Kako žene dolaze na vlast? - TAZ - Peščanik\nProtest žena u Iranu\nKongo: trikovi "mame sai-sai"\nDosta je kafenisanja\nMuškarci su sve depresivniji\nU poslednje vreme se u Iranu sve češće govori o tome da su žene jači pol. U kući je navodno ionako već sve po njihovom, u poslednje vreme ih je na univerzitetima više nego muškaraca, a verovatno će uskoro tražiti i direktorske fotelje. Odjednom i muževi prihvataju šaljive opaske poput ove: ,,Kada me neko pita šta želim, kažem mu da pita moju ženu šta ona želi. To isto hoću i ja.” A religiozni muškarci i inače neprestano ponavljaju da šerijat sav teret svaljuje na muška pleća. Otkud takav pogled na stvari?\nPre dva meseca je Benafšeh, jedna od žena koje su pokrenule kampanju pod nazivom ,,Milion potpisa za izjednačavanje muškaraca i žena pred zakonom”, dobila poziv da dođe u iransku provinciju Huzistan. Tamošnje žene okupile su se s namerom da podrže kampanju. Ali kako? Pet žena iz Teherana prevalilo je put od oko sto kilometara do ove nomadske oblast gde su sa stanovnicama razgovarale o posledicama šerijata i o tome na koji bi način bilo najbolje u javnosti predstaviti svoju stvar.\nSama činjenica da su se ove žene obratile Teherankama za pomoć doživljena je kao uspeh, jer to znači da je borba za ženska prava postala aktuelna i u udaljenim krajevima. I to uprkos tome što mediji ignorišu kampanju za ženska prava još otkako je ona pokrenuta u novembru 2006. godine, ili je difamiraju kao nešto dirigovano sa strane.\nKada su Banafšeh i njene istomišljenice stigle iz Teherana, već ih je čekalo 25 žena, a sa nekima od njih došli su i muževi. ,,Taman što smo započeli diskusiju, neko je počeo da lupa na vrata. Jedan od muškaraca je otvorio i policajac mu je smesta uperio pušku u stomak. Onda su nas odvezli u stanicu. Meni su govorili da sam stara kurva.”\nTeheranke su oko ponoći izbačene na ulicu; u gradu je bio mrak, a železnička stanica zatvorena. ,,Bile smo uplašene. Onda smo zamišljale da se penjemo na planinu kako bismo posmatrale izlazak sunca. Pevale smo i smejale se i tako prebrodile noć.” Ostale žene puštene su ujutru, a muškarci su tri dana proveli u zatvoru i surovo su pretučeni. Čak i iranski policajci razumeju da se žene bore za ravnopravnost, iako tu borbu smatraju neprimerenom. Ali kada ih muškarci podržavaju u tome, onda je to izdaja muške časti i takve treba kazniti.\nVlasti žele da zastraše. Početkom februara je čak i umerenom ženskom časopisu Zanan, koji je od 1991. odolevao svim napadima, oduzeta dozvola, nakon što je izveštavao o kampanji ,,Milion potpisa”. Pri tome je urednica lista Šala Šerkat veoma krotka žena i ne izlazi iz kuće bez crnog čadora. Ona smatra da su reforme koje bi poboljšale položaj žena u islamskim zemljama moguće i da je rodna ravnopravnost i te kako u duhu Kurana.\nU današnje vreme ovakav stav ne predstavlja više izuzetak. Naprotiv, prisutan je u mnogim islamskim zemljama, a i u mnogim islamskim zajednicama na Zapadu. Ne vrve samo u Iranu verske škole od mladih žena koje žele da provere šta u svetoj knjizi zaista piše o ulozi žene i kako se to može tumačiti u sladu sa modernim dobom.\nU zapadnim medijima prisutnije su feministkinje poput Nekle Kelek ili Ajan Hirši Ali, koje smatraju da islam kao takav ne ostavlja prostora za ženska prava. Ali većina muslimanskih feministkinja pokušava da svoj zahtev za ravnopravnošću potkrepi upravo onim spisima koji su se oduvek koristili kao sredstvo za diskriminaciju. Reformatorski pokret kom ove žene pripadaju teži ka tome da islamske zakone i propise prilagodi savremenom dobu, prema motu ,,Izvori šerijata su sveti, ali interpretacija nije.” Reformisani islam spaja tradiciju sa modernim. U okviru reformisanog islama mlade, obrazovane žene mogu tražiti priznanje za ono što su postigle, a da se pri tome ne udalje od porodice i korena.\nDanas se ravnopravnost muškaraca i žena, koji Kuran proklamuje, uglavnom ogleda u jednakom pravu na obrazovanje. Na ovom polju su upravo u Iranu žene mnogo postigle. Odnos između muškaraca i žena primljenih na univerzitete nakon prijemnog ispita ovde je 46 naprema 54. Ali vlada je pod pritiskom, budući da je sve više nezaposlenih mladih ljudi. Zato se sada ponovo poseže za dobrom, starom maksimom ,,ženino radno mesto je u domaćinstvu” i na univerzitetima se uvodi kvota u korist muškaraca, 50 prema 50.\nNa međunarodni Dan žena će ova kvota biti i najspornija stavka. Vladi nije lako da problem reši na ovako atavističan način, zato što žene kao argument koriste Kuran. A tu piše da i žene i muškarci treba da streme ka znanju, i to tokom čitavog života.\nJedna stvar ne valja u vezi sa statistikom o obrazovanim ženama: Čak ni sa diplomom ženama nije zagarantovano radno mesto. Nakon škole i vojske, muškarci često traže posao na bazarima. Da bi odselili iz roditeljske kuće, oženili se i proživeli svoju seksualnost, potreban im je novac. Muškarac treba da donese stan i automobil u brak i da otkupi mladu, bez toga nema svadbe.