da se njima ozbiljno pozabavimo.\nNa ovogodišnji svetski dan mentalnog zdravlja zahtevamo hitnu promenu. Neophodno je prestati s medicinski nepotrebnim procedurama „normalizacije“ za koje nije dobijen pristanak, ali to nije dovoljno. Da ta promena postane stvarna, takođe je neophodno interseks mladima obezbediti pristupinformacijama, kao i pristup savetovanju, sistematskom i individualnom zagovaranju i podršci, kao i pozitivnoj reprezentaciji. Samo na taj način možemo biti sigurni da će i mlade interseks osobe moći u potpunosti da uživaju svoja polna i reproduktivna prava, svoje pravo na fizičku autonomiju i samoodređenje, i pravo da budu saslušane po svim pitanjima koja nas se tiču.


MLS: Slavili Veselinović i Joveljić, raketa Luke Stojanovića - Sportklub\nMLS: Slavili Veselinović i Joveljić, raketa Luke Stojanovića\nOstale lige - Fudbal Autor:Igor Jagličić21. okt. 202110:17 > 10:27\nU noći između srede i četvrtka odigrano je još 12 mečeva američko-kanadske profesionalne MLS lige. Dvadesetak dana pre kraja ligaškog dela, velika je borba za mesta koja vode u plej-of.\nVodeća ekipa Istoka, Nju Ingland Revolušn, savladali su i Di Si Junajted sa 3:2 i matematički obezbedili prvu poziciju, koja donosi direktan plasman u polufinale konferencijskog plej-ofa, ali i u KONKAKAF Ligu šampiona.\nSvi golovi na „Audi Fildu“ u Vašingtonu viđeni su u drugom poluvremenu. Domaćin je poveo u 51. minutu, preko Holanđanina Najdžela Roberte, ali su gosti ubrzo načinili potpuni preokret. Zahvaljujući Poljaku Adamu Buksi, Špancu Karlesu Hilu i Argentincu Gustavu Bou u 79. minutu poveli su 3:1 i samo je Ramon Abila ublažio poraz svog tima u trećem minutu zaustavnog vremena.\nDi Si Junajtedu predstoji grčevita borba za plej-of, a i pored ovog poraza zauzimaju sedmo mesto na konferencijskoj tabeli, koje vodi u doigravanje.\nČikago nema nikakvih šansi da se dokopa doigravanja, ali je odigrao sjajan meč u Sinsinatiju, kojeg je odlučio Srbin Luka Stojanović. On je u trećem minutu sudijske nadoknade postavio konačnih 4:3. A samo sedam minuta pre odlučujućeg gola, nekadašnji član Čukaričkog ušao je u igru.\nCHICAGO WINS IT WITH A ROCKET! ?\nLuka Stojanovic with basically the last kick of the game gives @ChicagoFire the W. pic.twitter.com/g4deTGDfvV\nNešvil je na drugoj poziciji na Istoku, posle 1:1 sa šampionom Kolambusom, koji i dalje veruje da može u plej-of.\nOba gola na ovoj utakmici postignuta su u razmaku od dva minuta. Gosti su poveli u 75. zahvaljujući sjajnoj reakciji reprezentativca Jermenije Lukasa Zelarjana, ali je domaćin izjednačio preko sjanog Hanija Muhtara, internacionalca iz Nemačke.\nFiladelfija je doživela poraz posle mesec i po dana, i to od snažne Minesote sa 3:2. Imali su Junioni igrača više u poslednjih 13 minuta, ali nisu uspeli da izbegnu poraz. U meču punom preokreta Minesota je povela u 41. minutu preko Adrijena Unoa, bivšeg asa Rena, ali su gosti sa dva brza gola Mađara Danijela Gazdaga (45. i 54. minut) došli do preokreta.\nIpak, Finac Robin Lod i Argentinac Franko Fragapane vratili su prednost na stranu Minesote, pa ni direktan crveni karton Romana Metanajera nije sprečio domaćina da dođe do 12. pobede, možda čak vredne plej-ofa.\nOrlando i Montreal igrali su 1:1 na „Eksplorija“ stadionu, a istim rezultatom završen je i meč između Atlante i Njujork Red Sitija, pošto su gosti izjednačili u 90. minutu preko rezerviste, Islanđanina Torarinsona.\nThe Eastern Conference standings are on ???. pic.twitter.com/Jgiwr1ImkR\nNa Zapadu vodi prošlogodišnji finalista, ekipa Sijetla, koja je iščupala bod (1:1) na gostovanju snažnom Koloradu u Komers Sitiju.\nVankuver je kao gost slavio protiv Portlanda sa 3:2, u jednom od najvažnijih mečeva dana. Sada je velika gužva među timovima plasiranim od četvrtog do devetog mesta na Zapadu i jasno je da će se do poslednjeg meča voditi borba za plasman u doigravanje.\nEkipa Ranka Veselinovića, nekadašnjeg igrača Vojvodine, koji je igrao poslednja tri minuta ovog meča, gubila je 2:0 na poluvremenu, ali je golovima Kolumbijca Kaiseda, Brajana Vajta i Kristijana Dahomea sa bele tačke, došla do potpunog preokreta i trećeg trijumfa na poslednje četiri utakmice.\nLA Galaksi su sjajnom igrom i pobedom od 3:0 u meču sa Hjuston Dinamom, ostali u grupi timova koji se nadaju plasmanu u doigravanje. Dejan Joveljić je u pobedi svog tima igrao 30 minuta, pošto je u 60. zamenio legendarnog Čičarita.\nSome big results in the Western Conference, here’s how things stand. ? pic.twitter.com/CKKj3gmPMI\nDejan JoveljićLuka StojanovićMLSNew England RevolutionRanko VeselinovićSeattle Sounders


Poznat identitet stradalog u udesu kod Gradiške | Radio Televizija BN\nPoznat identitet stradalog u udesu kod Gradiške\nNa regionalnom putnom pravcu Mrakovica – Vrbaška, u mjestu Donji Podgradci, kod Gradiška, sinoć oko 21 čas, dogodila se saobraćajna nesreća slijetanje sa puta automobila Renault Megan, u kojoj je jedna osoba smrno stradala, a dvije su povrijeđene.\nRepublika Srpska 31.01.2020 | 09:32\n"U saobraćajnoj nesreći učestvovao je Borislav Bosnić (37) iz mjesta Mašići, Gradiška, koji je upravljao putničkim automobilom marke Renault Megan, koji je prilikom nezgode smrtno nastradao, dok su tjelesene povrede zadobili suvozač B.S. (31) i putnik B.D. (27) iz mjesta Mašići", saopšteno je iz Okružnog javnog tužilaštva Banjaluka..\nUviđaj na licu mjesta obavio je dežurni tužilac, Okružnog javnog tužilaštva Banjaluka Goran Rakić, zajedno sa policijskim službenicima Policijske uprave Gradiška .\nTužilac je naložio da se preduzmu sve potrebne istražne radnje i mjere na utvrđivanju svih okolnosti saobraćajne nezgode a naložena je i obdukcija smrtno nastradalog lica koja će biti obavljena u Zavodu za sudsku medicinu Republike Srpske.


