Odmaralište “Dunav” (Zlatibor, Srbija) Agencija Panorama Beograd\nOdmaralište “Dunav” (Zlatibor) se nalazi u samom centru Zlatibora i okruženo borovom šumom. Ispred odmarališta je savremeni tržni centar sa buticima, kafićima i diskotekama. Osim za odmor i rekreaciju pojedinaca i porodica sa decom, odmaralište je pogodno i za boravak i pripreme sportista. Odmaralište Dunav (Zlatibor) je otvoreno tokom cele godine.\nOdmaralište “Dunav” (Zlatibor)\nOdmaralište “Dunav” (Zlatibor), Rujanska bb, 31315 Zlatibor, Srbija\nU okolini hotela su izgradjeni fudbalski i teniski tereni, velika sportska hala, kao i otvoreni i zatvoreni bazeni. U neposrednoj blizini odmarališta nalaze se ski-lift i skijaški teren, a šume su ispresecane trim stazama.\nIshrana u odmaralištu Dunav je na bazi punog pansiona ili polupansiona. Pansionski restoran u kome gosti hotela mogu da uživaju u kvalitetnom izboru hrane na bazi švedskog stola. Gostima su na raspolaganju polupansion (doručak i večera) i pun pansion. Bogat izbor tradicionalnih jela prilagođen je različitim ukusima i željama.\nZa sve goste je obezbedjen je parking uz prethodnu najavu.\nKonferencijska sala je kreirana sa idejom da bude idealna za sve tipove poslovnih sastanaka i predstavlja poseban deo odmarališta. U njoj se može smestiti i do 150 učesnika. Celokupan prostor i raspored sedenja se može transofrmisati u više različitih celina u skladu sa vašim potrebama. Gosti mogu rentirati salu, projekciona platna, LCD projektor, flip čart i ozvučenje.\nU Relax centru pored hidromasažne kade i saune, na raspolaganju su vam i masaže (relax, sportska, terapeutska, masaža stopala. U cenu usluge, pored ishrane, je uključeno i korišćenje relax centra i fitness sale. Masaže i tretmani se posebno doplaćuju na licu mesta po važećem hotelskom cenovniku.\nSobe u objektu su modernom i jednostavnom stilu, tako da će vam boravak biti prijatan i opuštajući. Obezbeđena je apsolutna privatnost, kao i svakodnevno održavanje prostora: wi-fi, telefon, TV, set za kupanje, fen. Apartmani se sastoje od spavaćeg dela sa francuskim ležajem i dnevnog boravka: kuhinja sa mini barom, TV, Wi-fi, telefon, fen, set za kupanje.


EQUINOX - GENTLEMAN\nEquinox fitnes klubovi shvataju dizajn enterijera veoma ozbiljno, kao što i mislimo da treba. “Mnogi fitnes centri žele da imaju što više članova, a nadaju se da se većina njih nikada neće pojaviti”, kaže Aaron Richter, potpredsednik zadužen za dizajn, “Mi ne radimo tako u Equinox-u, već imamo sasvim drugačiji pristup”. Oni gledaju na Equinox kao drugu kuću i razumeju da niko ne može da se “natera” da ide u health club; ljudi moraju da žele da odu tamo, da vežbaju tamo, da jedu tamo, i da se relaksiraju .\nO tome Aaron razmišlja sa svojim timom po ceo dan. Da li je ovo prava lokacija? Pravi prostor? Kako se osećaš kada prođeš pored ili uđeš unutra? Najvažnije od svega, pita se kako se osećaju ljudi koji koriste usluge ovog centra, i kako se osećaju zaposleni koji rade tu.\nZaista je impresivan poduhvat doneti imidž jednog hiper-uspešnog health club-a na novu lokaciju, ali oni to svaki put uspeju da urade. Primetićete da svaki fitnes centar krasi odanost modernom industrijskom dizajnu, mada opet, to može da znači mnogo stvari. Pre nego što počnu bilo kakav projekat, dizajn tim Equinox-a prvo provede neko vreme sa lokalnim meštanima, kako bi stekao uvid u boje koje imaju najbolji odziv. “Naši korisnici očekuju nešto sasvim drugačije, jedno novo iskustvo kada uđu u naš klub, i mi smo tu da im to priuštimo“, kaže Aaron.\nPrvi Equinox health club otvoren je u Njujorku, 23.septembra 1991.godine, i od tada beleži nagli rast u popularnosti, što dokazuje i činjenica da ga posećuju mnoge poznate ličnosti. Danas ih ima 63 po celoj Americi i taj broj nastavlja da raste, a uskoro planiraju da otvore svoje centre po Evropi i Aziji. Svaki klub se sastoji od teretane, fitnes zone, studija za jogu, pilates studija i nekoliko kardio zona. Ono što svaki klub čini pojedinačno posebnim je način na koji su ovi elementi spojeni. Tu dizajn i arhitektura dolaze u prvi plan. Negde je korišćeno ručno rezano drvo i veliki delovi metala, dok su na drugom mestu više zastupljene skulpture. Svaki prostor je drugačiji, i to daje raznolikost u dizajnu, gde su jedine konstante prijatna atmosfera i nezaboravan estetski doživljaj. Pored najsavremenije opreme i vrhunske usluge, Equinox ulaže veliki trud u svoje trenere; naime, svaki trener prolazi kroz rigoroznu obuku, koja traje zaprepašćujućih 150 sati. Ovaj fitnes centar je takođe i prvi koji je doneo “Pure Yoga” trening iz Hong-Konga u SAD. Sve kad se uzme u obzir, uopšte nas ne čudi da svaki gost za mesečno korišćenje usluga mora da izdvoji minimum 130$.\nEquinox fitnes centar je definitivno nešto više od mesta za vežbanje. To je promena koja preti da promeni shvatanje fitnesa kakvo je postojalo do sada, jer uspeva da spoji umetnost i dizajn sa treningom, i celo iskustvo podigne na jedan viši nivo. Verujemo da je svako telo investicija. Isto tako, verujemo da je potrebno podjednako motivacije koliko i inspiracije da bi postojala posvećenost – a to je upravo ono što Equinox pruža svojim gostima.


Sve više oboljelih od raka\nBosna i Hercegovina nema ministarstvo zdravstva na državnom nivou, pa se podaci o broju oboljelih od raka dobijaju jedino u entitetskim ustanovama. Klinike su osposobljene da pomognu pacijentima, ali ne u onoj mjeri kako se to radi u svijetu gdje postoje centri za tumore.\nBroj oboljelih od raka na području Bosne i Hercegovine se povećava iz godine u godinu. Posljedica je to, kako tvrde stručnjaci, ratnih zbivanja i načina prehrane građana. Iako je stopa umiranja manja u odnosu na zemlje Evropske unije, broj osoba koje su umrle od ove opake bolesti bilježi rast. Na području Federacije BiH ta stopa od 2005. do 2008. na 100.000 stanovnika povećana je za 14 posto. Najviše osoba je umrlo od raka bronhija i pluća, jetre, želuca, dojke i pankreasa.\nSve je više i onih koji se godinama bore protiv ove opake bolesti. Među njima je pedesettrogodišnja Ivka Penić iz Livna. Pune tri godine, vodi bitku protiv raka dojke. Bolest je otkrila sasvim slučajno. Nakon operacije, prošla je kemoterapije, i danas se svega nerado sjeća:\n„Oni prvi dani su mi prošli kao kroz maglu, isto kao da se to mene nije ticalo tada. To je takav šok i da nije bilo mojih sinova uza me, mislim da ne bih mogla proći sama.“\nBosna i Hercegovina nema ministarstvo zdravstva na državnom nivou, pa se podaci o broju oboljelih od raka dobijaju jedino u entitetskim ustanovama. Tako je na području Federacije BiH prije dvije godine registrovano više od 9.500 oboljelih. Ništa bolja situacija nije ni u Republici Srpskoj, kaže nacionalni koordinator za borbu portiv malignih oboljenja u tom bh. entitetu Saša Jungić:\n„Zadnje tri godine se broj novootkrivenih se kreće između 3.900 i 4.200, znači od svih malignih tumora - ne računajući rak kože koji je specifičan i on je najčešći u ljudskoj populaciji.“\nZABRINJAVAJUĆI PODACI O BROJU OBOLJELE DJECE\nPortparol Federalnog ministarstva zdravstva Zlatan Perišić:\n„Liječenje karcinoma za sve građane Federacije se financira sredstvima Zavoda zdravstvenog osiguranja Federacije. Trećina ukupnih sredstava tog fonda se zapravo troši na liječenje karcinoma, odnosno na kemoterapiju i radioterapiju. To je otprilike oko 30 miliona maraka godišnje.“\nNejedinstvenost države ogleda se i u tome da, pored toga što nema državno ministarstvo za zdravstvo, Bosna i Hercegovina nema ni udruženje koje okuplja oboljele od raka. Udruženja su formirana na entitetskom nivou, i to prema bolestima.\nZabrinjavajući podatak je da je u odnosu na prijeratni period veći broj djece u Bosni i Hercegovini koja obolijevaju od raka. Djeca u uzrastu od beba do 14. godine najčešće obolijevaju od leukemije i raka limfoma. Godišnje oboli oko pedesetoro djece, kaže Jasna Pašić, sekretar Udruženja „Srce za djecu oboljelu od raka“:\n„Ovdje na odfjelejnju djeca primaju hemoterapiju ili idu na radioterapije. Za izmještanje vani idu na neka liječenja koja nije moguće sprovesti kod nas. Tu spadaju neke operacije ili transplantacije koštane srži.“\nDRŽAVA NEMA CENTRA ZA TUMORE\nU Bosni i Hercegovini od karcinoma više obolijevaju muškarci. Šef Klinike za onkološku i glandularnu hirurgiju sarajevskog Kliničkog centra Šefik Bešlić kaže da je klinika osposobljena da pomogne pacijentima, ali da, za razliku od drugih zemalja u svijetu, država nema centra za tumore gdje se na jednom mjestu radi dijagnostika i uključuje terapija, te vrši kompletan operativni tretman kod tih pacijenata:\n„Ove pare koje mi dobijamo nisu dovoljne da bi se rješavao taj problem, jer ljudi u svijetu neuporedivo više ulažu za podizanje nivoa kvaliteta liječenja karcinoma.“\nMinistar zdravstva Republike Srpske Ranko Škrbić:\n„Kao što vam je poznato, mi smo i danas prisiljeni da naše pacijente usmjeravamo u druge centre, najčešće u Institut za onkologiju Beograd, Sremsku Kamenicu, Sarajevo, ua zadnje vrijeme čujemo da i Tuzla treba da krene da radi.“\nNi država, niti entiteti nemaju sluha za oblast zdravstva. Uprkos brojnim inicijativama zdravstvenih radnika, još uvijek nisu usvojene izmjene zakona kojim bi se vršio povrat novca od poreza na dodanu vrijednost. Zbog takvog odnosa vlasti sve zdravstvene institucije plaćaju PDV na nabavku lijekova i opreme, a samo u prošloj godini Fond za javno zdravstvo Federacije BiH platio je oko 6,5 miliona eura poreza na dodanu vrijednost.\nTako se oboljeli od raka snalaze kako znaju i umiju. Pomažu im, uglavnom, obični ljudi, jer prema podacima do kojih smo došli, niti jedan političar, čije plate iznose oko 2.000 eura, do sada nije uplatio niti jedan euro za pomoć. Nerijetki su i slučajevi organizovanja koncerata. Jedan takav, biće održan u subotu, 6. februara. 30-ak muzičara, prijatelja Ede Mulahalilovića, nekada člana grupe Hari Mata Hari, a danas pjevača, žele pomoći Edi koji se već dvije godine bori protiv raka. Njegov brat Adi kaže:\n„Koristim ovu priliku da skrenem pažnju svim ljudima koji nas slušaju da redovno idu na preglede - jer ako na vrijeme otkrijete rak, onda postoji šansa da se izvučete iz toga.“\nPročitajte i tekst Najopasnija bolest današnjice


ŠOK PROGNOZA RUSKE NAUČNICE: VIRUS KORONE NEĆE DOČEKATI VAKCINU, on je na putu SAMOUNIŠTENJA! - Informer\nVirus korona osuđen je na propast, a kraja sveta neće biti, pandemija virusa korona može da se završi sama od sebe još pre pojave prve efikasne vakcine, izjavila je doktorka bioloških nauka i profesorka Škole sistemske biologije GMU Anča Baranova\nBaranova živi u Sjedinjenim Američkim Državama – epicentru pandemije, a nedavno je napisala knjigu „Virus korona. Upuststvo za preživljavanje“, u kojoj je opisala istoriju nastanka koronavirusnih infekcija i dala procenu kada će svetska nauka biti u stanju da prebrodi još jednu vrstu bolesti.\nSve o koronavurusu čitajte OVDE.\nkoronavirus Korona vakcina anča baranova ruska naučnica\n(VIDEO) OLUJA UMALO UBILA ČOVEKA U RUSIJI! Hteo je da spasi oduvanil limeni krov, a onda je usledio HOROR!