\nDruštvo ipak mora biti svesno toga da su žene i te kako u stanju da stoje rame uz rame sa muškarcima, samo ako im se pruži prilika za to. One su svojom kampanjom dokazale da su hrabre i uporne. ,,U nekim gradovima napredujemo, u nekima stagniramo”, bilans je koji povlači Banafšeh. ,,Policija svugde pokušava da nam onemogući da se pojavimo u javnosti.” Od početka kampanje 43 aktivistkinje dobile su sudske pozive, 10 ih je osuđeno na zatvorske kazne, dok su neke puštene uz kauciju. Sve to usporava prikupljanje potpisa – još ih nema milion, a toliko bi u roku od godinu dana trebalo da se preda parlamentu. Kampanja se uprkos tome nastavlja, samo se van glavnog grada povukla iz javnosti.\nNema više onog sjaja kog je bilo u početku. No barem politički vrh uočava promene u načinu razmišljanja mladih Iranki. Parlament već razmatra predlog da se izjednači krvna odšteta (ako žena postane žrtva ubistva, njena porodica kao kompenzaciju dobija samo polovinu sume koju bi dobila da je žrtva muškarac) i da se zakon o nasledstvu izmeni u korist žena. Duhovni vođa Ajatolah Hamenej potvrdio je da su ove izmene sa religijskog stanovišta legitimne, što znači da parlament može da ih usvoji.\nOva sitna priznanja jasno predočavaju da religija nije glavna prepreka za napredak. U islamu je dopušteno, a po nekima čak i nužno, da se u svakoj epohi sveti spisi iznova tumače u skladu sa tim dobom. Učenjaci to nazivaju ,,konstantnom revolucijom”. Promene najviše usporava pogled na svet kakav je karakterističan za agrarno društvo. I sami muškarci, sa mešavinom rezigniranosti i razumevanja, vide kako se društvo drži tradicije i, iako znaju da to neće moći doveka ostati tako, to je ono što ih najviše boli. Jer i oni imaju kćeri.\nElisabeth Kiderlen, TAZ, 08.03.2008.\nPrevela: Jelena Pržulj\nKongo: trikovi “mame sai-sai”\nU Kinšasi se srećna žena naziva ,,mama sai-sai”. Žena je ,,sai-sai” kada je nezavisna od muža i kada sopstvenim novcem može da brine o sebi i svojoj deci. Mnoge žene iz glavnog grada Konga su ,,sai-sai” otkako su država i privreda počele da propadaju. Kinšasa ima 8 miliona stanovnika i treći je po veličini grad u Africi. Ona je pravi lavirint ruševina koje svedoče o velikoj bedi, ali se ovde sreće i spoj preduzetničkog duha i nagona za opstankom.\nFilipine Ngubila može sebi čak da dozvoli i da odspava za tezgom, dok joj mobilni telefoni sviraju i svetle. Ova 44-godišnja poslovna žena leži na drvenoj klupi, okružena tkaninama svih boja i dezena, od otmene ,,engleske tkanine” (wax anglais), preko jeftinije ,,super soro” i popularne marke ,,sultana”, pa sve do kineske ,,nzukopi”. Ona je trgovac na malo i poseduje štand na Trgu slobode u Kinšasi, čuvenom Marché de la Liberté u nemirnoj i siromašnoj četvrti Masina.\nOva pijaca prostire se kilometrima i nasuprot stereotipnim predstavama o tržnicama na otvorenom, organizovana je do najsitnijih detalja: zna se gde su tkanine, gde cipele, predmeti od drveta su u desnom kutku, gvožđe, namirnice, sve ima svoje mesto. Više miliona ljudi živi oko ove pijace, ali gotovo niko od njih nema stalne prihode. Ipak, ovdašnje žene ne prodaju tek da bi se spasile od bede. To su poslovne žene sa međunarodnim vezama, samo što nemaju otmene kancelarije.\n,,Mogu da zaradim 20 do 30 dolara dnevno”, zadovoljno kaže Filipine Ngubila. To će reći da njena sedmična zarada prevazilazi prosečni godišnji dohodak u Kongu. Dnevna zarada od 60 do 200 dolara na godišnjem nivou predstavlja veoma dobar posao. ,,To je sasvim jednostavno”, kaže Filipine. ,,Kupim za 10,8 ili 6 dolara i prodam za 12,9 ili 7 dolara”. Sasvim prosta ekonomija.\nNaravno da nije tako jednostavno kako Filipine kaže. Ništa od njene robe ne potiče iz Demokratske Republike Kongo. Odavno ništa više nije ostalo od nekada prosperitetne tekstilne industrije u toj zemlji. Tkanine dolaze iz Brazavila, koji se nalazi tačno preko puta Kinšase, na drugoj obali reke Kongo. A u Brazavil stižu iz Azije preko Dubaija. To je dug put pun zamki, a najviše ih na samom cilju, u Kinšasi. Luka ovog milionskog grada, ,,Beach Ngobila”, u kojoj i pristaju trajekti iz Brazavila, predstavlja žarište svih policijskih akcija i kriminalnih mahinacija. Čovek mora biti snalažljiv da ne bi ostao bez poslednje pare.\nNavigacija kroz haos\nGrupe hendikepiranih koji na invalidska kolica (ili bilo šta što iole liči na kolica) tovare robu i sprovode trgovce kroz gužvu oko luke podstakle su i Filipine na to da počne da se bavi trgovinom tekstilom. To je bilo 1993. godine, kada je garda tadašnjeg diktatora Motube uništila Kinšasu. ,,Videla sam kako se na pijacama trgovci svađaju sa invalidima”, priseća se Filipine. Tako je odlučila da se i sama upusti u trgovinu.