Ministar Vulin na otvaranju Kancelarije za smanjenje siromaštva - Info022\nMinistar Vulin na otvaranju Kancelarije za smanjenje siromaštva\nBy urednik on\t 15/03/2017 Kategorija info, Kategorija Sremska Mitrovica\nMinistar za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja, Aleksandar Vulin, otvoriće danas u 11:20 sati, Kancelariju za smanjenje siromaštva u Sremskoj Mitrovici (Ribarske obale, br. 8), kao deo projekta „Povećanje efikasnosti socijalne usluge kroz međuopštinsku saradnju i promociju aktivacije (angažovanja radne snage) ranjivih grupa na lokalnom nivou“.\nCilj ovog projekta je implementacija novih mera lokalne socijalne politike radi identifikovanja potrebne pomoći, kao i aktivacije najsiromašnijih i najugroženijih članova zajednice. Kroz radni angažman nezaposleni a radno sposobni korisnici dobiće priliku da se upoznaju sa potencijalnim budućim poslodavcima i tako unaprede svoj položaj i trajno utiču na kvalitet života.\nProjekat realizuje Udruženje građana „Duga“ iz Ade, a finansira ga Evropska unija. Ova aktivnost deo je šireg projekta „Podrška Evropske unije inkluzivnom društvu”, koji sprovodi Delegacija Evropske unije u Republici Srbiji u saradnji sa Ministarstvom za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja.


Petak, 15. listopad 2010.\nSvake školske godine predstavimo naše nove đake uz već ostale, ali ove godine nismo žurili namjerno jer smo čekali dane zahvalnosti, dane plodova zemlje, dane kruha. Ovaj dan se neizostavno svake godine slavi u našim školama, pa tako i ove godine. Stoga donosimo i jedan običan dan u našim školama u Donjoj Britvici i u Izbičnu i još današnje slavlje koje su organizirale učiteljice, roditelji i đaci.


Gornji Milanovac i okolinu pogodilo snažno nevreme\n► Gornji Milanovac i okolinu pogodilo snažno nevreme\n12.08.2017 Gornji Milanovaac\nGornji Milanovac i okolinu zahvatilo je danas poslepodne snažno nevreme praćeno gradom koje je pričinilo veliku materijalnu štetu usevima, prenosi portal GM info.\nKako je preneo portal, danas oko 15 sati nevreme je pogodilo Gornji Milanovac, sela Gornje Brnetiće, Ozrem, Teočin.\nGrad je uništio bašte, kukuruz, šljivike.\nU Gornjem Milanovcu u Ulici Miloša Velikog od olujnog nevremena palo je i drvo.\nJako nevreme praćeno kišom i grmjavinom pogodilo je najpre zapadnu Srbiju - Loznicu, Čačak, Lučane.\nKiša od 17 sati pada i u Beogradu.


Tramp: Ako Putin simpatiše Trampa to se naziva prednost - Sputnjik Srbija\n14:41 17 Januar 2021\n18:43 11.01.2017 Preuzmite kraći link\nNovoizabrani predsednik SAD Donald Tramp izjavio je da se nada da će naći opšti jezik sa predsednikom Rusije Vladimirom Putinom i zajedno sa Moskvom se boriti protiv terorističke grupe DAEŠ.\nUŽIVO: Prva zvanična konferencija za novinare novoizabranog predsednika SAD\n„Rusija može da nam pomogne da se borimo sa DAEŠ-om“, rekao je on na prvoj zvaničnoj konferenciji za medije nakon pobede na predsedničkim izborima u Njujorku.\n„Ako Putin simpatiše Trampa to se naziva prednost“, dodao je on. Istovremeno, on je rekao da on, takođe, može da bude čvrst sa Rusijom. „Ko veruje da bi Klintonova bila čvršća sa Putinom nego Tramp?“, rekao je novoizabrani predsednik SAD.\n„Ne znam da li ću se slagati sa Putinom, ali se nadam da hoću“, zaključio je Tramp, koji će 20. januara stupiti na dužnost predsednika SAD.\nOn je na današnjoj konferenciji za medije, u prisustvu oko 250 novinara u predvorju njegove kule, gnevno osudio objavljivanje navoda da je u Rusiji „uhvaćen u kompromitujućoj situaciji“, istakavši da su to sve „laži bolesnih ljudi“.\n„Što se tiče hakovanja, mislim da je to bila Rusija, ali takođe mislim da su nas hakovale i druge zemlje“, zaključio je Tramp.\nNa pokušaj novinara Si-En-En-a da mu postavi pitanje, Tramp je odbrusio: „Ne, vi ste užasna organizacija i objavljujete lažne vesti“.\nOn je dodao da će razgovarati samo „sa iskrenim novinarima“.\nNa pitanje šta bi Tramp sada rekao Putinu, novoizabrani predsednik je odgovorio da „ne bi trebalo to da radi“, govoreći o navodnom hakovanju. „Rusija će imati mnogo veće poštovanje naše zemlje kada je ja budem vodio nego kada su je vodili drugi ljudi. Videćete“.\nNa završetku konferencije Tramp je rekao će sve zemlje poštovati SAD „daleko više nego u prošloj administraciji“.\nIzveštaj o navodom ruskom hakovanju nije bio vredan papira na kojem je napisan.\nTramp je rekao da veruje da su obaveštajne agencije od vitalnog značaja.\n„U narednih 90 dana obaveštajni zvaničnici će doći kod mene sa izveštajem o hakovanju“, najavio je Tramp. On je istakao da će izveštaj biti na odbrani od hakovanja.\n„SAD su svi hakovali. I Rusija i Kina... Svi“, naglasio je Tramp.\nAmerički novinar pokušao je da postavi pitanje.\n„Ne dam vam priliku da postavite pitanje, vi objavljujete lažne vesti“, odgovorio je Tramp.\nOn je dodao da će razgovarati samo sa „iskrenim novinarima“.\nIzgradićemo zid i Meksiko će nam platiti za to\nO zdravstvu: Potpuna propast\nJedan novinar upitao je Trampa šta namerava da učini o zaštiti pacijenata i zakonu o pristupačnom zdravstvu, koji se popularno naziva „Obamaker“.\nTramp je odgovorio da „bi bilo lakše pustiti da se zakon o zdravstvu uruši 2017.“ On je dodao da njegova administracija planira da „ukine i suštinski istovremeno zameni Obamaker“.\n„Mi ćemo ukinuti i zameniti i usvojićemo ovaj zakon“, rekao je Tramp. „Obamaker je problem demokrata“.\nMoji sinovi Don i Erik vodiće kompaniju za mene. Oni će to raditi profesionalno i neće se konsultovati sa mnom o upravljanju.\nImamo odličan tim, jedan od najboljih u ovoj zemlji.\nNovoizabrani predsednik SAD Donald Tramp optužio je Demokratsku stranku da je sama dozvolila hakerske napade na njene servere.\nTramp se povlači iz svog biznisa\nTrampov advokat rekla je da Tramp ne želi da bude ikakve sumnje da će se povući iz svog biznisa.\nOna je rekla će Trampove investicije i poslovna sredstva u Trampovoj organizaciji biti preneta u fond pre 20. januara.\nAdvokat je naglasila da neće biti novih međunarodnih ugovora za vreme Trampovog mandata.\nNemam poslovne veze sa Rusijom.\nZar neko zaista misli da bi Klintonova bila čvršća prema Putinu od mene?\nNadam se da ću se „dobro slagati" s Putinom.\nNe znam da li su obaveštajne službe bile umešane u to što je objavljena informacija da je protiv mene sakupljen kompromitujući materijal. „Možda je to bila obaveštajna služba, a možda nije - ko zna“, rekao je Tramp i dodao da ako su te službe umešane u pomenute publikacije biće to „mrlja“ na njihovoj reputaciji.\nRusija može da nam pomogne da se borimo protiv DAEŠ-a.\nNovoizabrani američki predsednik Donald Tramp pohvalio je odluku ruskog predsednika Vladimira Putina da ne posegne za odmazdom zbog novih američkih sankcija protiv Rusije, dodajući da je sramno to što se dešava u poslednjim danima mandata odlazećeg predsednika Baraka Obame.\nMogao bih da vodim kompaniju i državu u isto vreme i verujem da sam jedini čovek na svetu koji je sposoban za tako nešto, ali neću.\nOdgovarajući na pitanje da li veruje da će se slagati sa predsednikom Putinom, Tramp je rekao da ne zna, ali da je prednost ukoliko ga Putin simpatiše.\n„Ako me Putin simpatiše to je prednost“\nOva administracija je stvorila DAEŠ.\nO navodnom ruskom hakovanju\n„Bolesni ljudi su sastavili izveštaj“.\n„Izveštaj nije trebalo da bude objavljen", a DNC je bio „otvoren za hakovanje“.\nNakon što je novoizabrani predsednik napisao na svom nalogu na Tviteru da je cena programa proizvodnje aviona F-35 previsoka, kompanija „Lokid Martin“ je izgubila tri i po milijardi dolara vrednosti\nTramp kaže da izrada aviona F-35 „kasni i stvara u budžetu trošak od nekoliko milijardi dolara ".\nTrampova porodica prisutna je na konferenciji za medije.\nDonald Tramp počeo je konferenciju za novinare zahvaljivanjem članovima novinarskih organizacija, onima koji su mu se pridružili u osudi nedavnih „lažnih vesti" o njemu i izveštaju američke obaveštajne zajednice o navodnim ruskim „hakovanju" američkih izbora.\nPrva konferencija za medije Donalda Trampa nakon pobede na predsedničkim izborima počela je u Trampovoj kuli u Njujorku.