Browsing 6. International Conference “Water & Fish” Faculty of Agriculture, Belgrade-Zemun, Serbia, June, 12 - 14. 2013. by Issue Date\nIntensification of Common Carp Culture in Rural Areas of Northern Vietnam by Plant-Based Feeds with Protein Sources of Different Qualities \nInfluence of Fatty Acid Composition of Fish Feed on Fatty Acid Composition of Carp Meat \nJovanovic, Rade; Ivanov, Dusica; Colovic, Radmilo; Vukmirovic, Djuro; Palic, Dragan; Levic, Jovanka; Djuragic, Olivera\nRiblje meso već dugi niz godina privlači pažnju nutricionista i preporučuje se u ishrani ljudi pre svega zbog visokog sadržaja nezasićenih masnih kiselina, od kojih su naročito značajne polinezasićene omega-3 masne kiseline. ...\nMultivariate Analysis of Fatty Acid Profiles of Carp Meat During Semi – Intensive Farming \nEducation and Training in Aquaculture and Water Protection at Faculty of Fisheries and Protection of Waters, University of South Bohemia in České Budějovice, The Czech Republic \nLinhart, Otomar; Kocour, Martin; Kaspar, Vojtech\nThe Faculty of Fisheries and Protection of Waters (FFPW) of the University of South Bohemia (USB) in České Budějovice, Czech Republic, is one of the most complex working places within Europe with bachelor, master and ...\nHigher Education for Aquaculture/Fishery at the Faculty of Agriculture University of Belgrade: Implementation of the First Bologna Reform – Linking Theory and Practice \nFish Nutrition: Improving Nutrient Efficiency and Water Use \nBe it a semi-intensive or a totally intensive culture system, aquatic animal production depends on the availability of essential nutrients and energy supplied in the form of supplementary / complementary or complete feeds. ...\nFish-Borne Parasitic Zoonoses with Special Reference to Anthropogenic Impact \nBaltic, Milan; Boskovic, Marija; Djordjevic, Vesna; Markovic, Radmila; Dimitrijevic, Mirjana; Pavlicevic, Natasa\nParazitska oboljenja koja se prenose mesom ribe dugo vremena nisu dobijala zasluženu pažnju, pre svega jer su ove zoonoze bile vezane za zemlje tropskog i suptropskog pojasa, naročito azijske zemlje u kojima riba predstavlja ...\nInternational Cooperation Projects in the Research of the Adriatic Sea \nJoksimovic, Aleksandar; Vrgoc, Nedo; Krstulovic Sifner, Svjetlana; Isajlovic, Igor; Ikica, Zdravko; Markovic, Olivera\nPrvi pisani dokumenti o naučnom istraživanju mora se pojavljuju u 16. vijeku i uglavnom se bave morskom dinamikom. Do 1950-ih godina, istraživanja su imala morfološke i sistematske karakteristike i bila su zasnovana na ...\nEvaluation of Biological Indicators of Young Persian Sturgeon (Acipenser Persicus) Grown at Pond Method with Different Artificial Feeds \nMamedov, Chingiz; Sadiqbeyli, Leyla; Akhundov, Mekhman; Hajiyev, Rauf\nCilj ovih istraživanja je bio da se pomoću bioloških i hematoloških parametara, kao i hemijskog sastava tela proceni rast mlađi persijske jesetre gajene u ribnjacima sa različitom veštačkom hranom. Istraživanja su obavljena ...\nSurvey and Diagnostics of Fish Diseases in the Republic of Serbia During the Period 2011-2012 \nRadosavljevic, Vladimir; Jeremic, Svetlana; Jakic-Dimic, Dobrila\nTokom dvogodišnjeg ispitivanja, preko 5000 uzoraka riba je ispitano na prisustvo bolesti. Tom prilikom je obuhvaćeno 56 šaranskih i 32 pastrmska ribnjaka. Na ribnjacima je vršen klinički pregled i odabir uzoraka za ...\nFinding of the Nematode Larvae in Predatory Fish Species \nFish Spermatozoa, Physical and Bio-Energetic Interactions with their Surrounding Media \nCosson, Jacky; Prokopchuk, Galina; Dzyuba, Viktoriya; Fedorov, Pavel\nKod riba sa spoljašnjim oplođenjem, spermatozoidi se prilikom mresta isporučuju rastvoreni u pratećoj semenoj tečnosti u neposrednu okolinu gde se trenutno aktiviraju pokretima bičeva i na taj način stupaju u različite ...\nThe Growth of Weight and Body Length of Young Rainbow Trout (Oncorhynchus Mykiss Wal.) Originating from Different Broodstock \nSavic, Nebojsa; Mikavica, Dragan; Rogic, Biljana\nEksperiment analize karakteristika rasta mase i dužine tijela mlađi dužičaste pastrmke (Oncorhynchus mykiss Wal.), porijeklom od različitih matičnih jata, realizovan je u salmonidnom mrestilištu Klašnik - Banja Luka u ...\nDevelopment of Live Vaccines from Yersinia Ruckeri by Aroa and Aroc Gene Mutations \nAltinok, Ilhan; Kahraman, Umit; Capkin, Erol; Boran, Halis; Ozturk, Rafet\nYersiniosis caused by Yersinia ruckeri is the main causes of high mortalities and severe economic losses in freshwater and marine aquaculture. To prevent this disease, a live attenuated vaccine was developed. For this ...


"Zivi i pusti druge da zive."\nNaslovna recenica je, cini mi se mada nisam broj'o, najcesci moto u profilima clanica i clanova na ovom site-u.\nNamecu mi se dva pitanja:\n1. Zar se to ne podrazumeva? Zasto treba posebno naglasavati? i\n2. Ko im brani?\nZna li neko odgovore?\nNovembar 6, 2010 10:41 am\n1. Tokom ljudske istorije nebrojeno puta je diktiran nacin zivljenja, i za velike a i za male stvari.\nMoralno, religijsko i politicko obrazovanje je bilo pravo raznih pojedinaca drustva, a isto uplitanje je uzelo za pravo i kolektivna svest drustva.\n2. Iako je potrosacko drustvo razorilo klasican osecaj ``odgovornosti`` pojedinca za prevaspitavanje drugih, dolazimo do dva zakljucka.\na) kolektivna svest a time i individue su i dalje netolerantni, a stepen netolerantnosti prema drugima je srazmeran velicini licnih egzistencijalnih problema.\nb) bolna nebriga prema drugima u velikim gradovima je takodje posledica stresa i negativnih dozivljaja.\nNe volim profile tipa: ``zivi i pusti druge da zive``, kao sto ne volim ni profile tipa ``nemojte me smarati``...\nOba tipa profila naglasavaju svoju vaznost folirajuci zauzetost i vecu opterecenost okoline prema subjektu, sto oni indirektno svaljuju na okolinu, a zavisi o tod njih, samih... Mi bar znamo... :d\nNovembar 6, 2010 11:21 am\n... i vecu opterecenost okoline prema subjektu, sto oni indirektno svaljuju na okolinu, a zavisi o tod njih, samih... Mi bar znamo... :d\nVrlo dobar odgovor gosn. Biterlemon, na ovo vrlo stohastičko pitanje. I da izvedem vrlo jasan konačni zaključak: S obzirom na karakter ovog sajta (jedna moja prijateljica slikarka naziva sajt Upoznavanje Berzom seksa), sa tom sintagmom, Živi i pusti druge da žive, kao da se traži opravdanje za boravak na ovom sajtu i traži se od okoline da ne osuđuje pojedinca(ku) zbog istog.\nThen again, svako ima svoj lični razlog zbog čega je uzeo baš ovaj moto, ali s obzirom da je gosn. Br postavio jasno pitanje, ovo meni izgleda kao najverovatniji (ili matematički najočekivaniji) razlog zbog čega je tako čest moto na ovom sajtu Živi i pusti druge da žive\nNovembar 6, 2010 12:10 pm\nzivi i pusti druge da zive.......krepali svi na gomilu\nBLJAK i bljakkkkk iiiii ufffff.......\nА што пијеш кад ти шкоди?\nNovembar 6, 2010 4:39 pm\n1. Da podrazumeva se....(meni). Oni koji tako ne zive to naglasavaju....(veruj mi)\n2. Niko.....meni je svejedno\nJa znam odgovor !! :D\nNovembar 6, 2010 5:02 pm\n1. naravno da se podrazumeva... Samo neki vole da to posebno i naglase...\n2. Ne brani im niki nego oni to za svaki slucaj...\n3. Iskreno se i ne trudim da saznam odgovore... 8)\nNovembar 6, 2010 6:43 pm\n'el Ti ovo nesto na moju adresu?\nNecem bwe da odgovaram svakom ko mi posalje poruku... sta ima u tome lose?\nNovembar 6, 2010 6:46 pm\n1. ne moras odgovoriti svakom ko ti posalje poruku. medjutim ako posaljes odgovor, pa se dopisujes vise poruka onda nemoj odjednom ucutati jer to izuzetno iritira muskarce. zasto im se ne moze reci da nisu interesantni?\n2. profil treba da iznosi sta zelis, a ne sta ne zelis. bitne su pozitivne emocije a ne ogranicavanja. obican marketinski trik... (pa niko ne pozove devojku na ples koja sedi sama u cosku i blago uobrazeno podigne glavu nagore)\nnisam gledao tvoj profil, ja to generalno!\nNovembar 6, 2010 7:13 pm\nDea, ukrascu ti odgovore, jer mi se ne da ponavljati.\nNovembar 6, 2010 7:37 pm\nJa znam ko ima odgovor.\nBond, James Bond. 8)\nNovembar 6, 2010 9:52 pm\nТо су сероње.\nЖиви и пусти друге да умру.\nNovembar 7, 2010 12:47 am\nMoram da primetim da me je odziv na ovoj temi potsetio na davne dane ovog foruma. Postovi su bili u vezi teme, sa ponekom digresijom, i bilo ih je do 30..... a na uspelim temama i poneki vise....\nA onda su se medju nama pojavili mnogi koji ne razlikuju chat od foruma.\na sad o temi.....\nIstina je da mnogi pripadnici nase vrste vole da namecu svoje stavove i "ne pustaju ljude da zive". Neki to cine iz nekog interesa i te mogu da razumem (iako ih ne opravdavam). Interesantniji su oni koji se namecu i remete nam zivot bez ikakvog razloga..... Nesto mi govori da takvi najvise "trose" inkriminisani moto......\nNovembar 7, 2010 1:28 am\nNi meni nije shvatljivo zašto bi neko izabrao neku toliko logičku izjavu, kao nešto što treba istaći kao esencijalno ili nešto po čemu će, možda biti prepoznatljiv. Ako se nešto podrazumeva samo po sebi, kao što je:\nA) kada smo već došli na svet i ostali živi do dana današnjeg, treba i nadalje da živimo (kako i na koji način to već nije tema, mada bi mogla da bude )\nB) ko bi normalan uopšte došao na ideju da sprečava druge da žive? (a i na koji način bi to nameravao da čini: prosto egzekucijom ili komplikovanije i duže - psihičkom torturom, dok sasvim ne slomi protivnika ),\nzašto se onda to naglašavanjem ističe:?: :?\nVerovatno odgovor na takva i slična pitanja mogu da daju samo oni koji razmišljaju na taj način, koji je većini nas, hvala Bogu, nelogičan.\nDakle, dok se ne pojave oni koji prepoznaju sebe među prozvanim članovima, ostaćemo i dilemi (da ne kažem u neznanju).\nNovembar 7, 2010 4:04 am\nMeni to lici na klasicno anarhisticko razmisljanje u cilju opravdavanja promiskuiteta.\nNaravno,moze da se odnosi i na sve druge oblike hedonizma...ali na ovom mestu se verovatno odnosi na promiskuitet...\nNovembar 7, 2010 4:11 am\nТо је универзално оправдање за незаинтересованост за било шта или било кога осим за себе, али такви то неће никада признати и увек ће почети неку причу о толеранцији не схватајући да је толеранција како је они схватају ништа друго до незаинтересованост и егоизам.\nNovembar 7, 2010 4:40 am\nSva vremena su GMT +2. Trenutno vreme je 1:45 pm.


SIŽE PROJEKTI - novo ime i vizualni identitet | Siže Kupres\nSIŽE PROJEKTI kao jedan od tri segmenta poslovanja kompanije prvi puta su se postojećim i potencijalnim partnerima predstavili pod novim imenom i s novim vizualnim identitetom na Ambienti održanoj od 13. do 17. listopada 2010. u Zagrebu.\nSIŽE PROJEKTI kao dio SIŽE_KUPRES grupe inovacijama i unapređenjem ponude i poslovanja na projektnim poslovima u opremanju interijera i eksterijera već su 10 godina partner arhitektima, investitorima i građevinskim tvrtkama.\nPored novog imena i vizualnog identiteta na netom završenoj Ambienti prikazani su i noviteti u ponudi SIŽE PROJEKATA. Pored već poznatih compact (bakelit) ploča koje svoju primjenu nalaze i u interijerima i u eksterijerima kao specijalno dizajniran i izrađen namještaj, zidne obloge, sanitarne kabine, garderobni ormarići, ventilirane fasade, da spomenemo samo neke od mogućnosti primjene ovog veoma čvrstog i postojanog materijala, noviteti su najrazličitiji tipovi i oblici akustičnih obloga, Feco pregradne stijene i Fit-Art zidne obloge s aluminijem, drvom i staklom za raznovrsne tipove javnih prostora.