\nU Kongu je prodaja po tezgama usko povezana sa odnosima među polovima. Službenici su mahom muškarci. Njihove supruge mogu pribaviti opštinske dozvole onima kojima su potrebne, ili pod okriljem svojih muževa mogu razvijati sopstveni posao. Propala država je u rukama muškaraca, prosperitena pijačna prodaja je u mnogim mestima u domenu žena.\nReka Kongo teče 1700 km ka unutrašnjosti zemlje i to je jedini način da se ogromni, gladni moloh Kinšasa snabde namirnicama iz plodne provincije. Stoga sem luke ,,Beach Ngobila”, preko puta Brazavila, u Kinšasi postoji i niz manjih luka za regionalni saobraćaj. Ovim lukama upravljaju ,,mame libange”, žene iz luke.\nTo je poseban sloj preduzetnica koje pružaju usluge na polju državne administracije. Mnoge od njih su bile udate za državne službenike. One pristiglim trgovcima sa tovarima kukuruza, pilića i manioka nude da na sebe preuzmu rešavanje formalnosti, a ponekad odmah preuzmu i njihovu robu i preprodaju je.\nI Filipine Ngubila je ”mama libanga”, barem povremeno. Ona svoje predstavnice redovno šalje u svoje rodno mesto Idiofa u istočnoj provinciji Bandundu kako bi kupile pirinač i kikiriki. Gotova odeća se iz Kinšase šalje u Idiofu, a iz Idiofe stižu džakovi kikirikija. Taj kikiriki se peče i pakuje u male porcije, ne veće od šake, a zatim se prodaje na ulici. Mnogim ,,kinoisima” je to jedini obrok za ceo dan i košta 300 kongoanskih franaka, što je čitava dnevnica državnog službenika najnižeg ranga.\nU Kinšasi najveći broj stanovnika, a ima ih 8 miliona, niti ima šta da jede niti ima prihoda. ,,Kinoisi” su stalno u pokretu, pokušavaju da stignu nekud, gde bi mogli da rade kao nadničari. U prljavim sirotinjskim četvrtima kuće su od drveta ili gline i nemaju struju i vodu. Većini ljudi su hrišćansko-apokaliptične sekte najavljivale kraj sveta bliži od zvanične politike i dugoročnih obećanja.\nFilipine živi u naselju Limete, staroj četvrti sa skrovitim alejama. Njena kuća, iako tik uz zemljani put, zaklonjena je drvećem, ima dvorište i nalazi se na zemljištu koje Filipine deli sa još tri porodice. Ovde, daleko od glavnih saobraćajnica, daleko od prašine, izduvnih gasova, buke i stresa, metropola se prikazuje u pravom, idiličnom svetlu.\nTri sobe, dve kuhinje, ostava – to je previše za ženu sa četvoro odrasle dece. U urednoj dnevnoj sobi nameštenoj foteljama na zidu visi ploča sa natpisom ,,Bog mi je u pomoći”. Istovremeno su uključeni i radio i televizor, kao kada čovek hoće da pokaže da živi u izobilju. Postoji čak još jedan televizor. I zamrzivač koji se ne koristi.\nAli Filipine Ngubila ne želi da razgovara o zamrzivačima, već o najnovijem hitu u Kongu: lekovima iz Kine. Ona u Limeti zastupa kinesku firmu za uvoz i izvoz ,,Tianshi”. U Kongu se ova firma zove ,,Tiens Tianshi” i na francuskom to zvuči kao nekakvo ljubazno izgovoreno ,,tako dakle”. ,,Tianshi” u Kinšasi distribuiše kineske čajeve, a sve kinesko je, barem kako Kongoanci vide stvari, zasigurno zdravo. Na ovaj način Filipine Ngubila zaradi nekoliko stotina dolara mesečno.\nOtkako radi za ,,Tiens Tianshi”, Filipine se zainteresovala za Kinu. ,,I ja bih htela da odem u Kinu kao drugi”, kaže ona. Jedna od njenih prijateljica već je bila. Kineska ambasada u Kinšasi nalazi se u centru grada, preko puta glavnog štaba misije UN, i oko nje se stalno tiskaju ljudi koji žele da podnesu zahtev za vizu.\nAli Kina je daleko. Prvi korak na tom putu jeste otvaranje računa u banci – bez toga nema vize. Zatim dolazi niz kredita, kako biste sem štanda sa tkaninama mogli da priuštite sebi i pravu prodavnicu i kako biste imali dovoljne prihode da se put u inostranstvo uopšte isplati.\nUsklađivanje svih ovih mogućnosti je poslovna tajna Filipine Ngubila. Sve može preko noći da propadne. Da li je Filipine zaista srećna žena, ,,mama sai-sai”? Nije, ukoliko se pod tim podrazumeva odmor i besposličarenje. Život je svakodnevna borba. Kada pada kiša, manje se proda, a trenutno kiša pada skoro svakog dana. U budućnosti želi mir, zdravstvenu zaštitu i dobre puteve. ,,Molimo se”, kaže ona.\nInače, Filipine ima i muža, ali ne živi sa njim. On radi u Svetskoj banci. Ne u stvarnom svetu kao ona.\nDominic Johnson, “Tausend Tricks der Mama sai-sai”, TAZ, 08.03.2008.\nDosta je kafenisanja!\nModel broj 1: „Bez problema“\nTarja Halonen nije poseban slučaj. To što njena zemlja ima predsednicu, Finci smatraju potpuno uobičajenom političkom svakodnevicom. U Skandinaviji su žene još poodavno mogle da vode računa o svim resorima. „U Skandinaviji vlada drugačija politička kultura“, kaže berlinska politikološkinja Helga Lukošat. „Ljudi su decenijama naviknuti na žensko rukovodstvo.