Kremašica kao magazin i Kremašica kao potrošački medij - Kremašica\nNaslovna » Domaće vesti » Kremašica kao magazin i Kremašica kao potrošački medij\nKremašica kao magazin i Kremašica kao potrošački medij\nAutor: goldie • 11/12/2009\nNeki od vas nas doživljavaju kao potrošački medij, a neki kao online magazin. Iz štampe je juče izašao novi broj prvog srpskog magazina o nail artu, odnosno umetnosti crtanja po noktima, a u njemu i Kremašica. Ovaj magazin je logičan nastavak razvoja firme Atelier L.K. koja već duži niz godina ima estetski studio “La Famme” i centar za obuku “L.K Nail Academy”.\nUpravo danas smo bile u novotvorenom estetskom studiju ove firme i pokupile jedan primerak ovog časopisa. Dopada nam se kako izgleda Kremašica u štampanom izdanju i naš članak o Minx manikiru. Sam časopis Atelier se sastoji iz dva dela, jedan deo posvećen noktima (Atelier Nails) i kada okrenete časopis sa druge strane deo posvećen šminci (Atelier Make up). Ljubaznu gospođu Lesju, vlasnicu ove firme smo upoznali na sajmu kozmetike Dodir Pariza u oktobru, pogledajte izveštaj sa sajma.\nOno što je meni lično jako dobro kod ovog časopisa je što je koncipiran kao priručnik. Tako, na primer, možete u ovom časopisu i naučiti nešto novo iz sveta manikira i pedikira, saznati o novim tehnikama u dizajniranju noktiju i pronaći dosta interesantnih saveta o nezi noktiju i kože. Ovaj časopis može biti interesantan i profesionalnim kozmetičarima i nailartist-ima kao i onima koji vole lepo dizajnirane i uredne nokte. Časopis je prepun prelepih slika i predloga dizajna noktiju na čak 120 stranica. Više o tome kako naručiti i gde nabaviti ovaj časopis možete pogledati na sajtu www.ateliernails.com.\nKremašici je i poznati bloger gospodin Dragan Varagić nedavno na svom blogu posvetio pažnju jednim člankom. Varagića ne treba mnogo predstavljati, dobro je poznat u online zajednici, vlasnik konsalting agencije P2 Internet, bavi se online strategijama i savetodavnim uslugama iz oblasti poslovne primene interneta. Varagić Kremašicu vidi kao primer potrošačkog medija u Srbiji. Na njegovom blogu možete pročitati i saznati o poslednjim trendovima i novinama u online zajednici. Budite uvek informisani i čitajte www.draganvaragic.com\nHvala Varagiću i firmi Atelier L.K. od Kremašica!\nU pripremi je otvaranje rubrike na sajtu, postavi pitanje kozmetičaru i estetičaru, a do tada, sva pitanja koja imate u vezi kozmetike možete postaviti na našem forumu.\nČestitam! :-) Stvarno ste zaslužile i više pohvala ali vreme radi za vas. Obožavam vas :-)\n:))) SLažem se s već navedenim pohvaLama,zasLu žujete čistu peticu\nHvala na podrsci. :-)\nPridruzujem se pohavalama i cestitkama, i zelim jos veci uspeh u 2010-oj mom oooomiljenom sajtu! :D Samo napred, na dobrom ste putu...\nsamo naprijed curke zasluzile ste za svoj naporan rad i zalaganje :-))))))))))puno puno ovakvih jos boljih i ljespih uspjeha.........


Najteži dan u istoriji Novog Sada: Uništen u bombardovanju, ubijena većina stanovnika | Luftika\nNajtragičniji dan u istoriji Novog Sada dogodio se pre tačno 170 godina, kada je grad satima bombardovan sa Petrovaradinske tvrđave, a vatra se raširila i spalila ono što đulad nisu srušila. Tog, 12. juna 1849. godine Novi Sad je skoro sravnjen sa zemljom i ostao je bez većine stanovnika, a zbog razmera tragedije bečki dvor je imao ideju da potpuno raseli preostalo preživelo stanovništvo, piše 021.\nDirektor Istorijskog arhiva Petar Đurđev za 021.rs priča da je pred revolucionarnu 1848/49. godinu Novi Sad imao sto godina samostalne lokalne vlasti i razvijao se kao kulturno, ali i privredno-ekonomsko središte Srba u Austrougarskoj.\nGrad je imao oko 20.000 stanovnika i prvi period revolucije je uspeo da preživi bez većih posledica iako je bilo iseljavanja prvo Srba, a potom i drugih naroda, kao i nestašica hrane i drugih problema.\nĐurđev navodi da je 7. juna komandant jedinica na Petrovaradinskoj tvrđavi Pal Kiš krenuo ka Kaću da potuče austrijske trupe, ali je doživeo poraz i tada je Jelačić trupe usmerio ka Novom Sadu. Austrijanci, Hrvati i Srbi su mislili da će brzo osloboditi Novi Sad, zauzeti Brukšanac (nekadašnje utvrđenje na bačkoj obali na mestu današnjeg Varadinskog mosta) koje je štitilo pontonski most ka Petrovaradinu i tako okružiti utvrđenje.\nIstoričari, opet, misle da je bilo i ličnih razloga za napad na Grad i Tvrđavu jer je Jelačić bio rođeni Petrovaradinac, a Stratimirović rođeni Novosađanin.\nMada nisu sačuvani vojni planovi, zna se da su na obodu grada 11. juna bile mađarske trupe koje su pokušale da zaustave austrijsku vojsku.\n“Ove tri brigade nisu mogle da ih zaustave i krenule su da se povlače ka Brukšancu i Tvrđavi, a austrijske trupe su polako ulazile u grad i probijale se kroz Novi Sad ka obali Dunava. Nastalo je opšte oduševljenje i svi su mislili da će se sve brzo završiti. U svojim sećanjima Mihail Polit Desančić navodi da je Stratimirović došao u kuću Jovana Hadžića i svojoj tetki, Hadžićevoj supruzi, rekao ‘Brzo pripravite hranu, mi ćemo brzo osloboditi Novi Sad’. Tu sada dolazi do malih sporenja istoričara šta se tačno desilo. Prema jednom svedočenju, sa prostora gde je sada otprilike Trg mladenaca, ispaljen je samo jedan plotun iz topa ka Brukšancu kada je usledio odgovor mađarskih trupa sa Tvrđave, dok drugi izvori navode da je napadnut Brukšanac, ali da nisu uspeli da slome otpor i da je tada počelo i dejstvo topova sa Tvrđave i da su mogli da se povuku”, priča Đurđev za 021.\n“Bombardovanje je izvršeno topovima sa Tvrđave, iz Brukšanca i Sremske Kamenice. Kako je krenulo bombardovanje, Ban Jelačić je naredio povlačenje iz više razloga, među kojima je pored jasnog znaka da je nemoguće osvojiti Tvrđavu i to što je vladala epidemija kolere koja je ubijala od 150 do 200 vojnika dnevno. To što se austrijska vojska povukla nije zaustavilo osvetu sa Tvrđave. Kako je većina objekata bila građena od drveta, a tog dana je duvao i jak vetar, požar se brzo prenosio kroz grad što je dovelo do katastrofalnih posledica po arhitektonsko nasleđe Novog Sada. Od 2.812 zgrada koje su tada bile u gradu, 2.004 su potpuno uništene”, navodi Đurđev.\nUništavanje Novog Sada je bilo toliko tragično da je neposredno nakon bombardovanja u samom gradu ostalo tek nekoliko stotina stanovnika, a krajem 1849. godine, kada se posle gašenja mađarske pobune predala i poslednja posada sa Petrovradinske tvrđave, u Beču se razmatralo da se preostali stanovnici rasele. Novosađani su tada uspeli da izmole da se odustane od te ideje. Nakon dobijanja kredita i druge pomoći, počela je obnova grada, a tek 20 godina kasnije će Novi Sad ponovo imati stanovnika kao pre rata i postati “Srpska Atina”.\n“Novi Sad je poprilično zaboravio ovo bombardovanje. Treba pomenuti da je grad do 1849. godine imao izgled orijentalnog grada i danas kad uđete u Almaški kvart, pa vidite Cvetićevu ili Lađarsku ulicu ili Zemljane ćuprije, to je bio Novi Sad 1949. godine. Tada je grad izgubio tu orijentalnu crtu i dobio arhitekturu srednjeevropskog grada, tako da je stari Novi Sad začet 1748. godine nestao i dolazi do novog naseljavanja i izgradnje novih ulica. Faktički to je jedna vododelnica u istoriji grada, jer tada nastaje sasvim drugačiji Novi Sad”, priča Đurđev.\noznakebombardovanje novog sada 1849. godine istorija novog sada novi sad novi sad kroz istoriju