PREVENCIJA: Evo kako da sprečite PREHLADU! | Skandalozno\nPREVENCIJA: Evo kako da sprečite PREHLADU!\nCink može da smanji trajanje simptoma prehlade ako se uzme u roku od 24 sata od prvih simptoma. On i umanjuje same simptome prehlade, kako navodi nekoliko studija, dok ostale tvrde da ojačava sluzokožu nosa, smanjujući tako mogućnost virusa da se “zakači“.\nAko su osobe pored vas prehlađene i imaju kijavicu, izbegavajte dodirivanje svog nosa i očiju. Virusi ulaze u telu uglavnom tim putem. redovno perite ruke i budite pažljivi kad dodirujete predmete, jer kijanjem bakterije mogu da dospu na razne predmete.\n(Skandalozno.rs, Izvor: kurir.rs / metro.co.uk)\nBudite prvi sa komentarom na članku "PREVENCIJA: Evo kako da sprečite PREHLADU!"


24/07/2015 avantart ArtStil\nMiloska Venera, 100. go p. n. e, Luvr, Pariz\nJedan od najčuvenijih primera antičke grčke skulpture, Miloska Venera, prepoznatljiva i po svojim nedostajućim rukama, danas se čuva u Luvru. Uglavnom se smatra da predstavlja Afroditu, boginju ljubavi i lepote (koju su Rimljani nazivali Venera), mada je Salomon Renak tvrdio da je u pitanju Amfitrita, boginja mora koja u levoj ruci drži trozubac.\nOvo remek-delo grčke antičke umetnosti pronašli su 1820. godine, na ostrvu Milosu (Kikladi), meštanin Jorgos Kentrotas i francuski oficir Olivije Vutije, čiji je brod bio ukotvljen u blizini. Skulptura je bila ukopana u nišu jednog zida – ostatka starog grada Milosa. Sastojala se iz dva glavna dela – torzoa i nogu koje su pokrivene draperijom.\nFrancuzi su otkupili ovo delo za relativno malu sumu. Kada je stigla u Francusku, poklonjena je Luju XVIII, a on je kasnije ustupio muzeju Luvr koji je i danas čuva.\nSmatra se da je Miloska Venera nastala oko 100. godine pre nove ere, kao delo manje poznatog vajara Aleksandrosa iz Antiohije. Isklesana je u mermeru i visoka je 203 cm. Originalno postolje na kome je ostalo uklesano i ime autora, pronađeno je a zatim ponovo „izgubljeno“. Uz to pronađeni su i delovi leve ruke koja drži jabuku, ali nije utvrđeno da li su i oni pripadali ovoj statui, a zatim su takođe izgubljeni. Dok je Venera bila u posedu kralja Luja, mnogi su pookušali da osmisle nove ruke ovoj figuri. Predlagane su ruke koje drže jabuke, lame, ogledala, kao i ruke koje ne drže ništa. Uprkos svim ovim pokušajima i idejama, na kraju je odlučeno da se ne dodaje ništa i da skulptura ostane u obliku u kome je i pronađena. A upravo te nedostajuće ruke ostavljaju prostora mašti i nauci podjednako, te je Miloska Venera tokom vremena postala i jedno od najpoznatijih vajarskih dela na svetu.\nGrčkaS.SpasićskupturaTema broja 031-032umetnost


Novosti.RS | Tag | Tema | nezaposlenost\nIZBORILI smo se sa najtežim posledicama kovida 19 i izbegli najcrnji scenario, izjavio je danas ministar finansija Siniša Mali i poručio da je budžet stabilan, kao i markoekonomska situacija.\nNEZAPOSLENO 6.967 LICA: U odnosu na jul, u avgustu je došlo do pada broja nezaposlenih za 81 lice u Braničevskom okrugu\nPREMA zvaničnim podacima Nacionalne službe zapošljavanja, na području Braničevskog okruga u avgustu ove godine bilo je ukupno 6.967 nezaposlenih lica, što je za 81 manje nego u julu mesecu.\nutorak, 22. 09. 2020. u 15:53\nSTOPA NEZAPOSLENOSTI U SLOVENIJI skočila 23% na godišnjem nivou\nU SLOVENIJI je stopa nezaposlenosti u avgustu pala na mesečnom nivou za 1,4 posto, dok je na godišnjem nivou zabeležila skok od 23,2 posto.\nčetvrtak, 03. 09. 2020. u 23:35\nBEZ POSLA JE ZVANIČNO 7,3 ODSTO GRAĐANA: Anketa o radnoj snazi pokazuje manje zaposlenih i nezaposlenih, ali sve više neaktivnih građana\nBROJ zaposlenih u drugom kvartalu ove godine je za 33.200 manji nego u prva tri meseca ove godine.\nsreda, 02. 09. 2020. u 14:00\nSINIŠA MALI: Nezaposlenosti na istorijskom minimumu od 7,3 odsto\nMINISTAR finansija Srbije Siniša Mali izjavio je danas da je nezaposlenost u zemlji na istorijskom minimumu od 7,3 odsto i objasnio da su ekonomske mere koje su sprovedene doprinele očuvanju radnih mesta i srpske ekonomije, uprkos teškim uslovima izazvanim pandemijom virusa korona.\nponedeljak, 31. 08. 2020. u 13:52\nHRVATSKA PADA U EKONOMSKI AMBIS: Za godinu dana nestalo više od 73.000 radnih mesta\nponedeljak, 17. 08. 2020. u 21:04\nčetvrtak, 13. 08. 2020. u 17:36\nKEC IZ RUKAVA: Tramp bacio pojas za spasavanje nezaposlenima\nTramp, izvukavši keca iz rukava, zaigrao je na sve ili ništa na ekonomskom terenu, koji mu je, pre izbijanja pandemije, obezbeđivao gotovo siguran ostanak u Beloj kući\nponedeljak, 10. 08. 2020. u 12:09\nNAJBOLjI POKAZATELj PROPALE SEZONE: Broj zaposlenih sezonaca u Crnoj Gori čak trostruko manji\nsreda, 05. 08. 2020. u 08:39\nNEZAPOSLENI AMERIKANCI: Od sutra bez novčane pomoći države?\nPREDSTAVNCI demokrata u Kongresu i aktuelna republikanska administracija u Beloj kući nisu blizu dogovora o nastavku isplate novčane pomoći milionima nezaposlenih Amerikancima.\nnedelja, 02. 08. 2020. u 12:36\nBROJ zaposlenih u Crnoj Gori u junu ove godine je za 35.310 manji u odnosu na jun prošle godine.\nčetvrtak, 30. 07. 2020. u 23:59\nNAJNOVIJI PODACI POKAZUJU: Najviše novih radnika u trgovini\nPREMA najnovijim podacima u vezi sa kretanjem zaposlenosti u Srbiji u maju 2020. godine registrovano je dva odsto više zaposlenih nego u istom periodu prethodne godine, dok je u odnosu na april tekuće godine zabeleženo povećanje od 1,1 odsto, što je jasan pokazatelj da se krećemo u dobrom pravcu i da imamo dobru osnovu da prebrodimo krizu sa kojom se celi svet suočava usled epidemije korona virusa, rekao je Zoran Đorđević, ministar za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja.\nčetvrtak, 16. 07. 2020. u 13:59\npetak, 10. 07. 2020. u 13:41\n14:37 UŽIVO: Đoković - Berankis, furiozni Novak za 22 minuta dobio prvi set\n15:03 SJAJNA PARTIJA NENADIĆA: Najbolji srpski rukometaš vodio Vesprem do nove pobede u Ligi šampiona\nJOŠ jedna sjajna partija Petra Nenadića u Ligi šampiona.


U organizaciji Ministarstva vanjskih poslova Bosne i Hercegovine održan sastanak ministara vanjskih poslova Zapadnog Balkana\nMinistarstvo vanjskih poslova Bosne i Hercegovine bilo je 16. marta 2018. godine domaćin sastanka ministara vanjskih poslova Zapadnog Balkana u Sarajevu.\nTeme ministarskog sastanka bile su Strategija za „vjerodostojnu perspektivu proširenja i jačanje angažmana Evropske unije sa Zapadnim Balkanom“, implementacija rezultata Samita u Trstu i priprema za samite o Zapadnom Balkanu u Sofiji i Londonu.\nNakon sastanka ministara vanjskih poslova održana je konferencija za medije na kojoj se prisutnim obratio ministar vanjskih poslova BiH Igor Crnadak, zamjenica premijera i ministrica vanjskih poslova Republike Bugarske Ekatarina Zaharieva i generalni direktor direkcije Evropske komisije za susjedstvo i pregovore o proširenju Christian Danielsson.\nNa konferenciji za medije ministar Crnadak izrazio je zadovoljstvo što je sastanak ministara Zapadnog Balkana po prvi put održan u Bosni i Hercegovini te napomenuo je da su tokom sastanka razgovarali o odnosu u regionu i budućim aktivnostima. Istaknuo je da je posebno važno nastaviti raditi na što boljim odnosima u regionu sa što više konkretnih projekata koji će biti od koristi građanima. Također je bilo govora o pripremi Samita u Sofiji koji će biti održan u maju o.g, te su istaknuta velika očekivanja od Samita. Upoznao je prisutne da se na sastanku također razgovaralo i o Samitu u okviru Berlinskog procesa u Londonu u julu o.g. te rekao da su učesnici sastanka saglasni da se u nastavku Berlinskog procesa fokusira na konkretne projekte u području infrastrukture, jačanja ekonomije, potpori malim i srednjim preduzećima, kao i povezanosti gradova u regionu. Osvrnuo se i na objavljenju Strategiju za Zapadni Balkan napomenuvši da je ona poticaj regionu i potvrda opredjeljenja Evropske unije da Zapadni Balkan bude njen sastavni dio. Također je napomenuo važnost 6 inicijativa sadržanih u Strategiji istaknuvši da su najvažnije od njih na prvom mjestu, a to je borba protiv korupcije i vladavina prava.\nZamjenica premijera i ministrica vanjskih poslova Republike Bugarske Ekatarina Zaharieva napomenula je da su tokom sastanka date mnoge ideje za Samit u Bugarskoj koji se održava 15 godina nakon Samita u Solunu. Istaknula je zadovoljstvo što je evropska perspektiva, kao i povezanost regiona postali najvažnijiji prioriteti. Napomenula je da je važno da se nakon organizovanih foruma urade konkretni koraci i realizuju inicijative koji su vidljive i od koristi građanima. Ministrica Zaharieva istaknula je da se saradnja na forumima i povezivanju ne odnosi samo na povezanost u infrastrukturi već i na fizičku povezanost u smislu povezanosti ljudi, biznisa, programa za mlade, kao i na projekte koji približavaju ekonomiju regiona ekonomiji Evropske unije. U tom smislu naglasila je važnost izgradnje mostova među ljudima koji će doprinijeti miru, stabilnosti i sigurnosti. Osvrćući se na objavljenu Strategiju za Zapadni Balkan istaknula je da je Strategija vrlo konkretna, te da sadrži konkretne\nprijedloge u 6 inicijativa za Zapadni Balkan. Čestitala je BiH predaju odgovora na Upitnik Evropske komisije, te naglasila da će fokus Samita u Sofiji biti učvršćivanje i obnova evropske perspektive za Zapadni Balkan.\nGeneralni direktor direkcije Evropske komisije za susjedstvo i pregovore o proširenju Christian Danielsson istaknuo je da se sastanak ministara vanjskih poslova Zapadnog Balkana održao u važnom trenutku jer se Zapadni Balkan nalazi na samom vrhu agende Evropske unije. Napomenuo je da je sastanak održan u kontekstu Strategije EU u kojoj je jasna perspektiva Zapadnog Balkana da bude dio EU, te da su pravila vrlo jasna i ista za sve. Rekao je da je u Strategiji naglašeno što treba učiniti da bi se postigao napredak u procesu pristupanja naglasivši važnost reformi vladavine prava, ekonomiju i pomirenja.