“ U Finskoj Vladi ima više žena nego muškaraca. U Švedskoj je svaki drugi poslanik žena, u Norveškoj svaki treći. Najnovija tendencija: žena, po imenu Mona Sahlin, predsednica je švedskih socijaldemokrata. Ima dobre izglede da uskoro postane premijerka. Sahlin ne mora da se bori protiv sumnjičavosti da li je ženi uopšte mesto u politici.\nBirgit Pfau-Efinger, sociološkinja sa Univerziteta u Hamburgu, ispitivala je zašto je situacija u Skandinaviji tako specifična upravo na primeru Finske. Njena teza glasi: još pedesetih godina, Finska je bila društvo seljaka, u kome su žene muzle krave, obrađivale polja, bile u potpunosti uključene u svet rada. Jedva da je i postojalo urbano građanstvo koje je zagovaralo podelu uloga između muškaraca i žena na muškarca u javnoj sferi i ženu u kući. Kada je potom, šezdesetih godina, nastajao sve veći broj gradova, svetom su se već pronele ideje ženskog pokreta. „Model spruge-domaćice u čitavoj Skandinaviji nikada i nije bio jako izražen“, kaže Pfau-Efinger. Tako se razvilo društvo što je sveukupne zadatke poveravalo i muškarcima i ženama – uključujući i vodeće političke strukture.\nModel broj 2: „Venceremos” (špan. pobedićemo)\nOna je žena. Ne veruje u boga. Njena deca imaju različite očeve. Predsednica Čilea, Mišel Bašle, već na prvi pogled predstavlja oličenje prekida sa tradicijom. Pa ipak, kako je onda uspela da se vine u državni vrh?\nUspon Mišel Bašle objašnjava se duhom vremena koji žarko priželjkuje promene. Mladi Čileanci postali su otvoreniji za moderne životne modele. Osim toga, stasala je prva generacija koja nije odrastala uz Augusta Pinočea – diktatora svrgnutog s vlasti 1990. godine. Omladina Čilea zahteva suočavanje sa zločinima iz vremena diktature daleko odlučnije nego što su to činili njihovi roditelji. Bašle je i u tom smislu pogodna kao simbolička figura novog vremena: sedamdesetih godina bila je podvrgnuta višenedeljnom mučenju u zatvoru.\nBašle je taktički mudro manevrisala u centrima moći, kaže Urs Miler-Platenberg, sociolog u Centru za Latinoameričke studije Univerziteta u Varšavi. Ulazak u visoku politiku pošao joj je za rukom preko tipično ženskog resora – ministarstva zdravlja. Potom je, međutim, forsirala svoju karijeru tako što se u prvim redovima borila za muški bastion: nastavila je obrazovanje u domenu vojnih nauka i postala ministarka odbrane. Kao predsednica, sada se iznova okreće „tradicionalno ženskim“ temama poput obrazovanja i zdravlja. Upravo ta kombinacija znanja iz tobože muških domena i „majčinskog” socijalnog aspekta, pokazala se proverenom.\nModel broj 3: „Kvantna fizika”\nAngela Merkel nosi kostime koji ne podrazumevaju suknju. Uporno krije tašnu. Nikada ne bi dopustila da je etiketiraju kao „feministkinju“. Nemačka kancelarka sledi političku strategiju koju Helga Lukošat naziva „neutralizacijom pola“. „Bilo je mudro što se Merkel nikada nije dala uvući u stereotip – bilo žene, bilo istočne Nemice“, kaže politikološkinja. „Upravo zahvaljujući tome široki slojevi stanovništva su glasali za nju.“ Sociološkinja Zilka Šolc govori o smislenoj podeli između Merkel i ministarke za pitanja porodice, Ursule fon der Lejen: ona forsira modernu sliku žene, koju podržava i Angela Merkel. Međutim, sama Merkel se čuva da ne „ukalja“ svoju reputaciju zalaganjem za takozvane ženske teme.\nNo, nije reč o tome da se Merkel samo na planu sadržaja predstavlja kao političarka koja ne drži stranu ženama. Ona je takođe pronašla stil oblačenja i ophođenje koje „odaje moć“, kaže Šolc. To joj u svakodnevnim poslovima veoma dobro polazi za rukom. Merkel se jedino mora čuvati fotografija na kojima je sa nekim u paru, upozorava naučnica: kada je objektiv uhvati na strani Buša i kompanije, „oboje često deluju kao ljubavni par. Ona sa smeškom podiže pogled k njemu, dok je on gleda sa visine“.\nAngeli Merkel je pomoglo i to što se nije dala izbaciti iz takta. Kandidatkinja i kancelarka Merkel stoički je podnela diskusiju o talentu, sposobnostima, snazi i odlučnosti. Verovala je u efekat koji je najzad nastupio – faktor „žena“ se pomoću uspeha u politici može nagnati na povlačenje. „Je l’ ova to može?“ bio je jedan od naslova u novinama Süddeutsche Zeitung u vreme kada se Merkel borila za mesto kancelarke.\nTakve otrcane fraze danas bi bilo teško zamisliti. „U Nemačkoj i dalje postoji raširena predstava o tome da ženskost i politička kompetentnost ne idu baš zajedno“, kaže Šolc. „Mediji poput Spiegel-a i dalje smatraju kako im je zadatak da lansiraju rasprave o liderskoj snazi Angele Merkel. Ali to ipak postaje sve ređa pojava. Ustaljene strukture se ruše.“\nModel broj 4: „Femme féministe“ (fran. žena feministkinja)\nSegolen Roajal se ni ne trudi da prikrije činjenicu da je žensko. Baš naprotiv. Sa izbornih plakata osmehivala se seksi, radosno, ženstveno. „Ona naglašava svoju ženstvenost. To je bio rizičan korak. I to joj je, na kraju krajeva, možda ipak odmoglo u trci za mesto predsednika Francuske“, kaže politikološkinja Helga Lukošat.