muškost | TAMOiOVDE\nTag Archives: muškost\nKAKO SU RAZDVOJENI MUŠKARCI I DEČACI…\n20. novembra 2015. by TAMOiOVDE\nDevojčice uče da budu žensko od mame – ali dečaci ne mogu da nauče da budu muško od nje, koliko god ona dobra mama bila. Ljudska rasa je stotinama hiljada godina živela u malim nomadskim grupama– bilo je oko 20 do 40 ljudi u grupi.\nLjudska rasa je stotinama hiljada godina živela u malim nomadskim grupama– bilo je oko 20 do 40 ljudi u grupi. Da ste živeli u to doba, verovatno biste sreli samo oko 200 ljudi tokom života.\nČak i kada se završilo novo kameno doba i kada je počela pisana istorija, još uvek smo 4.000 godina živeli u selima i malim mestima. Veliki antički gradovi – Atina, Krit i Rim – bili su, prema našim današnjim standardima, mali.\nU vrlo stabilnom načinu života plemena i sela, očevi i sinovi su živeli i radili jedni blizu drugih. Očevi, ujaci i dede učili su mlade muškarce svom poslu ili zanatu i, istovremeno, kako da budu muškarci. To je bilo dugotrajno šegrtovanje. Četrdesetogodišnjaci su još učili. Stari muškarci i žene su predvodili zahvaljujući svom velikom znanju i iskustvu.\nDečaci su čitavog dana, svakodnevno, bili okruženi muškarcima, koji su ih aktivno (i obično sa uživanjem) podsticali i učili. Duboko su upijali ton, stil i manire muškosti od desetak dostupnih uzora, koji su, po potrebi, prema njima bili čvrsti i nežni. Na iznenađenje većine nas, sada se smatra da je život u lovačko-sakupljačkim vremenima bio udoban, čak i lagodan. Na primer, većina ljudi je mogla da zadovolji svoje potrebe za hranom i skloništem sa svega nekoliko sati rada na dan.\n“Prvi put u ljudskoj istoriji, sazrela je generacija dečaka koju nisu odgajili očevi u pravom smislu te reči. Takav aranžman danas prihvatamo zdravo za gotovo. Očevi rade, majke odgajaju decu (ili ih daju u obdanište da ih podižu druge žene). Učiteljice vaspitavaju naše dečake.”\nOčigledno smo se vratili unazad! Detaljno znanje i usavršene veštine ljudi, akumulirane tokom eona, i njihovo sistematično prenošenje svakom detetu ponaosob, omogućavalo je izobilan i prijatan život. Nije sve bilo savršeno. Prastare kulture su takođe imale svojih problema, ali su posedovale ravnotežu i veštinu očuvanja života koje su poštovane stotinama generacija.\nA onda je bez presedana (u ekološkom treptaju oka) sve počelo da se menja. Prelazak na poljoprivredu, stvaranje gradova i dolazak Industrijske revolucije (pre samo šest generacija) koja je zauvek sve promenila. Seljaci su oterani kako bi se oslobodilo zemljište za gajenje vune, koja je bila unosnija od useva. Samo delić radne snage je bio potreban za uzgajanje vune.\nGradovima je bila potrebna radna snaga – fabrički radnici, činovnici, rudari i fizički radnici. Mogli ste ili da se prilagodite ili da umrete od gladi. (Isti proces se i dan-danas odvija u Aziji i u drugim delovima sveta.) Očevi su, prvi put u istoriji, radili daleko od sinova, ustajali su pre zore i vraćali se kad padne mrak.\nUvedeno je školovanje – ne toliko iz humanitarnih razloga već zbog toga što je ustanovljeno da ono bolje priprema decu da postanu mirni fabrički radnici u devetoj ili desetoj godini. Prvi put u ljudskoj istoriji, sazrela je generacija dečaka koju nisu odgajili očevi u pravom smislu te reči. Takav aranžman danas prihvatamo zdravo za gotovo.\nOčevi rade, majke odgajaju decu (ili ih daju u obdanište da ih podižu druge žene). Učiteljice vaspitavaju naše dečake. Dečaci mogu da biraju: da pristanu i budu mali dobri dečaci ili da prave probleme i budu nevaljali.\n“‚Nevaljali” stvaraju bande radi utehe i samozaštite, u potrazi za muškom energijom koje nisu ni svesni da im nedostaje.\nOdsustvo očeva danas\nIz perspektive sinova, malo se toga promenilo u proteklih 150 godina. Očevi danas rade u čistijim, bezbednijim sredinama – ali efekat na porodicuje je isti. A može da bude i gori.\nMuškarac koji radi u kancelariji ima malo toga zajedničkog sa svojim sinom i često ne može ni da mu objasni čime se bavi. Tata “ide na posao”, gde prosto nestane u nekoj neshvatljivoj aktivnosti devet ili deset sati dnevno. Sredinom 70-ih godina prošlog veka, kompanija za proizvodnju igračaka “Matel” htela je da pusti u prodaju porodicu lutaka nazvanu “Porodica Srce”.\nPrvo su ispitali modele, koji su se (prirodno) sastojali od majke, oca i dvoje dece. Mnoga deca koja su učestvovala u testiranju su uzela lutku oca i ostavila su je u stranu. Upitana: “A šta je sa ocem?”, deca su odgovarala: “On je na poslu”, i ostavljala su lutku netaknutu.\nOčev posao nije imao suštinu ili smisao, i retko je korišćen u igri. (Problem je, naravno, konačno rešen. Očevi-lutke su prodavane zasebno sa velikim mišićima, oklopima i puškom!) Robert Blaj kaže da “ukoliko otac boravi u kući samo sat-dva uveče, onda će ženske vrednosti, koliko god da su sjajne, često biti jedine aktivne vrednosti u kući”.\nOtac od karijere ne pruža deci ushićenje, podučavanje, ni svoju suštinu, već samo svoje raspoloženje. A u sedam sati uveče, to raspoloženje je uglavnom nervoza i umor. Devojčice uče da budu žensko od mame – ali dečaci ne mogu da nauče da budu muško od nje, koliko god ona dobra mama bila. Feminizam je uzeo maha i razvio se posredstvom mreže žena koje su već bile vrlo vešte u pružanju verbalne podrške, u odnošenju sa ženama na intimnom nivou. U izvesnom smislu, njima je bilo lako da to izvedu.\nMuškarci nisu vešti u ophođenju jedni sa drugima, pogotovo ne sa onima iz drugih starosnih grupa. Gde bi uopšte mogli da steknu te veštine? U našem društvu postoje različiti stepeni odsutnosti očeva. Sa našom visokom stopom razvoda, možda trećina dece odraste bez oca ili s ocem koji je na mahove prisutan u porodičnom životu. Rezultati jedne studije su pokazali da, godinu dana nakon razvoda, oko 30 odsto očeva više nije imalo kontakt sa svojom decom!\n“Otac od karijere ne pruža deci ushićenje, podučavanje, ni svoju suštinu, već samo svoje raspoloženje. A u sedam sati uveče, to raspoloženje je uglavnom nervoza i umor.”\nRanije smo rekli da se tinejdžerske bande sastoje od dečaka čiji su očevi odsutni ili su se emocionalno povukli. Ponašanje pripadnika bandi (čega oni sami nisu svesni) očigledno ima za cilj da isprovocira starije muškarce da ih primete. Tu dinamiku razumeju svi dobri seoski policajci. Pritisak vršnjaka, koji utiče na svu decu, ima problematične posledice po one koji imaju loš odnos sa roditeljem istog pola.\nTinejdžer koji uživa u društvu svog oca i njegovih prijatelja nema potrebe da traži vođstvo u osamnaestogodišnjem predvodniku bande. Loša vest je da možda nije dovoljno ni kada stvari u porodici dobro idu. Čak i kada je otac prisutan, požrtvovan i raspoloživ vikendima i tokom večeri i kada je brak zdrav i kada su uslovi idealni, dečaci i dalje bivaju uskraćeni.\nVrlo je verovatno da dečaci imaju biološku potrebu za pojedinačnim kontaktom sa muškarcem nekoliko sati na dan. Da formulišemo to drugačije, imati zahtevan posao, prevoziti se na posao po gradu i dobro odgajati sinove je izuzetno teško. Nešto mora da trpi.\nBiva još gore. Neki psihoanalitičari i porodični terapeuti širom sveta primetili su da odsustvo oca stvara posebne nuspojave. Odsutni otac nije samo neutralna persona. Ne možete biti neutralni u porodici. Članovi istog domaćinstva mogu ili da se vole ili da se mrze. Sin ili voli ili mrzi svog oca – nikada nije neutralno. Kada je neko ko vam je toliko potreban, tako blizu a ipak tako daleko, to pobuđuje ogroman intenzitet osećanja. Savremeni otac od karijere mora da se suoči sa tim problemima.\nMuškarci pokazuju svoju ljubav time što mnogo i dugo rade. Ali ne bivaju uvaženi zbog toga jer su njihova deca željna njihovog prisustva a ne njihovih darova. Deca i dalje traže po neku kompjutersku igricu ili firmirane patike, ali, uz dovoljno vremena koje im otac poklanja, ubrzo zaboravljaju na te zamene.\nŽene treba da budu vrlo jasne u pogledu toga šta traže od svojih muževa – jer su muškarci skloni tome da automatski pretpostave da je njihova sposobnost privređivanja njihov najveći doprinos.\nJedan naš prijatelj se oženio ženom koja je jedanput tokom udvaranja pomenula da se nikada ne bi udala za siromašnog čoveka. On je postao kompulzivni kockar ne bi li održao utisak uspešnosti. To je dovelo do pronevere i zatvorske kazne. To je bio težak nauk.\n“Žene treba da budu vrlo jasne u pogledu toga šta traže od svojih muževa – jer su muškarci skloni tome da automatski pretpostave da je njihova sposobnost privređivanja njihov najveći doprinos.”\nOtac pedesetih godina prošlog veka je takođe naporno radio za život. Posedovao je moć da bude na distanci, koja je bila prilična, i često moćna sila. Ali, to njegovom sinu nije pružalo nikakvu duhovnu hranu. Kao što smo rekli, sinovi pedesetih su mogli samo da nauče kako da se “ponašaju” kao tata, ali ništa nisu mogli da crpe iz njegovog unutrašnjeg sveta.\nProblemi bi se, na primer, pojavljivali kada bi taj sin zasnovao sopstveni brak. On nije posedovao nikakvu mušku dubinu koju bi mogao da crpi –samo figuru nemog oca izrezanog od kartona. Zamišljamo ženu u braku, koja zauzima stav o tome šta joj je bitno, koja je nalik vrhu moćne, solidne piramide ženstvenosti, jer počiva na nepreglednim iskustvima žena koja je upila.\nMuškarac, koji zauzima stav o tome šta mu je bitno, ima samo klimavu kulu od karata – skicirane, površne primere muževnosti koje je sklepao iz filmova i tome sličnog. Takoda je stalno nesiguran i ne može da se odnosi na ravnopravnoj nozi. Nikada nije upoznao unutrašnji život muškaraca koji su sebe delili. Ima samo klišee i neotesane izraze kojima pribegava u nuždi.\nNajčešće popušta ili beži ili postaje zao. Stalno se susrećem sa tim tokom psihološkog savetovanja: sa muškarcima koji prosto ne mogu da budu iskreni sa svojim partnerkama. To vodi dubokoj žalosti. Bez samopouzdanja da se založite za ono do čega vam je stalo, ništa se ne može rešiti. A samopouzdanje – muškarac – dobija od oca ili drugih koji ga zamenjuju.\nZa početak, pojavljujte se u životima sopstvene dece! Ukoliko tokom trudnoće često čuju vaš glas, uskoro će početi da ga razlikuju od majčinog i bilo čijeg drugog. Nakon rođenja, okretaće se u vašem pravcu kada čuju tu poznatu tutnjavu. Kada su mali, često ih prislonite uza sebe i oni će takođe osetiti vaš glas. Muški glas odjekuje duboko u grudima i vibrira kroz bebu koja se drži u naručju, i one će to zavoleti. Otkopčajte košulju kada ih nakon rođenja uzmete u naručje.\nNemojte da koristite sapun, dezodorans ili bilo kakvu parfimisanu kozmetiku, kako bi se vaše dete vezalo za vaš prirodan, čist, znojav miris. Vaš jedinstven mirisni potpis će im predstavljati ohrabrenje. Ne dozvolite da vas u bolnici razdvoje od žene i deteta. Spavajte u istoj sobi, brinite se o detetu kako bi vaša žena mogla da se naspava. Naravno, poštujte i njenu želju da bude malo nasamo sa detetom.\n“Ne dozvolite da vas u bolnici razdvoje od žene i deteta. Spavajte u istoj sobi, brinite se o detetu kako bi vaša žena mogla da se naspava.”\nNemojte da dozvolite sestrama da vam odnesu dete u bolničke jaslice kada njegovi sopstveni roditelji mogu da ga neguju. Organizujte se da ne radite neko vreme, barem mesec dana ili tri meseca ukoliko možete, kako bi prvi dani mogli da budu neužurbani. Naučite da kuvate! Obratite pažnju na osećanje suparništva. Na prednjoj korici knjige Preživeti porodicu (knjiga Džona Kliza i Robina Skinera o porodicama) ima karikatura muškarca koji gleda svoju ženu kako doji dete.\nMuškarac sisa dudu i deluje vrlo nesrećno. Kada se pojavi nova beba, obratite pažnju na osećanje suparništva i prihvatite ga ukoliko se pojavi. (Možda i neće.) Vaša žena vas voli koliko i bebu. Ali je prirodno da se ona tokom prve godine hormonski preusmeri na onu vrstu obožavanja koje nju osposobljava da se brine o detetu i da uživa u tome. Podržavajte je, nađite nekoliko minuta na dan da se “povežete” sa njom i budite strpljivi. Ona ćevam se vratiti!\nBudite tu za vašeg sina\nKnjiga Kliz-Skinera takođe sadrži jednostavnu i dubokoumnu karikaturu dečaka koji prelazi most od majčine do očeve obale reke. To simbolizuje nužan stadijum u muškom razvoju. Već u šestoj ili sedmoj godini, dečak mora da preusmeri primarnu identifikaciju. On će voleti i imati intenzivan odnos sa majkom, ali on više nije “njen”. On aktivno želi da bude sa ocem i da bude nalik njemu.\nOn to može samo ukoliko je otac prisutan, dostupan i zainteresovan da provodi vreme sa njim. Otac treba da radi stvari sa sinom, da uživa u deljenju života sa njim, da pred njega postavlja izazove i da ga testira, ali da ga nikada ne povređuje ili omalovažava. To može da poprimi razne oblike.\nOdlomak iz knjige “Biti muško” Stiva Bidalfa (Mali vrt)\n„Većina muškaraca zapravo ne živi. Umesto toga, oni glume da bi se zaštitili”. Tako počinje ova nadahnuta, praktična i iskrena knjiga o muškarcima.\nNe bi bilo preterano reći da je Biti muško – Manifest za oslobođenje savremenog muškarca od obogaljujućih i prevaziđenih uloga.\nOtkako je prvi put objavljena 1994, knjiga Biti muško ima snažan i dubok uticaj na muškarce i žene širom sveta i postala je jedna od najpoznatijih knjiga o životu muškarca.\nKnjiga kruži od oca do sina, od prijatelja do prijatelja, žene do muža, uz jednostavnu poruku: „Ovo moraš da pročitaš!”\n• Vi i vaš otac\n• Muškarci i žene\n• Seks i duh\n• Posao sa dušom\n• Pravi muški prijatelji\n• Biti otac\n• Muški divlji duh\nKnjiga Biti muško promenila je način na koji doživljavam muža i oca. Mnogo puta me je dovela do suza. Zbližila nas je više nego ikad.\n– pismo žene\nBacio sam knjigu o zid. Zatim sam je podigao i nastavio da čitam.\n– pismo muškarca\nBiti muško dopire do srca svakog čitaoca i predstavlja jednostavnu i praktičnu mapu puta za muškarce koji žele da obogate svoj život. Ženama predstavlja potresno otkrovenje, dok se muškarci u njoj prepoznaju i stiču nadu da život može biti drugačiji. Biti muško nije samo nešto što čitate, to je nešto što radite.\nStiv Bidalf je najpoznatiji porodični terapeut i pisac priručnika za roditelje u Australiji. Njegove knjige, uključujući: Kako odgajati sinove i Veština ljubavi, prodate su u više miliona primeraka širom sveta.\nPosted in Uncategorized.\tOznačeno acting, analiza, analysis, be a man, Biti muško, boys, culture, development, dečaci, divorce, education, educator, family, game, gluma, group, grupa, history, how, igra, istorija, kako, kmiga, kulture, majka, masculinity, men, mother, muškarci, muškost, porodica, posao, problemi, problems, put, razvod, razvoj, road, school, skills, Steve Bidalf, teacher, time, ućiteljice, vaspitanje, vaspitačice, veština, vreme, why, work, zašto, škola\nSARADNICA KREATIVE NOMINOVANA ZA NAJBOLJEG NASTAVNIKA SVETA...\nPREVER, KIŠA I LEPO VREME...