Trebalo je da postane sledeæi Leonardo Dikaprio ili Met Dejmon, a onda je samo "nestao" - Komentari -Život - B92.net\n... Posle Bejla vise nijedan dobar Betmen, shmrc\n(JaSam, 20. januar 2020 17:51)\nposle Bejla i nije bio ni jedan Betmen!\n(Oliver Nedeljkoviæ, zapamtite to ime, 21. januar 2020 09:32)\nNije u Meksiku nego u Los Andjelesu i nije bas nastavak serije sa Evom Grin, glumi Natali Dormer (svinjica iz GOT)- inace, "40 dana i 40 noci" i "30 dana noci" su dva razlicita filma.\n(Pirotehnicar, 21. januar 2020 08:26)\npa zivi i neko iz belog potoka 'u beogradu'\n(deda, 21. januar 2020 08:09)\nAli koliko je jaka komedija 40 dana i 40 noæi. Glumio je takoðe u filmu Fakultet, jedan od omiljenijih horora kad sam bio klinac\n(Djura, 21. januar 2020 07:34)\nKapa dole što je odbio Superman-a! Valja spomenuti i 30 Days Of Night.\n(Eye_Of_The_Beholder, 20. januar 2020 18:09)\n40 Days of Night, ne 30...\n(Wllaxy, 20. januar 2020 20:42)\ntezak promasaj prijatelju... to su 2 razlicita filma a glumio je u oba... s tim sto se jedan zove ,,30 days of night" a drugi ,, 40 nights and 40 days"\n(duelmare, 21. januar 2020 07:06)\nGlumacka treca liga...treba 100x da ga vidis, da bi ga upamtio.Koliko se Holivud sunovratio govori da neko zali za ovakvim glumcima, i da je Gosling zvijezda\n(Caniggia, 21. januar 2020 02:21)\nLucky Number Slevin je odlican film\n(..., 21. januar 2020 01:37)\nKomentar poslat iz B92 Android™ aplikacije (Android Robot by Google, CC BY 3.0) (Wllaxy, 20. januar 2020 20:42) # Link komentara\nNije cetrdeset vec trideset. Ispravio si kako ne treba.\nDecko je nije pogresio.......\n(RnR, 21. januar 2020 00:05)\nDr Ugi, I ti Moses da imas zvezdu na Hollywood bulevary, samo ti treba $25,000 da platis I posaljes molbu Pismo gradonacelniku Hollywood. Sigurno zivim u periferiji Los Angelesa, izgleda da ti nemas zivoga pojma ko zivi sve u tom gradu, prostitutes,bezkucnici,Itd. Nije ti ovo beograd, nedaj boze da idem u Los Angeles, samo na aerodrom. Puno pozdrava iz Santa Barbare.\n(lucky boy, 20. januar 2020 23:49)\nDa igrao je sa fantastiènom Evom Green u Penny dreadful inaèe jedna od inteligentnijih serija koje sam gledao!\n(Brat Bart NS, 20. januar 2020 22:49)\nradi covek ono sto voli samo lud neb' to odabrao jer uz to nit je gladan niti zedan...naprotiv..\na srecni broj..je odlican film sa top glumackom ekipom\n(lola, 20. januar 2020 22:42)\nSrecni broj slevin odlican film i on u njemu takodje. Sto se tice njegove glume on je tu negde sa Astonom\nKucerom. Mogu da budu jako dobri dramski glumci al se im take uloge ne dodeluju zbog lepustastih lica...\n(sasa, 20. januar 2020 22:35)\n@""Oèigledno neko isfrustrirano žensko zbog komentara.Kianu Rivs nikada ne uzima pun zagovoren ugovor od snimanja filma.Evo jedan banalan primer.Na prvom delu Matriksa je ostavio samo 1 milion,ostalih 50-60 miliona podelio sirotinji(kaskaderima,spemaèicama,pomoænom osoblju i volonterima)...""\nHahaha, urbana legenda meðu sirotinjom i botovima koji imaju zadatak da taj "plamen gori"... jer uboga raja uvek mora da traži idole i slamke spasa da može da preživi naredni dan.\nÈovek je svakako car kao ljudsko biæe, što se 100x pokazaolo. To je neosporno, ali je svakako jedan od najkomercijalnijih glumaca u istoriji koji je svojim gazdama doneo milijarde ... a sam je vredan preko 200 miliona..\n(Vladimir, 20. januar 2020 22:15)\nLucky Number Slevin je jedan od boljih filmova koji je snimljen ovog veka. To što ovaj momak možda nije kalibar, to je druga stvar. Ponoviæu, Lucky Number Slevin je jedan od boljih filmova snimljenih u poslednjih 20ak godina\n(Molerson, 20. januar 2020 22:13)\n"lucky number slevin" je dobar film, ali iskljucivo zbog svih ostalih glumaca. Ovaj je samo upropastio film.\n(zvezdaš, 20. januar 2020 21:38)\nZivim u los Angelesu 37'godina, nisam znao da je Matt Daymon Hollywood zvezda hihii\n(lucky boy, 20. januar 2020 18:50)\nШта ти је живот у предграђу....\nСкокни мало до града, имаш на Холивудском булевару шта да видиш...право сазвежђе...\n(Др. Уги, 20. januar 2020 21:22)\n"Peni Dreadful odlicna serija, steta sto nije nastavljena."\nnastavljena je, ali neka odvojena prica u meksiku\n(brt, 20. januar 2020 21:14)\nViše nego solidan glumac, koji baš i nije imao previše prilike da pokaže svoje thespian veštine. No, zanimljiv detalj je da je Josh Hartnett bio prijatelj rahmetli Hunter S. Thompsona. To mu definitivno ide u prilog.\n(Low Key Lyesmith, 20. januar 2020 21:12)\nNajviše volim tipa... Ne želim hit filmove, veæ opskurne koje se emituju èetvrtkom pre podne u domu penzionera u Albuquerque-ju, jer ja neæu da budem zvezda, nisam komercijala, neæete me ukalupiti, živim zivot punim pluæima, itd...\nA istina je da neki završe kako završe pa se "teše" da ne bi glumili u Kumu, ili u Matrixu, ili èak i Avengers-ima...\nBaš vidim da se Scarlet Johannson "bunila" što joj izlazi Black Widow, a tako je želela da je ignorišu veliki studiji veæ je htela onaj opskurni film da snimi za dom penzionera...\nA što je tek gadljiva na pare!\nDakle, SVI žele uspeh, samo oni koje neæe to pravdaju "da ih ne zanima"...\nJa sam pesnik ali ne želim da drugi èitaju moje pesme\nJa sam slikar, ja sam muzièar, itd...\n(No1e, 20. januar 2020 21:01)\n@Eh, da je prihvatio sad da glumi Betmena u ovom novom filmu, a ne da moramo da trpimo Roberta Patinsona... Posle Bejla vise nijedan dobar Betmen, shmrc\nIdi, toliko je bitno ko ce glumi ispod maske nekoga ko nosi gace preko helanki!? Najsmesniji su mi "branioci visoke umetnosti" na primeru Betmena i StarWarsa...\n(Lars, 20. januar 2020 20:51)\nZarobljen u sopstvenim intelektualnim promašajima,koliko njih dobije takve prilike da glume,ali ajd on se njenjka.\n(Jeste...farbamo, 20. januar 2020 20:49)\nDobar glumac i deluje kao skroman covek.\n(bob, 20. januar 2020 20:32)\nOvi koji daju mi minuse na moj raniji komentar,sigurno jos gledaju matt Raymond reprize filmova iz 80tih/90tih I dan danas hihih u crno belom tv\n(lucky boy, 20. januar 2020 20:23)\nEh Dzosh, studentski dani.\nJa se lozio na nju a ona na tebe...\n(Pjesnik, 20. januar 2020 20:18)\nKianu Rivs nikada ne uzima pun zagovoren ugovor od snimanja filma.Evo jedan banalan primer.Na prvom delu Matriksa je ostavio samo 1 milion,ostalih 50-60 miliona podelio sirotinji(kaskaderima,spemaèicama,pomoænom osoblju i volonterima)...\n(dnevna doza prosecnog Srbende, 20. januar 2020 19:06)\nKoliko god volim Rivsa to je urbani mit koji je i on sam potvrdio u gostovanju u vecernjoj talk show emisiju, zaboravio sam kod koga tacno.\n(petar, 20. januar 2020 19:43)\n@nok ti bas ne znas sta je vrhunska gluma kada tako pricas za Kaprija. Na stranu privatni zivot.\n(Strelcica, 20. januar 2020 19:38)\nNe lupetaj leba ti, proveri nesto pre nego sto napises! Nikada nigde nije potvrdjeno da je Keanu dao bilo kome novac, niti on nije to potvrdio niti je neko drugi od ljudi koji su radili na trilogiji to rekao. Kad je video rezultate specijalnih efekata u matriksu tokom produkcije Keanu je pristao da se smanji deo novca u ugovoru kako bi mogli da priuste da imaju specijalne efekte tog kalibra jer su bili nenormalno skupi u ono vreme. Odrekao se dela zarade u Devils Advocatei The Replacements kako bi produkcija mogla da angazuje Al Pacina i Gene Heckman-a. Definitivno je darezljiv i nije gramziv na pare, ali nije BAS TOLIKO darezljiv. Stvar je u tome sto covek gleda dalje od svog nosa, specijalni efekti su nosili Matrix i po tome je film i poznat. Ne po oskarovskoj glumi Keanua ili bilo kog glumca ili glumice tamo. Tako da se on odrekao dela svog novca kako bi zaradio vise novca kasnije. Covek jeste dobrodusan ali nije budala.\n(Vlada, 20. januar 2020 19:36)\nZasto imate problem sa ulogom supermena? da je glumio tamo, stekao bi ogromnu popularnost.\n(Kibo, 20. januar 2020 19:29)\n(mislim,dakle postojim, 20. januar 2020 19:28)\ntotalno bezlican lik i priglupa faca\n(pera, 20. januar 2020 19:18)\n@neverovatno kako ima osvetoljubivih likova u tom Holivudu\nAko heæeš uspeh u Holivudu, moraš da pokažeš veliku dozu pakosti i nemorala. U LA talenata kakvih æe u Srbiji biti samo šaèica u sledeæih 30 godina ima na hiljade...\n(Dobro Informisan, 20. januar 2020 19:18)\ncitat: "Oèigledno da èovek ima kièmu i svoje JA.Da je shvatio da nije sve u parama i slavi(isto kao Kianu Rivs)"Šta Kianu Rivs? Možda je Kianu "shvatio" nešto i vozi se metroom jer tako voli, ali Kianove uloge su sve suva Holivud super-budžetna produkcija sa upletenim milijradama dolara... Samo u poslednjih 5 godina je snimio 47 Ronina, ÈETIRI John Wick filma, Toy Story 4, Matrix 4 (koji treba da izaðe), nova Bil&Ted avantura itd itd... Nema dalje što se komercijale i budžeta tièe...\n(Kokki, 20. januar 2020 18:23)\nOèigledno neko isfrustrirano žensko zbog komentara.Kianu Rivs nikada ne uzima pun zagovoren ugovor od snimanja filma.Evo jedan banalan primer.Na prvom delu Matriksa je ostavio samo 1 milion,ostalih 50-60 miliona podelio sirotinji(kaskaderima,spemaèicama,pomoænom osoblju i volonterima)...\ntip je Baja,Ima integritet,za njega je Di Kaprio smesan,kao Neko nedonosce, verovatno nije hteo da kr...ne neku babu Iz holivuda I nije dao da ga mazi Kevin Spejsi.\n(nok, 20. januar 2020 19:01)\nMomak je dosao nekako na crnu listu i kad nisi IN niko u Holivudu nece da te angazuje. Nije on nikakav umetnik koji trazi da igra Sekspira nego su ga odbacili pocetkom decenije i on na sve nacine pokusava da se vrati. Inace simpatican lik.\n(box, 20. januar 2020 18:46)\nKao i Ethan Hawke.\n(Sapientis sat, 20. januar 2020 18:37)\nŠta tek onda reæi za Vinsenta D'Onofria èiji je izbor filmova možda i èudniji nego Hartneta? Možda prosto ne žele da idu tim "utabanim stazama", a ja kao gledalac apsolutno nemam ništa protiv jer su u svakom od tih filmova uglavnom izvanredni, vrhunski glumci. Ako ni publika ne gubi ništa njihovim izborom, u èemu je onda problem?\n(CATAPA, 20. januar 2020 18:30)\ncitat: "Oèigledno da èovek ima kièmu i svoje JA.Da je shvatio da nije sve u parama i slavi(isto kao Kianu Rivs)"\nŠta Kianu Rivs? Možda je Kianu "shvatio" nešto i vozi se metroom jer tako voli, ali Kianove uloge su sve suva Holivud super-budžetna produkcija sa upletenim milijradama dolara...\nSamo u poslednjih 5 godina je snimio 47 Ronina, ÈETIRI John Wick filma, Toy Story 4, Matrix 4 (koji treba da izaðe), nova Bil&Ted avantura itd itd... Nema dalje što se komercijale i budžeta tièe...\nOdlican I upecatljiv glumac, sa stavom.\n(gargleblaster, 20. januar 2020 18:22)\nMnogo bolji glumac od dvojice precenjenih polutalenata!\n(Josh, 20. januar 2020 18:22)\nLucky Number Slevin nazivati nezavisnom produkcijom i malim filmom?!\nPored njega u istom filmu Brus Vilis, Ben Kingsli, Morgan Frimen, Lusi Lu.....\n(Ssd, 20. januar 2020 18:09)\nÈitala sam da su mu se zatvorila mnoga vrata pošto je odbio ulogu Supermena..neverovatno kako ima osvetoljubivih likova u tom Holivudu..\n(Nina, 20. januar 2020 18:08)\n(wtf, 20. januar 2020 17:53)\nOd ovog jedino Betmen da bi bio za njega. Sve u svemu odlican glumac\n(Nino notar, 20. januar 2020 17:53)\nEh, da je prihvatio sad da glumi Betmena u ovom novom filmu, a ne da moramo da trpimo Roberta Patinsona... Posle Bejla vise nijedan dobar Betmen, shmrc\nPeni Dreadful odlicna serija, steta sto nije nastavljena.\n(ssss, 20. januar 2020 17:44)\nAko je odbio nekog èuvenog producenta, svaka mu èast.\n(boem, 20. januar 2020 17:29)\nLucky number Slevin odlican film. Obavezno pogledati.\n(Neko iz mase, 20. januar 2020 17:23)\n“Umesto rada na blokbasterima, poslednjih 20 godina, Hartnet je proveo u radu na nezavisnim filmovima poput "Viker Park", "Sreæni broj Slevin" i "Crna Dalija". Odbio je ulogu Supermena 2006. godine...”\n-Oèigledno da èovek ima kièmu i svoje JA.Da je shvatio da nije sve u parama i slavi(isto kao Kianu Rivs)...Sad pogledajte raziku u stavu izmeðu njega i 1000 glumica koje su “silovane” za šaku slave i dolara u tom istom Holivudu...?!\n(dnevna doza prosecnog Srbende, 20. januar 2020 17:17)\nlucky number s7evin je odlican film sa kvalitetnkm glumcima\n(cedapk, 20. januar 2020 17:09)