\nRoajal potiče iz veoma konzervativne oficirske porodice kojom je neprikosnoveno vladao otac. „Nikada nisam želela da postanem poput žena u mojoj porodici, potčinjenih na svim nivoima, finansijski, intelektualno i emotivno zavisnih, kaže u svojoj biografiji. Za vreme studija bori se protiv seksizma i zalaže se za legalan abortus. „Preko feminizma sam došla do socijalizma“, priznaje kasnije.\nNa Državnoj školi za javnu upravu (ENA), mestu gde se stvaraju buduće francuske političke elite, upoznaje Fransoa Holandea sa kojim živi do 2007. i ima četvoro dece. Par započinje političku karijeru koja dostiže vrhunac 2007. – Rojal se kandiduje za predsedničko mesto ispred socijalista. Ishod je poznat. Protivkandidat Nikolas Sarkozi dobija izbore – a Roajal na kratko nestaje sa prve linije francuskog političkog fronta.\nRoajal je pretrpela poraz i na planu predstave o ženi koja postoji u njenom okruženju, piše Traudl Brandšteter u svojoj knjizi „Nova moć žena“. Mnoge partijske drugarice su je od početka podržavale sa zadrškom. Previše im je bila strana pomisao da najvišu funkciju povere ženi, a istovremeno su bile i odveć uvređene što se i same nisu našle na njenom mestu.\nTo je razumljivije ako se pogleda istorija Francuske, gde politika, više nego bilo gde drugde u Evropi, predstavlja muški teren. Uostalom, Francuskinje imaju pravo glasa tek od 1944. Danas tek 18,5 posto poslanika čine žene. Francuzi su sa interesovanjem osluškivali novi ton koji je Roajal donela u politiku. Najvišu funkciju ipak su radije poverili muškarcu. Koji se potom barem osećao tobože obaveznim da mesta u svom kabinetu popuni brojnim ženama.\nModel broj 5: “Yes, we can“\nHilari Klinton na Jejlu nije učila samo pravo. Izučavala je i novu sliku sveta. Šezdesete su bile doba u kome su žene žudele za ciljevima s one strane priča o deci, kuhinji i kafenisanju. „Odrastala sam na vrhuncu društvenih promena“, piše Klinton u autobiografiji. „Moja majka je mogla da živi na način na koji ja živim u jednako maloj meri kao i moja baka.“ Karijeru je napravila kao advokatkinja. Pobrinula se da njen suprug nauči kako se menjaju pelene. Kada se Bil Klinton kandiduje za predsednika, ona naglašava kako „nije tipična supruga političara“. „U eri promene rodnih uloga, ja sam bila najvažniji izložbeni primerak Amerike“, piše kasnije. Stalno i iznova prolazi kroz to iskustvo da se ženi ne poverava pozicija moći. To raspiruje njenu ambiciju. Hilari se izborila za svoju reputaciju iskusne, kompetentne i disciplinovane političarke.\nTrenutno se ne čini da za Hilari Klinton u izbornoj bici za predsedničku kandidaturu u Sjedinjenim Državama nije neka prednost to što je žena. S jedne strane, istraživanja javnog mnjenja pokazuju da veliki broj građana Sjedinjenih Država uopšte nije sklon da tu funkciju poveri ženi. Ss druge strane, ankete takođe pokazuju kako upravo mlađe biračice u činjenici da je Klinton žensko ne vide nikakav argument za to da joj daju svoj glas – pošto veruju kako ta kategorija danas više ne igra nikakvu ulogu.\nSituaciju tako posebnom čini i to što je Hilari Klinton, žena, konkurentkinja Baraku Obami, crncu. Kršenje normi u nadmetanju sa kršenjem normi – jedinstvena situacija.\nKertek Anhima-Toka je bila prva. Ona je 1940. godine dospela na državni vrh u Tanu-Tuvi, samostalnoj narodnoj republici u Sibiru. Četiri godine je trajao taj eksperiment u zemlji večitog mraza. Tanu-Tuva je izgubila nezavisnost – a svet svoju jedinu predsednicu.\nOd tada se mnogo toga promenilo. Danas u politici ima više žena nego ikada. Angela Merkel upravlja najvećom zemljom u Evropi. Hilari Klinton se bori za mesto predsednika u najmoćnijoj zemlji sveta. Vremena se menjaju i u samoj Južnoj Americi, domovini mačizma – u Argentini šefica države je Kristina Kirhner, a u Čileu Mišel Bašle.\nPrekinuta je tradicija po kojoj žena može stići na najviše mesto u državi samo ukoliko je ćerka ili udovica predsednika, odnosno ukoliko je pripadnost određenoj dinastiji kompenzacija za nedostatak što je ženskog pola. Doduše, tu i tamo ima zastoja u napredovanju žena, recimo francuska predsednička kandidatkinja Segolen Roajal je posustala pred poslednjom preprekom, a moguće je da će se tako nešto dogoditi i Hilari Klinton. Ali ipak, one su ozbiljna konkurencija.\nŽene više nisu samo ukras u vladi, tu samo da bi se reklo da ima i žena, i nisu više vezane samo za ministarstva koja se bave decom, starima i siromašnima. Radeći i u drugim oblastima, one su opovrgle stare predrasude da muškarci u svemu mogu da briljiraju koristeći svoju pamet, dok su žene sposobne samo da (sa)osećaju, pa su time predodređene samo za “materinske teme” poput porodice i odrastanja.