BENIGNE IZRASLINE UNUTAR MATERICE: Evo kako MIOMI utiču na zdravlje žene i KAKO IH SPRIJEČITI! - Dvoklik\nBENIGNE IZRASLINE UNUTAR MATERICE: Evo kako MIOMI utiču na zdravlje žene i KAKO IH SPRIJEČITI!\nMiomi materice su benigne izrasline koje rastu unutar materice i mogu uzrokovati razne zdravstvene i reproduktivne probleme.Miomi se najčešće uočavaju na sistematskim ginekolooškim pregledima, a simptomi se retko kad javljaju ili ih pacijentkinje prepisuju nekim drugim tegobama.\nIpak, ukoliko imate bolne cikluse, bolove u stomaku ili donjem dijelu leđa, čestu potrebu za uriniranjem, zatvor ili bol tokom se*sulanog odnosa, važno je da što prije odete na pregled. Pored standardne medicinske terapije, stručnjaci preporučuju i razne prirodne lijekove za prevenciju i liječenje mioma.\nIstraživanja vršena na životinjama i ljudima dokazuju da način ishrane značajno utiče na pojavu i liječenje mioma materice. Dokazano je da kod osoba koje često konzumiraju crveno meso, masnu i visokokaloričnu hranu postoji veći rizik od pojave mioma. Preporučuje se da pri liječenju mioma crveno meso zamijenite bijelim ili uzimate proteine biljnog porijekla. Studija sprovedena 2011. godine na oko 22 000 žena u perimenopauzi, pokazala je da žene koje redovno konzumiraju voće i vitamin A iz namirnica životinjskog porijekla manje su podložne promjenama na materici.\nVitamin A sadrže mliječni proitvodi, riba i meso, a evo koje još namirnice pozitivno utiču na prevenciju mioma materice:\n-riblje ulje (losos, tuna)\n-Hrana bogata flavoonidima (bobičasto voće)\n-zeleno povrće (brokoli, spanać i prokelj)\nOsobe koje ne mogu organizmu da obeznbede dovoljnu količinu vitamina, u dogovoru sa stručnjakom mogu da uzimaju suplemente.\nAl*ohol i kafa – Studija iz 2004. godine dokazuje da se kod žena koje često konzumiraju al*ohol, naročito pivo, mogu pojaviti miomi materice. Naučnici nisu pronašli vezu između mioma i kofeina.\nUgledajući se na kinesku medicinu i alternativne terapije, stručnjaci izdvajaju nekoliko biljnih terapija za liječenje mioma:\nZeleni čaj – Zeleni čaj sadrži antioksidante flavanole koji regulišu oksidativni stres i smanjuju rizik od negativnih promjena na ćelijama. Istraživanje iz 2013. godine dokazalo je da su se miomi smanjili nakon 4 mjeseca kod pacijentkinja koje su svakodnevno konzumirale zeleni čaj.\nResveratrol – Resveratrol je stilbenoid, tip prirodnog fenola, i fitoaleksin koji proizvodi više biljaka kad su napadnute patogenima kao što su bakterije ili gljive. Ovo jedinjenje sprječava rast i razvoj ćelija koje utiču na pojavu mioma materice. Resveratrol se može naći u kupinama, malinama, grožđu i dudu.\nKurkumin – Kurkumin je jedan od aktivnih sastojaka biljke kurkum, odnosno istomineg indijskog začina. Pojedina ispitiivanja dokazuju da kurkumin može da uništi ćelije mioma i zaustavi njoihovu reprodukciju.\nOdređene promjene u načinu života, poput promjena režima ishrane, fizička aktivnost i regulisanje stresa, svakako će pomoći da smanjite rizik od mioma matrice, prenosi Novi. haber.ba\n“MISLILA SAM DA IMAM GRIPU” : Iznenađujući simptomi srčanog udara kod žena, a 1 je najčešći!\nDOKTOR FILGUD SAVJETUJE: Ako hoćete da smršate, evo šta morate da uradite!