Glavne četiri preostale robne marke njemačkog koncerna VW, među kojima su “Audi” i “Škoda”, posluju sa profitom, podsjeća “Automotiv njuz.”\nKompanija “Seat” suočava se s usporenom prodajom u Španiji gdje registracija novih kola pada već skoro dvije godine. Podaci o poslovanju “Seata” u potpunosti odudaraju od rezultata matične kompanije VW koja spada među najprofitabilnije auto grupacije na svijetu.\nVW nastavlja sa dobrim rezultatima uprkos dužničkoj krizi u Evropi, u situaciji kada se glavni rivali, kao što su “Pežo-Sitroen” (PSA), “Ford” i “Fijat”, bore sa drastičnim padom prodaje.\nOd 2008. “Seat” je zabilježio oko jednu milijardu evra (1,24 miliajrde dolara) gubitaka. Kompanija je bila profitabilna smo jednu, u posljednjih deset godina. Ipak uprava VW-a uporno pokušava da oporavi špansku filijalu, bez obzira što mnogi stručnjaci preporučuju da bi “Seat” trebalo da zatvori kapije.\nDirektor Centra za istraživanja u autoindustriji Ferdinand Dudenhofer upozorio je da “nema nikakve sumnje da je ‘Seat’ jedna ‘crna ovca’ u svojoj familiji.”\nOn smatra da bi trebalo prekinuti sa proizvodnjom kola tog brenda i ponuditi pogone u Španiji drugim robnim markama kompanije. Dudenhofer, koji je nekada bio direktor PSA, navodi da kompanija “Škoda”, kao jedna od filijala VW-a koja proizvodi vozila za masovnu prodaju, nudi modele u istom segmentu kompaktnih kola srednje veličine. Zbog toga, smatra on, nema više razloga da se održava “Seat.”\nVW je kupio “Seat” 1986. godine u okviru plana širenja prisustva na španskom tržištu. Uprava kompanije je nekoliko godina pokušavala da riješi problem gubitaka koji su nastajali zbog nedovoljnog korišćenja kapaciteta u “Seatovoj” glavnoj fabrici u Martoreli, u kojoj može da proizvede 500.000 vozila godišnje. U 2010. izrađeno je, međutim, svega 345.000 kola, mnogo manje nego 2.000 godine. Tanjug


MOST za balkanske izvođače objavio pobednike u četiri kategorije | PRIS\nNaslovna Vesti MOST za balkanske izvođače objavio pobednike u četiri kategorije\nKako bi doprinela razvoju muzičke industrije na Balkanu i promovisanju domaćih izvođača na internacionalnom tržištu, EXIT fondacija se kao partner priključila četvorogodišnjem projektu MOST – the Bridge for Balkan Music. MOST okuplja značajne aktere muzičke industrije ovog područja i kroz četiri različita konkursa – za izvođače, organizatore festivala, muzičke profesionalce, te urbane kreativce – objediniće čak devet zemalja, a sve u zajedničkom cilju predstavljanja Balkana kao plodnog i kreativnog muzičkog tla. Cilj projekta je i da ojača muzičko tržište ovih prostora kroz podršku akterima world music i etno žanra, fokusirajući se na četiri stuba: izvoz talentovanih muzičara sa Balkana, osposobljavanje mladih bukera i menadžera, omogućavanje razmene festivala uparivanjem događaja sa različitih krajeva kontinenta i pružanje podrške urbanim kreativcima za pokretanje projekata i za saradnju sa lokalnom administracijom.\nNikada ranije nije bilo toliko važno ojačati veze unutar muzičke industrije, budući da je pandemija korona virusa značajno ugrozila prihode muzičkog sektora. Tako su u julu mesecu proglašeni pobednici u četiri kategorije istaknuvši 10 bendova, 20 festivala, 26 mladih menadžera i 10 urbanih kreativaca koji su stvorili MOST kojim se povezuje Balkan sa ostatkom Evrope. Među izabranim bendovima nalaze se Naked, Rođenice, Shira Utfila, Almir Meskovic & Daniel Lazar, Divanhana, Lakiko, NAiRUZ, Balkan Taksim, Oranitza i Gipsy Groove. Kriterijumi na osnovu kojih su odabrani pobednici sa Balkana jesu umetnički internacionalni potencijal, raznovrsnost odabranih izvođača, popularnost i umetnička vrednost performansa, kao i razvijenost menadžmenta izvođača.\nMOST je pobednicima obezbedio program mentorstva sa eminentnim evropskim muzičkim profesionalcima, petodnevni trening na temu menadžmenta benda i stvaranja umetničkog portfolija, kao i finansijsku podršku za njegovo kreiranje, zatim učešće na internacionalnim nastupima i na najvećoj svetskoj muzičkoj konferenciji WOMEX 2020 u Budimpešti, ali i povezivanje sa drugim muzičkim profesionalcima na Balkanu i finansiranje troškova izvođača vezanih za projekat. Program dugoročnog mentorstva počinje profesionalnim usavršavanjem u septembru 2020. godine.\nBalkanska muzika više nisu samo duvački instrumenti i harmonika, međutim, tržište mora biti bolje povezano sa globalnom publikom. Regionalna scena world music žanra je pokazala svoju najuzbudljiviju stranu sa pobednicima kao što su Naked iz Srbije i čelista Lakiko iz Bosne i Hercegovine.\nNeiskorišćeni potencijal Balkana MOST donosi u Berlin, Brisel, Lodnon i druge gradove Evrope, putem devetočlanog konzorcijuma koji predvodi Hangvető iz Budimpešte. Podržana od strane projekta Kreativna Evropa, misija MOST-a je da izgradi samoodrživu mrežu kreativaca muzičke industrije između Balkana i ostatka kontinenta. Svi akteri u industriji moraju imati nekakvu korist od ovakvog projekta da bi on funkcionisao, kaže direktor programa Balázs Weyer. Nikada ranije nije bilo toliko važno ojačati profesionalne veze. Upravo zbog toga je MOST izgrađen na četiri stuba: izvozu talentovanih balkanskih muzičara, obučavanju mladih bukera i menadžera, olakšavanju festivalske razmene uparivanjem događaja sa različitih krajeva kontinenta i pužanju podrške urbanim kreativcima u pokretanju njihovih projekata i saradnji sa lokalnom administracijom.\nMOST ima za cilj da izgradi takve međunarodne veze, pa čak i u trenutnoj vanrednoj situaciji projekat ima za cilj da olakša kreativni tok i onda kada je sve ostalo pod blokadom, kaže Christine Semba, koja je na čelu WOMEX specijalnih projekata berlinskih Piranha Arts. Neki od muzičara MOST-a imati će priliku da nastupe na WOMEX-u, najvažnijem globalnom događaju svetske muzike, koji će se održati od 21. do 25. oktobra u Budimpešti.\nPrethodni tekstE-Play krajem avgusta u bašti kluba Fest\nNaredni tekstGlosar S1E19: Luka Matković (Quasarborn)\nGalerije PRIS - 12/06/2022\nTerrier – Za kurve i barabe (2019)


Da li je Škoda Fabia test "severnog jelena" prošla bolje od VW Pola? (VIDEO) - Auto Republika\nSvi znamo da je politika Volkswagen grupe pozicioniranje VW-ovih modela iznad Škodinih, bar što se cene tiče. Razlika u ceni se opravdava na različite načine, a primera radi, dok je aktuelni Polo baziran na MQB A0 platformi, Fabijina mehanička osnova je starija PQ26 arhitektura, koja je „mešavina“ MQB i PQ25 platformi.\nNaravno, Škoda u svojim pres materijalima navodi MQB arhitekturu, a razlog je mahom taj što oba modela koriste identične agregate. MQB bi trebalo da bude komplet zamenjivih komponenti, ne samo šasija.\nPre oko godinu dana, Škoda je osvežila Fabiju tokom sredine njenog životnog ciklusa. Nije da je nešto specijalno promenjeno što se dizajna tiče, koji je i dalje prilično neugledan. Međutim, restilizacija je bila dobar razlog da španski km77 uzme ovaj automobil u svoje ruke i stavi ga na test „severnog jelena“. Da podsetimo, on uključuje tri reda čunjeva, koji simuliraju iznenadno pojavljivanje prepreke na putu koju treba izbeći.\nZapočinje se uvek sa 77 km/h, ali s obzirom da je to za Fabiju „mačiji kašalj“, brzina je podignuta na 80 km/h. Test vozači kažu da je odziv male Škode „superpredvidiv“ što im je omogućilo da bez problema voze brže nego inače.\nPa, da se vratimo na Pola. Naime, Volkswagenov pulen je uspeo da ostvari „samo“ 77 km/h, uprkos širem tragu točkova. Kako to objasniti? Možda su vremenski uslovi biti bolji kada je testirana Škoda ili je vozač bolje upućen u ponašanje Fabije, a možda se radi prosto o boljoj ukomponovanosti vozila. Kako god, oba modela isporučuju odličnu upravljivost, tu dileme nema, ali je Fabia za nijansu bolje prošla ovaj test.\ntags: moose test mqb Škoda Fabia vw polo\nprevious Unapređeni Civic Type R "zuji" Nirburgringom (VIDEO)\nnext Kako se Mazda odlučila da u Americi ponudi dizel verziju krosovera CX-5\nDovoljno je da pneumatici nisu isti, ili da nisu isti pritisci u njima, i razlika može biti značajno velika.\nTo pokazuje relevantnost ovih testova.\nPrimetio sam da testoove stalno rade na istoj stazi – podlozi, asfaltu koji je prilično grub i sa dobrom trakcijom\nKoja je poenta testova ako se ne rade u sto slicnijim uslovima. Makar unutar iste klase automobila…..\nOva fabiia je imala „bolje točkove“. Ne verujem da bi se sa 175/70×14 ovako ponašala.\nKineski Geely planira da krene putem zamene baterija u elektromobilima\n26/09/2021 - 19:49\n29/12/2017 - 08:51


Strašno: Starica (83) prijavila sina za silovanje | BL Portal\nStrašno: Starica (83) prijavila sina za silovanje\n7. Aprila 2021. 12:02\nKako Avaz saznaje od izvora bliskog istrazi, slučaj su preuzeli inspektori Sektora za krvne i seksualne delikte MUP-a Kantona Sarajevo.\nNakon provjeravanja navoda iz prijave, policija je prekjuče uhapsila 50-godišnjaka zbog silovanja i krivičnog djela rodoskvrnuće.\nStarica je policajcima ispričala da se nemili događaj desio u noći između 3. i 4. aprila, kada je njen sin došao u njihovu porodičnu kuću u Ilijašu u kojoj zajedno žive. Pozvao ju je u spavaću sobu da o nečemu pričaju.\nNavodno joj je kazao da trebaju živjeti kao muž i žena i da to “ni crna zemlja ne smije znati”.\n“Hajde, skidaj se”, uslijedila je sinovljeva naredba, što je ona odbila uraditi.\nTags: Ilijaš, policija, silovanje, starica\nSilvio Berluskoni završio u bolnici


O nama - Chinatown Grain Machinery Co., Ltd.\nChinatown Grain Machinery Co., Ltd. pruža kompletne strojeve i usluge za proizvodnju hrane i industriju prerade žitarica, kao što su mlin za pšenično brašno, tvornica stočne hrane i pogon za preradu riže.Do sada naši proizvodi uključuju transportnu opremu, opremu za čišćenje, opremu za mljevenje brašna i tako dalje.Prepoznali su ih brojni kupci u zemlji i inozemstvu.\nTvrtka se fokusira na reformu tehnologije, poboljšanje proizvodne sposobnosti i kvalitete stroja.Tvrtka je preuzela vodstvo u uvođenju CNC laserskog stroja za rezanje, CNC stroja za savijanje, CNC tokarilica i druge napredne opreme za obradu.\nIstodobno je kupljen CNC obradni centar, CNC stroj za bušenje, CNC tokarski stroj, brusilica za površine, stroj za blanjanje i druge investicije u naprednu opremu za obradu te dodana proizvodna linija za elektrostatičko prskanje.Kvalitetu proizvoda može obećati ova pouzdana podrška za proizvodnu opremu.\nNaša tvrtka usvaja stroj za lasersko rezanje čeličnih ploča, CNC stroj za savijanje, elektrolučno zavarivanje ugljičnim dioksidom i argonsko zavarivanje, vagu za zavarivanje, rotacijsko automatsko zavarivanje, elektrostatičku obradu površine raspršivanjem, kontinuirano poboljšanje i inovativne modele.Naši proizvodi ne samo da imaju dobre performanse, već su i jednostavni za instalaciju i održavanje uz niske troškove.Proizvod s naprednom tehnologijom, pouzdanom kvalitetom i lijepim izgledom cijenili su mnogi klijenti.