\nPromena koja se događa nije došla sama od sebe. Isto tako, i dalje su na delu mehanizmi koji žene istiskuju sa položaja moći i različitih poslova. U gotovo svim zemljama još uvek muški političar predstavlja standard. Političarka je odstupanje od pravila. Svi stereotipi koji se vezuju za manjinu, pripisuju se i ženama u politici. Slika se menja tek kada manjina dostigne tridesetak odsto. Prema tome, u parlamentu mora biti jedna trećina žena da se političarke više ne bi posmatrale kao odstupanje od pravila. Ali Sila Šolc, sociološkinja sa Univerziteta Hildeshajm, smatra da procenti ne mogu sve rešiti. U nemačkoj politici, smatra ona, i dalje važe muška pravila – uprkos tome što je žena na mestu kancelara i što je u parlamentu 31,6 odsto žena. “Veoma sporo se raspršuje sumnja da su žene uopšte u stanju da razumeju ozbiljnu politiku”, kaže Štolc. Jedna nova studija Međuparlamentarne unije pokazuje da u svetu, prosečno, žene čine 18 odsto parlamentaraca. To je više nego ikada dosad – a ipak je samo početak.\nUspon žena usporava i činjenica da su ljudi skloni da nesvesno podržavaju i prihvataju one koji više liče na njih same. Ta “homosocijalna kooptacija” predstavlja objašnjenje zašto muškarci radije glasaju za druge muškarce.\nOsim toga, žene ograničava i neka vrsta “dvostrukog mlina” koji nauka naziva “double bind”: političarke deluju ili kao previše fine, previše mekane za taj posao – ili kao energične, probojne, ali bezosećajne i antipatične. Jedan način da se to izbegne jeste “neutralizovanje polnosti”, kako to kaže Helga Lukošat, direktorka Evropske akademije za žene u politici i privredi. Dakle, odgovor je u tome da se žena svesno pozicionira s one strane kategorija “ženstveno i seksi”.\nŠto nije lako, jer mediji i dalje vole da brbljaju o političarkama, da pominju njihovu frizuru, figuru, porodicu. A na kraju gotovo da je svejedno kako žena izgleda i živi – ako nema dece, onda je bezdušna karijeristkinja, ako ima porodicu, onda se postavlja pitanje da li je u stanju da se dovoljno posveti svom poslu; ako izgleda kao foto-model, onda važi za previše slabašnu da bi se bavila surovim političkim poslom, a ako nije dovoljno ženstvena, onda je to dovoljan povod za zlobne komentare.\nTokom poslednje izborne kampanje, mediji su kao hijene napadale Angelu Merkel i neprekidno komentarisale kako se šiša, kako bira odeću, kakve gestove ima. Međutim, napredak se može uočiti na osnovu toga šta se dogodilo po završetku izbora: podrugivanje je prestalo. Sva ta pitanja, očigledno, odlaze u drugi plan kada žena jednom dospe do moći. Tada njena lična snaga postaje mnogo važnija od uobičajenih stereotipa.\nOstaje otvoreno pitanje da li pohod žena u samo srce političke moći na neki način sadržinski menja tu moć. Da li žene donose nove tonove, da li se njihov politički stil razlikuje od muškog? Žene na pozicijama moći ne daju razloga za verovanje da je tačna biologistička tvrdnja kako su “žene miroljubivije i više zainteresovane za opštu dobrobit”. Angela Merkel dosad nije bila poznata kao borac za poboljšanje stanja siromašnih i potlačenih. Hilari Klinton je dugo podržavala rat u Iraku. Ali, žene ipak unose nešto novo u politiku. “One su manje vezane za svoje političke grupacije i zahvaljujući tome, u stanju su da stvari posmatraju sa više objektivnosti”, kaže Lukošat.\nPored toga, danas su političarke te koje omogućavaju da ženske teme dobiju zasluženu pažnju. Hilari Klinton ima svoje korene u ženskom pokretu, a Segolen Roajal za sebe kaže da je “feministkinja”. Mišel Bašle se angažuje u pitanjima zdravstva i ljudskih prava. Sve u svemu, žene su se učvrstila u samom centru političke moći; još uvek čine manjinu, ali danas bolje umeju da izbegnu zamke koje ih tu čekaju. One poznaju skučeni duh svojih protivnika. Uz to im elan može dati to što u političkoj svakodnevici odrednica “žensko” sve više gubi na značaju.\nCosima Schmitt, “Jenseits von Kaffeekränzen”, Die Tageszeitung, 08.03.2008.\nPrevod: Hana Ćopić\nIntervju sa psihoanalitičarem Horst-Eberhardom Rihterom: “Muškarci su sve depresivniji”\nDvadeset prvi vek je, čini se, vek žena. One zauzimaju sve više vodećih pozicija. Kako to utiče na muškarce?\nU poslednjih stotinak godina došlo je do drastičnih promena u odnosu polova. Žene su postale “potpunije”, razvile su one kvalitete koje su ranije “delegirale” na muškarac. Stoga bi i za muškarca bilo dobro da se i on “upotpuni”, da razvije sve ono što je potiskivao ili “delegirao” na ženu – svoju osećajnost, brižnost, sposobnost da ulaže u vezu. Bilo bi dobro da muškarci, za razliku od onoga što su činili vekovima, prestanu da u tim svojstvima vide svoju slabost, nešto što ih čini manje vrednim ili manje muževnim. Ali to nas plaši. U dubinskim slojevima naše, kulturom oblikovane duše još uvek je delotvorna ideja da je napredak isto što ih potčinjavanje sveta muškoj vlasti.\nDa li muževnost mora uvek biti povezana sa suparništvom?