BGD:Čak 20 listi nije prešlo cenzus - Studio B\nBGD:Čak 20 listi nije prešlo cenzus\nBGD:Čak 20 listi nije prešlo cenzus Tanjug\nPolitikaPolitika Pocetna 05. 03. 2018. 11:29:30\nNa beogradskim izborima čak 20 od ukupno 24 liste nije prešlo cenzus, a svih tih 20 listi je, prema ne potpuno preciznim računicama, osvojilo ukupno oko 180.000 glasova. Ti glasovi su, prema Dontovom sistemu, „propali“.\nAgencija IPSOS je, naime, procenila da je preliminarno izlaznost bila oko 51,1 odsto, te da je glasalo oko 820.000 od ukupno oko 1.606.000 upisanih birača, prema GIK.\nSrđan Bogosavljević iz „Ipsos Stratedžik marketinga“ rekao je za Blic da je ta agencija do sada radila na više do 28 izbora, a da ne pamti da se dogodilo da „propadne“ blizu 180.000 glasova, koliko su osvojile stranke koje nisu prešle cenzus.\nNa osnovu 99 odsto obrađenog uzorka, SNS je osvojila 45 odsto glasova, Đilas – 18,9 odsto, Šapić – 9,3 procenta, SPS – 6,2 odsto, DS – 2,1 odsto, SRS – 2,4 odsto , DJB-Dveri – 3,9 odsto, Beli – 2,4 procenta, Ne davimo Bgd – 3,5 odsto, DSS – 1,1 a još 14 lista imalo je ispod 1 odsto glasova.