MIHAJLOVIĆ: U aprilu Sporazum za obnovu pruge Valjevo-Vrbnica | INFO 24\nDanas smo razgovarali i o novim projеktima. Prе svеga nastavku rеkonstrukcijе Barskе prugе od Valjеva do Vrbnicе i izgradnji jеdinstvеnog dispеčеrskog cеntra. Očеkujеmo da prilikom posеtе gеnеralnog dirеktora RŽD u aprilu potpišеmo sporazum o rеkonstrukciji prugе, ali i položimo kapsulu i obеlеžimo počеtak radova na izgradnji ovog dispеčеrskog cеntra – rеkla jе ona.\nINFO 24 / ekapija / Foto: Ministarstvo građеvinarstva, saobraćaja i infrastrukturе\nVlada usvojila Strategiju razvoja kulture do 2029.\nPopravljen kvar na cevovodu u Vojvode Stepe\nZamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić izjavio je da će se na dnevnom redu sednice Skupštine Grada Beograda, koja će biti održana 3. marta, naći predlog Odluke o izmenama i dopunama…


Rabrenović predstavlja Crnu Goru na 40. Euroconu u Francuskoj\nOrganizator Regionalnog festivala fantastične književnosti REFESTICON Dragić Rabrenović će na poziv predstavnika organizacionog odbora Evropskog udruženja naučne fantastike (ESFS) učestvovati na 40. Euroconu koji se održava u francuskom gradu Amjen od 19. do 22. juna. Rabrenović će na Skupštini udruženja iz Evrope predstaviti festival koji se tradicionalno organizuje u Bijelom Polju i istovremeno ih upoznati sa međunarodnim kulturnim manifestacijama koje se održavaju u Crnoj Gori.\n"Ovo je prvi put da učestvujemo na ovakvoj manifestaciji gdje ćemo i zvanično postati član Evropskog udruženja naučne fantastike (ESFS) koje je prepoznalo kvalitet našeg festivala i njegov doprinos žanru književne fantastike. Očekujem da ćemo uspostaviti važne kontakte i saradnju sa organizatorima i književnicima iz cijele Evrope pa i šire", istakao je Rabrenović.\nNa 40-toj evropskoj konvenciji fantastike koja se održava u gradu u kome je živio i stvarao Žil Vern prirediće se više desetina aktivnosti u sklopu četvorodnevnog programa, a posebna tema biće naučna fantastika Afrike.\nTekst: Eldina Bećirović


21:00 18 Maj 2021\nVakcinacija na Sajmu sutra produžena do 20 sati\nHala 11 Beogradskog sajma sutra će raditi produženo do 20 sati, kako bi građani koji to žele mogli da se vakcinišu posle posla.\n"Bravo, živela Srbija"! Na Sajmu se ne dobija samo vakcina /foto/\nRedovi za vakcinaciju na Beogradskom sajmu ne jenjavaju, iako su dugački, građani ne čekaju dugo, jer je sve besprekorno organizovano. "Bravo za organizaciju! Živela Srbija", poručuju u Knjizi utisaka oni koji su primili vakcinu protiv kovida 19.\nU Hali 1 Beogradskoj sajma gde je Vojska Srbije uredila privremenu bolnicu za prihvat i boravak lica sa lakšim simptomima zaraze korona virusom, obezbeđeni su i tuševi za tuširanje i topla voda, saopštilo je Ministarstvo odbrane.\nNa Sajmu će svaki krevet imati kasetu, spremaju se televizori, paravani...\nMinistar odbrane Aleksandar Vulin izjavio je da se smeštaj za obolele od koronavirusa na beogradskom Sajmu još radi i da će pored kreveta biti donete vojničke kasete i paravani, a biće napravljen i prostor gde će moći da se gleda televizija. Dodaje i da se mnoge firme javljaju i nude punjače za telefone, kao i časopise.\n„Arktički bum“: Kreće ruski nuklearni brod u najdalje tačke Severnog pola (foto)\n„Arktički bum“ najveća je atrakcija upravo otvorene međunarodne konferencije o nuklearnoj tehnologiji „Atom ekspo“ u Sočiju.\nHoror na sajmu: Prevrnuo se rolerkoster u Sarajevu\nNa sajamskoj manifestaciji „Holidej market“, koja se održava u parku Hastahana na Marijin Dvoru u Sarajevu, prevrnuo se rolerkoster, javlja Fena.\nDa li nam se može desiti 1984. (video)\nRuski predsednik puno toga radi dobro i koristi sankcije protiv Rusije na pravi način, kaže novinar i režiser Boris Malagurski ističući da mu je želja da intervjuiše Vladimira Putina. Dao je i savet ruskom lideru — da više obrati pažnju na Srbiju.


Apartmani Zlatibor Kulasevac\nSmestaj na Zlatiboru u Apartmanu Kulasevac je idalna prilika da sebi obezbedite odmor u samom centru Zlatibora. Aparrtman u svom sastavu ima odvojenu spavacu sobu, dnevni boravak, trpezariju, kuhinju i kupatilo. Povrsina apartmana Kulasevac je 50m2. U spavacoj sobi se nalazi francuski lezaj i singl lezaj dimenzija 90cm x 200cm, po potrebi je moguce dodati deciji krevetac kao i hranilicu za dete. U sobi se nalazi i garderober za odlaganje stvari.\nKuhinja je kompletno opremljena sa mini bar friziderom, ravnom plocom i svim potrebnim posudjem,a u trpezariji se nalazi sto za rucavanje za sest osoba. U dnevnom boravku se nalazi ugaona garnitura sa LCD televizorom i IPTV uslugom. Kupatilo je sa tus kabinom a na raspolaganju imate i fen za kosu kao i komplete peskira. Svi nasi apartmani imaju besplatnu WiFi uslugu sa protokom od 20 mb/s. Apartman je idealan za boravak od 2 do 6 osoba,\nZlatibor pripada Zapadnoj Turistickoj Regiji Srbije i preko mnogobrojnih lokalnih turistickih agencija mozete posetiti sve znacajnije turisticke atrakcije ove regije.Tu je mozda dobro izdvojiti posetu Jezeru Uvac sa svojim specijalnim Rezervatom Prirode, park prirode Mokra gora sa cuvenim naseljem Mecavnik | Drvengrad. A nasa topla preporuka je da obavezno obidjete Stopica pecinu i Vodopad Gostilje. Svakako ne treba propustiti ni obilazak Andric Grada i mosta Na Drini Cuprija koji se nalaze u Visegradu BiH.\nApartman Zlatibor Kulasevac je poceo sa radom 2016. godine i od tada se trudimo da iz dana u dan unapredjujemo nase poslovanje a samim tim ucinimo vas boravak u nasem apartmanu sto udobnijim.\nDodjite i uzivajte u nasem lux apartmanu u srcu Zlatibora.\nPodeli Stranicu !


Veče prelepih golova na ''Bentegodiju'', Milan u samom vrhu!\nU poslednjoj večerašnjoj utakmici osmog kola Serije A, Milan je upisao peti trijumf i probio se na deobu drugog mesta na tabeli!\n''Rossoneri'' su ponovo obradovali svoje navijače i dodatno se učvrstili među vodećim ekipama u Seriji A. Ekipa Milana večeras je kao gost savladala ekipu Chieva u Veroni rezultatom 2:1, a meč su obeležili prelepi golovi, na obe strane.\nNa prvi smo čekali do 44. minuta utakmice, kada je vezista Milana Juraj Kucka poslao pravi projektil sa oko 25 metara od gola domaćih, a golman Sorrentino tu ništa nije mogao da učini - 0:1!\nTim rezultatom se ušlo u drugo poluvreme, a tek što je počeo ovaj deo igre, Niang je postigao još jedan prelep pogodak za Milan, bio je to novi precizan udarac sa distance i prednost ''Rossonera'' bila je duplirana.\nIzgledalo je da su domaći ovim primljenim golom izgubili sve šanse da izbegnu poraz, ali nadu im je vratio Birsa, svojom majstorijom iz ''slobodnjaka'' za 1:2.\nPotom se uvukla nesigurnost u ekipu Milana, neizvesnost je trajala do poslednjih sekundi ovog meča, a onda je Carlos Bacca u nadoknadi vremena otklonio sve dileme, doduše uz pomoć jednog igrača domaćih od koga se lopta odbila u donji levi ugao Sorrentinovog gola - 1:3.


O pravilima oblačenja odlučuju škole, roditelji mogu da utiču | roditelji.me\nO pravilima oblačenja odlučuju škole, roditelji mogu da utiču\n22/10/2021 13:00 | by jelenabozovic | No Comments\nPravila oblačenja koja važe za učenike isključivo su u nadležnosti vaspitno-obrazovnih ustanova, a ne Ministarstva prosvjete. Iz tog razloga, zbog nepostojanja jedinstvenog akta kojeg škole moraju da se pridržavaju prilikom odluke o dres kodu, pravila se i razlikuju, a u svemu tome nijesu konsultovani roditelji, iako na to imaju pravo. Iz Ministarstva prosvjete poručuju da posredstvom predstavnika u savjetima roditelji mogu uticati i na ovakve odluke.\nDok u manjem broju škola pravila oblačenja uopšte ne postoje ili se ne poštuju, u drugima su za sporne i neprihvatljive proglašeni mnogi odjevni predmeti. Zabranjeno je nošenje kratkih majica i onih bez rukava, pocijepanih farmerica, prekratkih suknji, bermuda… U nekim školama na snazi su i zabrane šminkanja, nošenja krupnog nakita, pa sve do obaveze srednjoškolaca da budu uredno kratko ošišani i obrijani.\nU moru pravila, roditelji već godinama smatraju da je jedan odjevni predmet bez razloga stavljen na crnu listu, posebno kada je riječ o mlađoj djeci. Dio odjeće, zbog kojeg negoduju svakog juna, ali i septembra, dok su još visoke temperature, su bermude. Prema pravilima ponašanja u većini osnovnih i srednjih škola dječaci ne mogu prisustvovati časovima ako nose bermude, čak i ako su pristojne dužine i kroja.\nRoditelji smatraju da nema logike da je u isto vrijeme, dok se od dječaka očekuje da moraju da nose duge nogavice, djevojčicama dozvoljeno da oblače suknje.\nOne, koji su se tim povodom obratili udruženju Roditelji, zanimalo je da li se pri donošenju pravila oblačenja uzima u obzir činjenica o visokim temperaturama u pojedinim djelovima države, kao i na osnovu kojeg pravila je sporno ili nepristojno da djeca u bermudama borave u školama.\nUvažiti stav roditelja\nIz Ministarstva prosvjete, nauke, kulture i sporta pojasnili su da ne postoji nijedan dokument koji bi obavezivao sve škole da donose ista pravila, već se taj dio uređuje u okviru kodeksa koji donose same ustanove.\n“Ministarstvo nije nadležno za kodeks oblačenja u vaspitno-obrazovnim ustanovama. Škole pripremaju svoj etički kodeks i kućni red koji, između ostalog, sadrži i elemente koji se odnose na kodeks oblačenja zaposlenih i učenika“, kazali su iz resora prosvjete odgovarajući na dopis udruženja Roditelji.\nOni su poručili roditeljima da imaju mogućnost „ostvarenja uticaja preko predstavnika u savjetu roditelja i drugim tijelima u vaspitno-obrazovnim ustanovama, u kojima se odlučuje o ovim pitanjima“.\nPrikupljen novac za adaptaciju kuće i školovanje\nNovac za adaptaciju kuće, kao i dalje školovanje Veselina Nikića, mladića koji je u toku dva [...]\nKreativna akcija jedne profesorice klavira\nProstorija u kojoj je 12 đaka Područnog odjeljenja Umjetničke škole za muziku i balet "Vasa [...]\nPočela nacionalna kampanja za zaštitu djece od zaušaka, malih boginja i rubeole\nMinistarstvo zdravlja, uz podršku Delegacije Evropske unije i UNICEF-a, pokrenulo je nacionalnu [...]\nBesplatna radionica medijske pismenosti za roditelje\nBesplatna radionica za roditelje starije od 35 godina, posvećena medijskoj pismenosti, biće [...]\nPet novih filmova od danas u Cineplexxu\nNa repertoaru bioskopa Cineplexx Delta City od danas je pet novih filmova. Među njima je i nova [...]