\nPobediti i osvojiti, to je uvek bio neizrečeni cilj naučno-tehničke revolucije. Sada, kada smo ostali bez mnoštva bogova koji bi nas štitili i tešili, mislimo da treba da mi dođemo na njihovo mesto tako što ćemo sami postati bogovi, svemoćni muški bogovi. Ta predstava je i danas, kao i pre, veoma snažna, i to uprkos emancipaciji žena koja je trebalo da doprinese popravljanju stanja stvari, da dovede do toga da pripadnici oba pola shvate da priroda nije nešto što nam pripada, već da mi pripadamo prirodi.\nIz muškog suparništva mnogo toga pozitivnog je proizašlo – izumi, kulturna dobra. Nije li pogrešno ako i njemu vidimo nešto loše?\nOslobođenje iz srednjovekovnog mraka je dovelo do mnogih dostignuća i znanja koja su nas kulturno obogatila. Ali u uništavanju okoliša, ponekad i po život opasnom, kao i u pravljenju atomskog oružja za masovno uništenje, možemo videti kako se u moderno doba na opasan način krše etički principi.\nŽene širom sveta dobijaju poslove, a muškarci gube svoju ulogu hranitelja i glave porodice. Postoji li opasnost od kolektivne osvete muškaraca?\nNaša istraživanja pokazuju da, uprkos emancipaciji žena, već decenijama nema promena u kulturološkom obrascu koji se tiče muževnosti i ženstvenosti. Jedan primer: žene su spremnije da govore o onome što ih muči. Muškarci veruju da ne smeju da se žale, da ne treba da govore o svojim problemima. Tu situaciju formulišem na sledeći način: “Vidljive nevolje žena su nevidljiva bolest muškaraca”. Oni ne umeju da priznaju šta ih muči i umiru ranije. Žene su spremnije da pomognu i saosećaju. Mladi muškarci, barem ovde, verovatno se neće svetiti, ali oni postaju sve depresivniji.\nMuškarci ostaju zarobljenici uloga koje sami sebi dodeljuju?\nU novoj knjizi pod naslovom “Kriza muškosti” opisujem kako bi muškarci mogli da izmene način na koji sami sebe razumeju. Ali za promenu načina mišljenja važne su i žene, iste one koje su u svojevremeno želele da postanu junaci za Hitlera i da rađaju buduće Hitlerove vojnike. Dakle, uvek treba zajedno raditi na prevladavanju teškog nasleđa.\nDa li je nemačkim muškarcima teško da razviju novu vrstu muškosti?\nNigde i nikada muškost nije toliko militarizovana kao u nacističko doba. U Velikoj Britaniji je fairness bio protivteg militarizaciji, a u Francuskoj su tu ulogu imale progresivne ideje Francuske revolucije. Nama zaista nedostaje neka revolucija, poput francuske, koja bi bila određujuća za stvaranje nacionalnog identiteta. Ali ja, kao psihoanalitičar, uočavam naznake da ovde ljudi, a naročito mladi, odbacuju mogućnost ponovne militarizacije nemačke politike. Istraživanja javnog mnjenja pokazuju da jasna većina ne želi da nemački vojnici osvajaju Avganistan, da se američke atomske bombe smeštaju u našoj zemlji niti da se stvara militaristička država koja će sve nadzirati. Isto tako, jedno veliko istraživanje je pokazalo da se ljudi mnogo više plaše političara koji gube kontakt s društvom nego što se plaše terorista.\nAmerički antropolog Dejvid Gilmor u knjizi “Mizoginija” tvrdi da neprijateljstvo prema ženama postoji u svim kulturama, u svim vremenima i svim slojevima društva. On veruje da je mizoginija pokušaj muškaraca da se oslobode zavisnosti od ženskog tela.\nJa bih radije ostao na svom objašnjenju – sve dok smo okrenuti kulturi koju prožima volja za vladavinom, najveći deo muškaraca će živeti u strahu od svojih tajnih želja da se vežu za nekoga, i svoj senzibilitet će pogrešno tumačiti kao nemoć i nemuškost.\nInterview zur Krise der Maskulinität, “Die Männer werden depressiver”,


Dvadesetak privedenih i dva povrijeđena policajaca bilans je prvog protestnog skupa u Podgorici koji je organizovan po uzoru na događaje u Bosni i Hercegovini. Sukobu dijela protestanata sa policijom prethodio je skup ispred crnogorskog parlamenta tokom kojeg je Vlada pozvana da podnese ostavku, a poslanici da napuste parlament.\nU neposrednoj blizini zgrade Vlade nekoliko desetina demonstranata pokušalo je da probije zaštitnu ogradu koju je policija postavila pošto je na Fejsbuku najavljeno održavanje prvog protesta, po uzoru na događaje u Bosni i Hercegovini.\nSa maramama na licu i kapuljačama, dio demonstranata je zasuo kamenicama policiju, ali i novinare i učesnike protesta koji su se nalazili u blizini kordona koji je sprječavao prilazak zgradi Vlade. Tada su se pojavili pripadnici policije opremljeni za razbijanje demonstracija. Policija je upotrijebila suzavac, i pojurila napadače koji su pobjegli prema Njegoševom parku.\nAkcija na podgoričkim ulicama\nNakon dvadesetak minuta, ulica Stanka Dragojevića u centru Podgorice bila je ispunjena suzavcem, a stakla na nekoliko automobila i na nekoliko zgrada u blizini su slomljena. Nakon što su demonstranti rastjerani, pri čemu su dva policajca povrijeđena, policija je uhapsila dvadesetak osoba.