Ko je Andreja Vučića zvao u Moskvu? – Otvoreno\nPočetnaVestiKo je Andreja Vučića zvao u Moskvu?\npetak, 26. juna 2020 : 13:55\nKo je Andreja Vučića zvao u Moskvu?\nO tačnoj funkciji koju unutar sistema vlasti Aleksandra Vučića obavlja njegov rođeni brat Andrej Vučić, u medijima ima mnogo više spekulacija od proverljivih informacija.\nUopštena teza, za čiju potvrdu ne postoje opipljivi dokazi, kaže da se radi o čoveku od najvećeg poverenja predsednika koji, iako ne obavlja nijednu javnu fukciju, ima značajniju ulogu od većine onih koje su građani izabrali na izborima. Nova potvrda ove teze došla je sa Radio-televizije Srbije, koja je direktno prenoseći vojnu paradu iz Moskve, prikazala da odmah iza predsednika Vučića, a nekoliko metara od predsednika Rusije Vladimira Putina, stoji i predsednikov brat.\nPrema rečima Novice Antića, predsednika Vojnog sindikata Srbije, postoje dva osnova po kojima bi predsednikov brat mogao da se nađe na paradi u Moskvi.\n– Postoji mogućnost da je bio pozvan od strane domaćina da prisustvuje. Međutim, imajući u vidu da se po protokolu nalazio odmah iza predsednika, veća je verovatnoća da je u Rusiju putovao kao deo naše delegacije, navodi Antić. On dodaje da ima smisla postaviti pitanje u kom svojstvu je Andrej Vučić putovao u Rusiju.\n– On se trenutno ne nalazi ni na jednoj državnoj funkciji i jedina veza njega i predstavnika vlasti je što je u krvnom srodstvu sa predsednikom Srbije. Ukoliko se ispostavi da je stvarno išao kao deo naše delegacije, onda imamo još jedan primer zloupotrebe javnih sredstava, ističe Antić.\nPojašnjenje u kom kapacitetu je Andrej Vučić putovao u Moskvu pokušali smo u toku jučerašnjeg dana da dobijemo od savetnice za medije predsednika Srbije, ali Suzana Vasiljević do zaključenja ovog broja nije odgovorila na naše pitanje.\nAndrej Vučić prvi put se našao u fokusu medija u septembru 2014. godine tokom održavanja Parade ponosa. Tada su on, brat aktuelnog ministra finansija Predrag Mali i dva pripadnika Vojne policije učestvovali u nasilnom incidentu sa pripadnicima Žandarmerije. Incident je snimila kamera televizije N1, ali se na njemu ne vidi kako je do incidenta došlo. Žandarmi, koji su osuđeni za mučenje i prekoračenje ovlašćenja su tokom postupka insistirali da je grupa pokušala nasilno da probije kordon. Vučićev brat pominjao se i u kontekstu slučaja Jovanjica, u kojem je uhapšen vlasnik ovog poljoprivrednog dobra pod sumnjom da je organizovao proizvodnju velike količine marihuane.\nPotpredsednik Narodne stranke Miroslav Aleksić je u više navrata tvrdio da je Koluvija, neposredno po hapšenju, telefonom zvao upravo Andreja Vučića. Tužilaštvo za organizovani kriminal je po krivičnoj prijavi koju je protiv braće Vučić podneo član SNS-a i gradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević odlučila da nema povezanosti sa Predragom Koluvijom, a trenutno je u toku parnični postupak koji je protiv Aleksića pokrenuo Andrej Vučić, tužeći ga za uvredu.\n– Na suđenju je Andrej Vučić tvrdio da je on samo član Izvršnog odbora SNS-a koji se uglavnom bavi statistikom i analitikom, navodi Aleksić za Danas. Ovakav iskaz, prema njegovim rečima, ne odgovara istini.\n– U pitanju je najmoćniji čovek u Srpskoj naprednoj stranci posle Aleksandra Vučića i jedan od najmoćnijih ljudi u državi. To pokazuje da država, kao takva i ne postoji, već da postoji isključivo volja jednog čoveka. I to je ključ problema iz kojeg izviru sve afere ove vlasti, naglašava Aleksić.\nRadić: Izbrisana granica privatnog i javnog\nUpitan da prokomentariše činjenicu da je brat predsednika prisustvovao vojnoj paradi u Moskvi, vojni analitičar Aleksandar Radić naglašava da se u Srbiji u potpunosti izbrisala granica između privatnog i javnog. „Ljudi na vlasti imaju sklonost da poistovećuju lični interes sa nacionalnim. Svaki sistem ima sklonost ka privatizaciji javnog, ali u razvijenijim društvima postoji javno mnjenje i mediji koji tu sklonost drže u podnošljivim granicama. U Srbiji, takvih kočnica nema, kaže Radić.