ZAKON O PRETVARANJU PRAVA KORIŠĆENJA U PRAVO SVOJINE NA GRAĐEVINSKOM ZEMLJIŠTU UZ NAKNADU: PREDVIđENO JE DA INVESTITOR VIšE NEMA MOGUćNOST NA PRAVO KORIšćENJA ZEMLJIšTA, VEć BIRA IZMEđU PRAVA SVOJINE, ILI PRAVA DUGOROčNOG ZAKUPA NA 99 GODINA, UZ NAKNADU PO TRżIšNIM CENAMA\nZAKONO PRETVARANJU PRAVA KORIŠĆENJA U PRAVO SVOJINE NA GRAĐEVINSKOM ZEMLJIŠTU UZ NAKNADU\nOvim zakonom uređuju se pravo i uslovi za pretvaranje prava korišćenja u pravo svojine na građevinskom zemljištu za lica, nosioce prava korišćenja na izgrađenom i neizgrađenom građevinskom zemljištu, na kome je kao titular prava svojine upisana Republika Srbija, autonomna pokrajina ili jedinica lokalne samouprave, mogućnost zasnivanja zakupa na građevinskom zemljištu, kao i druga pitanja kojima se uređuju odnosi nastali pretvaranjem prava korišćenja u pravo svojine na građevinskom zemljištu.\nLica, nosioci prava korišćenja na građevinskom zemljištu iz stava 1. ovog člana su:\n1) lica koja su bila ili jesu privredna društva i druga pravna lica koja su privatizovana na osnovu zakona kojima se uređuje privatizacija, stečajni i izvršni postupak, kao i njihovi pravni sledbenici u statusnom smislu;\n2) lica-nosioci prava korišćenja na neizgrađenom građevinskom zemljištu u državnoj svojini koje je stečeno radi izgradnje u skladu sa ranije važećim zakonima kojima je bilo uređeno građevinsko zemljište do 13. maja 2003. godine ili na osnovu odluke nadležnog organa;\n3) lica čiji je položaj određen zakonom kojim se uređuje sport, kao i udruženja;\n4) društvena preduzeća, nosioci prava korišćenja na građevinskom zemljištu;\n5) lica na koja se primenjuju odredbe propisa Republike Srbije i bilateralnih međunarodnih ugovora kojima se uređuje sprovođenje Aneksa G Sporazuma o pitanjima sukcesije ("Sl. list SRJ-Međunarodni ugovori", br. 6/2002).\nNa pitanja postupka koja nisu uređena ovim zakonom, primenjivaće se odredbe zakona kojim se uređuje opšti upravni postupak.\nNa pitanja zaštite podataka o ličnosti koja nisu uređena ovim zakonom, primenjivaće se odredbe zakona kojim se uređuje zaštita podataka o ličnosti.\nPrava stečena na osnovu ovog zakona ne ograničavaju prava stečena u skladu sa Zakonom o vraćanju oduzete imovine i obeštećenju("Sl. glasnik RS", br. 72/2011, 108/2013 i 142/2014) i Zakonom o vraćanju (restituciji) imovine crkvama i verskim zajednicama("Sl. glasnik RS", br. 46/2006).\n2. Pravo na pretvaranje prava korišćenja u pravo svojine nagrađevinskom zemljištu\nLica iz člana 1. stav 2. ovog zakona imaju pravo na pretvaranje prava korišćenja u pravo svojine na građevinskom zemljištu (u daljem tekstu: konverzija).\nPravo iz stava 1. ovog člana ostvaruje se uz naknadu, pod uslovima propisanim ovim zakonom.\nNaknada za konverziju predstavlja tržišnu vrednost tog zemljišta u momentu podnošenja zahteva za konverziju, u skladu sa ovim zakonom.\n3. Utvrđivanje visine naknade\nVisinu naknade za konverziju utvrđuje organ jedinice lokalne samouprave nadležan za imovinsko pravne odnose, u skladu sa aktom o utvrđivanju prosečne cene kvadratnog metra odgovarajućih nepokretnosti po zonama za utvrđivanje poreza na imovinu, donetim od strane jedinice lokalne samouprave, na teritoriji na kojoj se nalazi građevinsko zemljište za koje je podnet zahtev za konverziju i sprovedenog postupka u skladu sa ovim zakonom, po tržišnoj vrednosti predmetnog građevinskog zemljišta, u skladu sa propisom kojim se uređuje porez na imovinu.\nVisina naknade iz stava 1. ovog člana može se umanjiti u skladu sa uslovima propisanim ovim zakonom i propisima o kontroli državne pomoći.\n4. Uslovi za konverziju\nPravo na konverziju imaju lica iz člana 1. stav 2. ovog zakona, koja su upisana u javnu knjigu o evidenciji nepokretnosti i pravima na njima, kao nosioci prava korišćenja na građevinskom zemljištu.\nKao dokaz o posedovanju aktivne stranačke legitimacije podnosioca u postupku ostvarivanja prava na konverziju, nadležni organ pribavlja izvod iz lista nepokretnosti za katastarsku parcelu za koju je podnet zahtev iz koga se utvrđuje da podnosilac može pokrenuti i voditi postupak.\nKada je predmet zahteva za konverziju katastarska parcela izgrađenog građevinskog zemljišta, pored dokaza iz stava 2. ovog člana, nadležni organ po službenoj dužnosti pribavlja i informaciju o lokaciji za predmetnu katastarsku parcelu, izdatu u skladu sa odredbama Zakona o planiranju i izgradnji("Sl. glasnik RS", br. 72/2009, 81/2009 - ispr., 64/2010 - odluka US, 24/2011, 121/2012, 42/2013 - odluka US, 50/2013 - odluka US, 98/2013 - odluka US, 132/2014 i 145/2014).\n5. Predmet konverzije\nPredmet konverzije je katastarska parcela izgrađenog ili neizgrađenog građevinskog zemljišta.\nZahtev za konverziju može se podneti za jednu ili više katastarskih parcela koje se nalaze na teritoriji jedne jedinice lokalne samouprave.\nKada je na jednoj katastarskoj parceli izgrađeno više objekata različitih vlasnika, pre podnošenja zahteva za konverziju, sprovodi se postupak za razvrgnuće sukorisničke zajednice propisan članom 106. Zakona o planiranju i izgradnji.\nAko jedinica lokalne samouprave u svom sastavu ima gradske opštine, zahtev za konverziju se podnosi organu koji je po statutu određen kao organ nadležan za imovinsko pravne poslove.\n6. Posebni slučajevi u kojima se ne može ostvariti pravo na konverziju, odnosno kada se ne primenjuju odredbe ovog zakona\nPredmet konverzije ne može biti građevinsko zemljište koje je posebnim zakonom određeno kao zemljište koje se ne može otuđiti iz javne svojine, odnosno zemljište na kome je u skladu sa planskim dokumentom predviđena izgradnja objekata, odnosno javnih površina iz člana 2. tačka 6) Zakona o planiranju i izgradnji, kao i objekata javne namene u javnoj svojini po osnovu posebnih zakona (linijskiinfrastrukturni objekti, objekti za potrebe državnih organa, organa teritorijalne autonomije i lokalne samouprave i dr.).\nOdredbe ovog zakona ne odnose se na imovinu kupljenu u postupku javnog oglašavanja, po tržišnim uslovima, koja obuhvata pravo svojine na objektu sa pripadajućim pravom korišćenja na izgrađenom građevinskom zemljištu u skladu sa posebnim zakonom, a pre zaključenja ugovora o kupovini imovine, odnosno dela imovine privrednog društva ili drugog pravnog lica u skladu sa odredbama zakona kojim se uređuje privatizacija, do dana stupanja na snagu Zakona o planiranju i izgradnji ("Sl. glasnik RS", br. 72/2009), kao ni imovinu koja je po okončanom postupku privatizacije teretnim pravnim poslom stečena od subjekta privatizacije, do dana stupanja na snagu Zakona o planiranju i izgradnji ("Sl. glasnik RS", br. 72/2009), koja obuhvata pravo svojine na objektima i pravo korišćenja na građevinskom zemljištu.\nU slučaju iz stava 2. ovog člana primenjuju se odredbe Zakona o planiranju i izgradnji u delu koji se odnosi na pretvaranje prava korišćenja u pravo svojine na građevinskom zemljištu bez naknade.\n7. Pravo na umanjenje tržišne vrednosti građevinskog zemljišta\nPravo na umanjenje tržišne vrednosti neizgrađenog građevinskog zemljišta imaju lica iz člana 1. stav 2. ovog zakona, ako se građevinsko zemljište nalazi na teritoriji jedinice lokalne samouprave za koju je utvrđeno da se radi o nedovoljno razvijenoj jedinici lokalne samouprave, odnosno o jedinici lokalne samouprave sa izuzetno niskim životnim standardom ili visokom stopom nezaposlenosti, na osnovu stepena razvijenosti jedinica lokalnih samouprava za prethodnu godinu, u skladu sa propisima kojima se uređuje regionalni razvoj.\nUmanjenje iz stava 1. ovog člana ne odnosi se na tržišnu vrednost građevinskog zemljišta za koju je podnet zahtev za povraćaj imovine, u skladu sa propisima kojima se uređuje povraćaj oduzete imovine.\nProcenat umanjenja tržišne vrednosti iz stava 1. ovog člana, za nedovoljno razvijene jedinice lokalne samouprave, određuje Vlada, u skladu sa propisima o kontroli državne pomoći, u roku od 30 dana od dana stupanja na snagu ovog zakona.\nVisina naknade za konverziju umanjuje se i u slučaju da lice iz člana 1. stav 2. ovog zakona dostavi izveštaj veštaka građevinske struke, sa spiska ovlašćenih sudskih veštaka, kojim se utvrđuje da je imalo troškove pribavljanja prava korišćenja na katastarskoj parceli za koju je podnet zahtev za konverziju (troškovi eksproprijacije, administrativnog prenosa, troškovi remedijacije, troškovi revitalizacije i drugi stvarni troškovi).\nPravo na umanjenje tržišne vrednosti građevinskog zemljišta imaju lica iz člana 1. stav 2. ovog zakona, bez obzira gde se nepokretnost nalazi, kada je zahtev podnet za konverziju katastarske parcele izgrađenog građevinskog zemljišta, pod uslovima propisanim ovim zakonom.\nU slučaju iz stava 1. ovog člana, visina naknade se određuje tako što se utvrđena tržišna vrednost katastarske parcele umanji za iznos tržišne vrednosti zemljišta za redovnu upotrebu objekta.\nU postupku konverzije katastarske parcele izgrađenog građevinskog zemljišta, površina zemljišta za redovnu upotrebu objekta utvrđuje se tako što se ukupna površina zemljišta pod objektima izgrađenih na toj katastarskoj parceli, koja je utvrđena na osnovu podatka iz prepisa lista nepokretnosti, podeli sa maksimalnom površinom koju dozvoljava indeks zauzetosti na toj katastarskoj parceli, koji je utvrđen važećim planskim dokumentom, a na osnovu izdate informacije o lokaciji i dobijeni količnik pomnoži sa ukupnom površinom katastarske parcele.\nKao površina zemljišta pod objektima obračunava se površina ispod svih objekata koji su izgrađeni na katastarskoj parceli, u skladu sa zakonom (zgrade, pomoćni objekti, garaže, silosi, rezervoari, interne saobraćajnice i dr.).\nAko su na katastarskoj parceli izgrađeni objekti koji nisu predmet upisa u javnu knjigu o evidenciji nepokretnosti i pravima na njima (interna saobraćajnica i dr.), i zemljište ispod ovih objekata se smatra zemljištem za redovnu upotrebu u smislu stava 3. ovog člana, a površinu zemljišta ispod objekta utvrđuje veštak geodetske struke sa spiska stalnih sudskih veštaka.\nNalaz i mišljenje veštaka obezbeđuje podnosilac i dostavlja uz zahtev za konverziju.\nKada su predmet konverzije katastarske parcele građevinskog zemljišta u okviru kompleksa (industrijskog, stambenog), visina naknade se određuje tako što se utvrđena tržišna vrednost katastarske parcele umanjuje za iznos tržišne vrednosti za građevinsko zemljište koje je važećim planskim dokumentom određeno kao zemljište za izgradnju objekata javne namene ili javnih površina iz člana 6. ovog zakona.\nUtvrđivanje kompleksa i građevinskog zemljišta koje je važećim planskim dokumentom određeno kao zemljište za izgradnju objekata javne namene ili javnih površina iz člana 6. ovog zakona, po zahtevu stranke, vrši organ jedinice lokalne samouprave nadležan za poslove prostornog planiranja i urbanizma.\nOrgan iz stava 2. ovog člana prilikom utvrđivanja kompleksa navodi sve katastarske parcele koje ulaze u sastav kompleksa, katastarske parcele koje su važećim planskim dokumentom određene kao zemljište za izgradnju objekata javne namene ili javnih površina, kao i njihovu površinu.\nUtvrđivanje kompleksa iz stava 2. ovog člana predstavlja prethodno pitanje za postupak konverzije, u skladu sa ovim zakonom.\n8. Postupak za pretvaranje prava korišćenja u pravo svojine\nPostupak za konverziju pokreće se po zahtevu lica iz člana 1. stav 2. ovog zakona.\nUz zahtev iz stava 1. ovog člana podnosi se dokaz propisan članom 4. stav 2. ovog zakona, kao i dokazi propisani čl. 8. i 9. ovog zakona, ako se radi o izgrađenom građevinskom zemljištu, odnosno kompleksu.\nPo zahtevu za konverziju rešava organ nadležan za imovinsko pravne poslove na čijoj teritoriji se nalazi građevinsko zemljište koje je predmet zahteva za konverziju (u daljem tekstu: nadležni organ).\nNadležni organ, po dobijanju zahteva za konverziju proverava da li su uz zahtev podneti svi propisani dokazi i po službenoj dužnosti pribavlja od Agencije za restituciju potvrdu da parcela koja je predmet zahteva za konverziju, nije u postupku restitucije.\nKada je predmet zahteva za konverziju katastarska parcela iz člana 8. ovog zakona, nadležni organ utvrđuje zemljište za redovnu upotrebu objekta, u skladu sa ovim zakonom.