Vesnik klimatskih promena: Trešnjin cvet u Kjotu procvetao najranije do sada - National Geographic Srbija\nAUTOR: Milica Simonović | OBJAVLJENO: 31. 03. 2021.\n: Hitači Park, koji se nalazi u Hitačinaki u Japanu pored Ajigaura Plaže, je prekrasan cvetni park i popularno turističko odredište.\nTrešnje Biljke klimatske promene Odabrano Japan proleće


Posao - Prevodilac za korejski jezik\n4750 pregleda0 prijava\nKao vodeća institucija u našoj zemlji, koja okuplja vrhunske stručnjake specijalizovane za obradu sadržaja na preko 40 svetskih jezika, Prevodilački centar Akademije Oxford raspisuje konkurs za radnu poziciju:\nU slučaju da se stekli diplomu Filološkog fakulteta, odnosno da ste specijalizovani za korejski jezik, ali i da imate dovoljan nivo znanja da možete da izvršite prevod sa korejskog na srpski i sa našeg jezika na koristi za sve tipove sadržaja, precizni ste u prevođenju i negujete profesionalan odnos prema svom poslu, pozivamo Vas da nam svoj CV i ostala zahtevana dokumenta, odnosno njihove kopije dostaviti lično u jednu od poslovnica Akademije Oxford ili da ih pošaljete skenirane putem mejla poslovi@akademijaoxford.com.\ndiploma Filološkog fakulteta, korejski jezik\nradno iskustvo na poslovima prevođenja sa korejskog na srpski i sa srpskog na korejski jezik u trajanju od minimalno 12 meseci\nosnove rada na računaru i to u programima Microsoft Office paketa\npoštovanje zadatih rokova za izradu prevoda\nspremnost za rad u posebno kratkim rokovima\npedantnost i preciznost u prevođenju svih vrsta sadržaja\nkolegijalnost, profesionalan odnos prema klijentima i radu\nOni kandidati koji pored ispunjenja navedenih zahteva imaju i određeni nivo iskustva u usmenom prevođenju sa korejskog na srpski i sa srpskog na korejski jezik, što znači da su upoznati sa pružanjem usluga konsekutivnog, simultanog i prevođenja uz pomoć šapata, a o svemu tome imaju i važići dokaz, će biti u prednosti prilikom konkurisanja na radnu poziciju prevodilac za korejski jezik u Akademiji Oxford.\nA prednošću se smatra i ako kandidat ima odgovarajući dokaz da je od strane nadležnih državnih institucija ovlašćen za poslove overe dokumenata na korejskom jeziku, to jest poseduje Rešenje o postavljenju sudskog tumača za korejski jezik, ali i onaj kandidat koji uz sve navedene zahteve ima i dokaz da određeni strani jezik poznaje na višem nivou, prema pravilima CEFR – a, te je u mogućnosti da izvrši prevod direktno sa korejskog na taj jezik, ali i sa tog jezika na korejski.\nU obzir ćemo uzeti samo one prijave koje su kompletne, a kandidate koji budu uvršteni u uži izbor ćemo u propisanom roku obavestiti o daljem toku konkursa.


Uprava carina u prvom kvartalu prihodovala 12 miliona više u odnosu na isti period lani | Aktuelno\nNaslovna EKONOMIJA Uprava carina u prvom kvartalu prihodovala 12 miliona više u odnosu na...\nU prvom kvartalu ove godine, Uprava carina je postigla dobar trend naplate prihoda, čime je ostvaren rast prihoda od 12 miliona eura, odnosno 7,7 odsto više u odnosu na isti period prethodne godine\nU prvom kvartalu ove godine, Uprava carina je postigla dobar trend naplate prihoda, čime je ostvaren rast prihoda od 12 miliona eura, odnosno 7,7 odsto više u odnosu na isti period prethodne godine.\nKako je dodala Jelena Đukić iz Uprave carina, ostvarenom naplatom u prvom kvartalu premašen je plan prihoda za 9 miliona eura, tj. 5,8 odsto.\n“Imajući u vidu pojavu epidemije novog korona virusa i smanjenje privredne aktivnosti i mjere kojima je ograničen ili potpuno obustavljen rad većeg broja privrednih subjekata, u aprilu je naplaćeno 47,4 miliona eura, što je u odnosu na isti period prošle godine manje za 34 odsto”, kazala je Đukić za agenciju Infobiro Montenegro.\nPrema strukturi naplaćenih prihoda, u aprilu naplata PDV-a pri uvozu iznosi 30 miliona i niža je za 40 odsto, čemu je u značajnoj mjeri doprinio pad prometa nafte i naftnih derivata.\n“Međutim, zabilježena je dobra naplata akcize, u iznosu od 15 miliona eura, usljed značajanog rasta naplate akcize na duvanske proizvode koja je veća za 19 odsto u odnosu na isti period prošle godine, a takav trend je nastvljen i u maj”, istakla je Đukić.\nOna je podsjetila da je Vlada Crne Gore u okviru drugog paketa mjera podrške privredi i građanima, donijela Uredbu o odlaganju naplate carine i poreza na dodatu vrijednost nastalih prilikom uvoza proizvoda.\n“Ovom Uredbom omogućeno je produženje roka plaćanja carinskog duga sa 30 na 60 dana, koji dospijeva za plaćanje u aprilu i maju, a koji je obezbijeđen bankarskim garancijama, carinskim obveznicima kojima je zabranjeno obavljanje djelatnosti usljed epidemije”, dodala je Đukić.\n“Uprava carina je uspješno implementirala regionalni projekat CEFTA Zelenih koridora. Projekat je iniciran i koordiniran od strane CEFTA Sekretarijata, Stalnog EU sekretarijata transportne zajednice, predstavnika Evropske komisije, zemalja članica CEFTA i drugih partnera. Sinhronizovanim aktivnostima u okviru Projekta, omogućen je prioritetan tretman na graničnim prelazima za osnovne proizvode – hranu, ljekove i medicinska sredstva. Uvoznicima je obezbijeđena mogućnost carinjenja i stavljanja robe u slobodan promet na granici, pri čemu je od izuzetne vaznosti dobra saradnja svih agencija koje sprovode svoje nadležnosti na graničnom prelazu”, zaključila je Đukić.\nCarinjenje po ubrzanoj proceduri, povećan uvoz robe i ljekova\nUprava carine: U prva tri mjeseca naplaćeno 165 miliiona eura prihoda\nUprava carina: Na graničnom prelazu Dobrakovo uvoz se obavlja bez problema


Srbiju volimo - Sijarinska banja - jedinstvena u svetu\nSijarinska banja - jedinstvena u svetu\nSijarinska Banja ima 26 izvora od kojih 18 imaju terapeutsku vrednost. U "Donjoj Banji" postoje sledeći izvori: Glavni izvor, Izvor za inhalaciju, Mali Gejzir, Gejzir, Rimski izvor, Borovac, Spas, Raj i Hisar. U "Gornjoj Banji" postoje sledeći izvori: Jablanica, Zdravlje, Suzica, Snežnik, tri izvora u Blatištu, Kiseljak i bušotina "B-4". Voda pojedinih izvora po svom hemijskom sastavu je različita: alkalna, kisela, gvožđevita, sa temperaturom od 68-76 ºC. Lekovite vode Sijarinske Banje imaju različitu primenu i koriste se za kupanje, piće i inhaliranje. One pomažu u lečenju hroničnih reumatskih oboljenja, kožnih oboljenja, stomačnih i bolesti žuči, oboljenja bubrega i mokraćnih puteva, anemiju i šećernu bolest, astmu i hronični bronhitis, kao i razne oblike neuroze i stanja lakše psihičke i fizičke iscrpljenosti.\nPoseban kuriozitet ove banje čine gejziri, koji se ubrajaju u najatraktivnije turističke vrednosti Srbije. Prvi “Gejzir” je termomineralni izvor koji predstavlja svojevrsnu atrakciju. Pojavio se oktobra 1954. godine prilikom bušenja na levoj obali Banjske reke na 470m nadmorske visine, na dubini od 9m, sa temperaturom od 71 ºC. Vodeni stub gejzira iznosi 8m. Hemijski sastav vode karakteriše: natrijum, litijum, hidrokarbonat i fluor. N.Milojević je ustanovio da vode ovih izvora predstavljaju najvećim delom “poslednje minijaturne znakove nekadašnje vulkanske aktivnosti”. Oslobađanjem para i gasova u velikim dubinama se obrazuje juvenilna voda, koja pod pritiskom izbija na površinu zemlje (M.Vasović). Usput, ona se meša s običnom podzemnom vodom, koja se “velikim pukotinama u rasednoj zoni spušta do znatnih dubina, obrazujući na taj način vode termalnih izvora Sijarinske Banje”