\nKada je predmet zahteva za konverziju katastarska parcela iz člana 9. ovog zakona, pre podnošenja zahteva za konverziju utvrđuje se građevinsko zemljište koje je važećim planskim dokumentom određeno kao zemljište za izgradnju objekata javne namene ili javnih površina iz člana 6. ovog zakona.\nKada je predmet zahteva za konverziju katastarska parcela na kojoj je izgrađeno više objekata različitih vlasnika, pre podnošenja zahteva za konverziju se vrši razvrgnuće sukorisničke zajednice, u skladu sa članom 106. Zakona o planiranju i izgradnji.\nAko nadležni organ utvrdi da uz zahtev nisu dostavljeni propisani dokazi, naložiće dopunu zahteva u roku od pet dana od dana podnošenja zahteva.\nAko nadležni organ utvrdi da je parcela predmet zahteva u postupku restitucije dužan je da bez odlaganja donese zaključak o prekidu postupka, dok se pravosnažno ne okonča postupak vraćanja oduzete imovine.\nRok za dostavljanje dokaza je deset dana od dana urednog uručenja podnosiocu.\nU slučaju da podnosilac ne podnese tražene dokaze u propisanom roku, nadležni organ će zaključkom odbaciti zahtev.\nProtiv zaključka iz stava 8. ovog člana dozvoljena je posebna žalba, u roku od osam dana od dana prijema zaključka.\nPo žalbi na zaključak iz stava 8. ovog člana rešava ministarstvo nadležno za poslove građevinarstva.\nAko nadležni organ utvrdi da su uz zahtev dostavljeni propisani dokazi, utvrđuje da li postoje uslovi predviđeni ovim zakonom za umanjenje tržišne vrednosti i bez odlaganja, a najkasnije u roku od tri dana, po službenoj dužnosti pribavlja od nadležne lokalne poreske administracije akt o tržišnoj vrednosti predmetnog građevinskog zemljišta, u skladu sa članom 3. stav 1. ovog zakona.\nRok za dostavljanje akta iz stava 1. ovog člana je pet dana.\nPo dobijanju akta iz stava 1. ovog člana nadležni organ u roku od tri dana obaveštava podnosioca o visini naknade i nalaže podnosiocu zahteva izjašnjenje o načinu plaćanja.\nAko su ispunjeni uslovi za umanjenje tržišne vrednosti, visina naknade se određuje tako što se od utvrđene tržišne vrednosti građevinskog zemljišta oduzme iznos umanjenja.\nKada nadležni organ utvrdi da postoje uslovi za umanjenje tržišne vrednosti, vrši obračun i zavisno od visine utvrđene naknade za konverziju, podnosi prijavu Komisiji za kontrolu državne pomoći.\nPre podnošenja prijave iz stava 5. ovog člana, nadležni organ od podnosioca zahteva pribavlja izjavu u kojoj se navodi da će na predmetnom građevinskom zemljištu biti izgrađen objekat u skladu sa važećim planskim dokumentom, namena i površina budućeg objekta, koliko će novozaposlenih po izgradnji objekta raditi u tom objektu, kao i druge činjenice od uticaja na donošenje odluke o dozvoljenosti državne pomoći.\nRok za izjašnjenje iz stava 3. ovog člana je 15 dana od dana dostavljanja obaveštenja nadležnog organa o visini naknade.\nPo dobijanju akta iz stava 1. ovog člana nadležni organ u roku od tri dana Komisiji za kontrolu državne pomoći podnosi prijavu državne pomoći, u skladu sa zakonom kojim se uređuje kontrola državne pomoći.\nUz obaveštenje iz stava 3. ovog člana prilaže se i akt lokalne poreske administracije.\nPodnosilac ima pravo prigovora na akt lokalne poreske administracije u roku od 15 dana od dana dostavljanja.\nPo prigovoru rešava opštinsko, odnosno gradsko veće jedinice lokalne samouprave, na čijoj teritoriji se nalazi građevinsko zemljište koje je predmet konverzije uz naknadu.\nUkoliko se podnosilac zahteva ne izjasni u ostavljenom roku o načinu plaćanja smatra se da će plaćanje izvršiti jednokratno, a o čemu je nadležni organ dužan da pouči podnosioca zahteva prilikom ostavljanja roka za izjašnjenje.\n9. Način plaćanja naknade za pretvaranje prava korišćenja u pravo svojine\nNaknada za konverziju može se platiti u jednokratnom iznosu ili u 60 jednakih mesečnih rata.\nAko se naknada plaća u jednokratnom iznosu, podnosilac zahteva ima pravo na umanjenje u iznosu od 30% u odnosu na utvrđeni iznos naknade.\nAko se naknada plaća u jednakim mesečnim ratama dostavlja se i odgovarajuće sredstvo obezbeđenja.\nKao odgovarajuće sredstvo obezbeđenja, lice iz člana 1. stav 2. ovog zakona može dostaviti jedno od sledećih sredstava obezbeđenja:\n1) neopoziva bankarska garancija, sa trajanjem od najmanje godinu dana koja glasi na ukupan iznos nedospelih rata u momentu izdavanja bankarske garancije, uz pravo korisnika garancije da istu može realizovati u punom iznosu ukoliko najkasnije 30 dana pre isteka garancije nalogodavac (lice iz člana 1. stav 2. ovog zakona) ne obezbedi novu bankarsku garanciju. U poslednjoj godini isplate mesečnih rata, bankarska garancija mora biti izdata na rok koji mora biti duži za tri meseca od dana dospeća poslednje rate;\n2) hipoteka na objektu koji vredi najmanje 30% više od ukupnog iznosa nedospelih rata u korist Republike Srbije, autonomne pokrajine ili jedinice lokalne samouprave;\n3) bezdržavinska zaloga na pokretnim stvarima, u skladu sa propisom kojim se uređuje založno pravo na pokretnim stvarima upisanim u registar.\nLice iz člana 1. stav 2. ovog zakona može dostaviti jedno ili dostaviti više vrsta sredstava obezbeđenja, tako da njihovom kumulacijom iznos svih nedospelih rata bude obezbeđen.\n10. Sadržina rešenja o konverziji\nPo dobijanju izjašnjenja iz člana 12. stav 3. ovog zakona, nadležni organ, po sprovedenom postupku, u roku od osam dana donosi rešenje kojim se utvrđuje pravo na pretvaranje prava korišćenja u pravo svojine na katastarskoj parceli koja je predmet zahteva.\nRešenje iz stava 1. sadrži podatke o podnosiocu i katastarskoj parceli, odnosno katastarskim parcelama na kojima se dozvoljava konverzija, kao i visinu naknade, način plaćanja i sredstvo obezbeđenja, u slučaju plaćanja na jednake mesečne rate.\nKada je tržišna vrednost umanjena u skladu sa ovim zakonom, sastavni deo dispozitiva rešenja je i osnov i način umanjenja visine naknade, kao i način plaćanja.\nRešenje iz stava 1. sadrži i konstataciju da je po pravnosnažnosti, to rešenje osnov za upis prava svojine u javnu knjigu o evidenciji nepokretnosti i pravima na njima.\n11. Pravo žalbe na rešenje o pretvaranju prava korišćenja u pravo svojine\nProtiv rešenja iz člana 14. ovog zakona može se podneti žalba u roku od 15 dana od dana dostavljanja rešenja.\nPo žalbi na rešenje iz člana 14. ovog zakona rešava ministarstvo nadležno za poslove finansija u roku od 30 dana.\n12. Korisnici naknade\nVisina naknade utvrđena rešenjem iz člana 14. ovog zakona plaća se u odnosu 50% u korist Budžetskog fonda za restituciju (u daljem tekstu: Fond) i 50% u korist Republike Srbije, autonomne pokrajine ili jedinice lokalne samouprave, zavisno od titulara prava svojine na građevinskom zemljištu.\nU slučaju kada je titular prava svojine na građevinskom zemljištu Republika Srbija ili autonomna pokrajina, jedinici lokalne samouprave na čijoj teritoriji se nalazi katastarska parcela za koju je podnet zahtev za konverziju, pripada 10% od iznosa naknade utvrđenog rešenjem iz člana 14. ovog zakona.\nBliže uslove, način i obezbeđenje plaćanja, urediće upravljač Fonda i u ime Republike Srbije ministarstvo nadležno za poslove finansija, nadležni organ autonomne pokrajine, odnosno nadležni organ jedinice lokalne samouprave.\nNa obezbeđenje plaćanja primenjuju se odredbe ovog zakona kojima se uređuju sredstva obezbeđenja.\n13. Upis prava svojine u javnu knjigu o evidenciji nepokretnosti i pravima na njima\nPo pravnosnažnosti rešenja iz člana 14. ovog zakona stiču se uslovi za upis prava svojine na katastarskoj parceli građevinskog zemljišta.\nUz zahtev za upis dostavlja se pravnosnažno rešenje iz člana 14. ovog zakona i dokaz da je naknada isplaćena ili ukoliko se plaćanje vrši na rate, potvrda nadležnog organa o uplati prve rate.\nOrgan nadležan za poslove državnog premera i katastra vrši upis prava svojine u roku od sedam dana od dana podnošenja zahteva za upis prava svojine.\nAko se radi o upisu prava svojine na izgrađenom zemljištu, organ iz stava 3. ovog člana će, po službenoj dužnosti, izvršiti upis tereta koji postoje na objektu i na građevinskom zemljištu koje je predmet konverzije, po redosledu upisa tih prava.\n14. Pravo zakupa na građevinskom zemljištu\nLica iz člana 1. stav 2. ovog zakona, mogu, do sticanja i upisa prava svojine na građevinskom zemljištu u skladu sa ovim zakonom, sa vlasnikom građevinskog zemljišta zaključiti ugovor o zakupu građevinskog zemljišta-pojedinačnih katastarskih parcela.\nKada je kao vlasnik na građevinskom zemljištu upisana Republika Srbija, ugovor iz stava 1. ovog člana u ime Republike Srbije zaključuje Republička direkcija za imovinu Republike Srbije, odnosno nadležni organ autonomne pokrajine, odnosno jedinice lokalne samouprave, kada je kao vlasnik na građevinskom zemljištu upisana autonomna pokrajina, odnosno jedinica lokalne samouprave.\nUgovor iz stava 1. ovog člana zaključuje se na 99 godina, uz naknadu.\nVisina zakupnine određuje se tako što se iznos tržišne vrednosti nepokretnosti podeli na 99 godina, a tako dobijeni iznos predstavlja iznos godišnje zakupnine.\nZahtev za zaključenje ugovora o zakupu podnosi se organu iz stava 2. ovog člana, koji je u obavezi da u roku od 15 dana zaključi ugovor o zakupu, ako su ispunjeni uslovi propisani ovim zakonom.\nUgovor o zakupu obavezno sadrži i sredstvo obezbeđenja izmirenja, odnosno ispunjenja ugovornih obaveza, kao i način usklađivanja visine zakupa sa indeksom potrošačkih cena u Republici Srbiji, prema objavljenim podacima organa nadležnog za poslove statistike.\nKao sredstvo obezbeđenja dostavlja se jedno od sredstava obezbeđenja iz člana 13. stav 4. ovog zakona.\nUgovor o zakupu, zaključen u skladu sa odredbama ovog zakona, predstavlja odgovarajuće pravo na zemljištu, u smislu odredbe člana 135. Zakona o planiranju i izgradnji.\nPo upisu prava svojine na objektu koji je izgrađen na građevinskom zemljištu koje se koristi po osnovu ugovora o zakupu zaključenog u skladu sa ovim zakonom, na zahtev zakupca, može se izvršiti konverzija u skladu sa odredbama člana 8. ovog zakona.\nDanom pravnosnažnosti rešenja o konverziji, prestaje da važi ugovor o zakupu iz stava 1. ovog člana. Nadležni organ je dužan da vrati sva primljena sredstva obezbeđenja, odnosno da dostavi svu dokumentaciju radi izvršenja brisanja svih vidova založnih prava na pokretnim i nepokretnim stvarima ustanovljenim kao obezbeđenje plaćanja zakupnine. Podnosilac prijave je dužan da dostavi novo sredstvo obezbeđenja u skladu sa članom 13. ovog zakona kao obezbeđenje plaćanja naknade za konverziju.\nNa zakup iz stava 1. ovog člana primenjuju se odredbe Zakona o planiranju i izgradnji kojima se uređuje zakup građevinskog zemljišta, ukoliko ovim zakonom nije propisano drugačije.\nNadzor nad izvršavanjem odredaba ovog zakona i propisa donetih na osnovu ovog zakona, vrši ministarstvo nadležno za poslove građevinarstva.\nRešavanje zahteva za konverziju, podnetih do dana stupanja na snagu ovog zakona, obustaviće se, a podnosioci uputiti na podnošenje zahteva u skladu sa odredbama ovog zakona.\nLica iz člana 1. stav 2. ovog zakona koja su do stupanja na snagu ovog zakona podnela zahtev za izdavanje građevinske dozvole u skladu sa odredbama člana 135. stav 3. Zakona o planiranju i izgradnji, po upisu prava svojine na objektu, imaju pravo na konverziju u skladu sa članom 8. ovog zakona.\nDo isteka roka od 12 meseci od dana stupanja na snagu ovog zakona, pravo korišćenja će se smatrati odgovarajućim pravom na zemljištu za potrebe pribavljanja građevinskih dozvola, u smislu Zakona o planiranju i izgradnji.\nObavezuju se nadležni organi da vode evidenciju o kontroli državne pomoći, u skladu sa propisima o kontroli državne pomoći.\nObavezuju se nadležni organi da ministarstvu nadležnom za poslove građevinarstva dostavljaju podatke iz stava 1. ovog člana.\nObavezuje se ministarstvo nadležno za poslove građevinarstva da vodi Centralni registar o odobrenoj državnoj pomoći.\nDanom stupanja na snagu ovog zakona, prestaje da važi Uredba o uslovima, kriterijumima i načinu ostvarivanja prava na konverziju prava korišćenja u pravo svojine uz naknadu, kao i o načinu određivanja tržišne vrednosti građevinskog zemljišta i visine naknade po osnovu konverzije prava korišćenja u pravo svojine uz naknadu ("Sl. glasnik RS", br. 67/2011, 20/2012 i 109/2013 - US).