\nProtestni skup je počeo u 13 časova ispred sjedišta Skupštine Crne Gore. Poziv je uputila Fejsbuk grupa „Revolucija u Crnoj Gori – Svi na ulice”.\nPolicija je zaštitnim rešetkama blokirala prilaze Skupštini, Vladi i ostalih institucija koje se nalaze u blizini. Ispred parlamenta se okupilo par stotina građana, među kojima su na početku bili uglavnom stariji ljudi, radnici propalih preduzeća nezadovoljni ekonomskom i socijalnom situacijom. Oni su najprije izašli na bulevar Svetog Petra Cetinjskog i blokirali saobraćaj.\nNjima se obratio jedan od učesnika koji nije želio da se predstavi, a koji je istakao zahtjev da Vlada podnese ostavku, a da poslanici napuste Skupštinu:\n“Ovdje smo jer smo prevareni a varaju nas svaki dan.Ovdje ćemo ostati i biti jer je ovo jedina naša država Crna Gora.Hoćemo da radimo,hoćemo da živimo .Smijemo li i dalje da dozvolimo ovu pljačku koju provode iz dana u dan? Ovoga trenutka svi koliko nas ima pozivamo gospodu u vladi da podnesu ostavke.Treba da dođu među nas i da vide kako mi živimo i da nas ne otpuštaju sa poslova kao pse.Više ne možemo plaćati račune za struju. Ovo su naši zahtjevi pa neka se sada pojave Đukanović, Krivokapić, Danilović, Mandić, Pajović”\nPotom su protestanti krenuli ka sjedištu Vlade, gdje je takođe policija blokirala prilaz. Najprije je počelo koškanjem sa policijom i pogrdnim skandiranjem na račun policije i političara, nakon čega je došlo do nereda.\nNi prisutni novinari nisu bili pošteđeni uvreda od pojedinih protestanata\nPored zgrade Vlade, ostalo je par desetina starijih protestanata koji nisu učestvovali u neredima. Nakon sukoba sa policijom fejsbuk stranica „Revolucija u Crnoj Gori- Svi na ulice” je ugašena.


Sjedinjene Američke Države su službeno priznale nezavisnost Kosova. "Sjedinjene Države danas su službeno priznale Kosovo kao suverenu i nezavisnu državu. Čestitamo narodu Kosova na ovom istorijskom događaju", kaže se u izjavi američkog državnog sekretara Kondolize Rajs (Condoleezza Rice).\nPrije toga je objavljena izjava američkog predsjednika Džordža Buša (Georgea W. Bush) o nezavisnosti kosovskog naroda. "Ahtisaarijev plan je smjernica za dalje. Pratićemo događaje, ali Kosovari su sada nezavisni. To je ono što sam zagovarao zajedno sa svojom vladom", rekao je američki predsjednik.\nKosovski predsjednik Fatmir Sejdiu primio je danas popodne akreditacije šsefova diplomatskih kancelarija SAD, Francuske i Velike Britanije. Kako je saopšteno iz kabineta predsjednika Sejdiua, šefovi tih kancelarija su predali akreditivna pisma kojima se priznaje nezavisnost Kosova i diplomatski odnosi istovremeno podižu na nivo ambasadora.\nPredsjednik Francuske Nikola Sarkozi priznao je danas Kosovo kao "suverenu i nezavisnu državu", saopštila je Jelisejska palata. "Imam čast da vas obavijestim da Francuska, u skladu sa deklaracijom EU i kao posljedica rezolucije koju je usvojila Skupština Kosova 17. februara 2008, od sada priznaje Kosovo kao suverenu i nezavisnu državu", napisao je Sarkozi u pismu kosovskom predsjedniku Fatmiru Sejdiuu. Šefica francuske kancelarije za veze u Prištini Delfin Borion predala je večeras to pismo kosovskom predsjedniku.\nI Albanija je službeno priznala Kosovo kao nezavisnu državu, rekao je albanski premijer Sali Berisha. "Vlada će se sutra sastati kako bi donijela odluku o uspostavi diplomatskih odnosa na nivou ambasadora", precizirao je Berisha.\nTurska je zvanično objavila da je priznala nezavisnost Kosova. "Turska poštuje istorijsku odluku Kosovara i želi im sreću", izjavio je ministar pravosuđa Mehmet Ali Sahin, prenosi Hina. Njegova izjava je objavljena sat vremena nakon što je ministar vanjskih poslova Ali Babacan dao sličnu izjavu za turske medije, ali iz nje nije bilo sasvim jasno je li Turska već priznala Kosovo ili to namjerava uskoro učiniti, pa su i agencijske vijesti bile kontradiktorne.\nAfganistan je danas bio prva država koja je priznala nezavisnost Republike Kosovo. "Podržavamo odlučnost naroda i priznajemo nezavisnost Kosova", rekao je Sultan Ahmad Baheen, portparol Ministarstva vanjskih poslova , prenosi AP.\nŠefovi diplomatija dvadesetsedmorice su u ponedjeljak šest sati pažljivo birali i preslagivali riječi u službenom dokumentu Unije kako bi izbjegli direktno pozvati članice na priznanje Kosova, a da ne razočaraju novu državu na evropskom tlu čije su stvaranje svesrdno pomogli. Zajednički je stav nađen u frazi da Vijeće Unije "prima na znanje" deklaraciju kosovskih vlasti, a da će prema nacionalnoj praksi i međunarodnom pravu članice pojedinačno odlučiti o tome kakve će odnose uspostaviti s Kosovom.\nTakav oprez i suzdržanost nametnule su Rumunija, Bugarska, Slovačka i Grčka koje hitnim priznanjem Kosova ne žele izazvati Srbiju, ali i Španija i Kipar koje se boje prelijevanja kosovskog modela u njihovo dvorište. "Španija neće priznati jednostrano proglašenje nezavisnosti Kosova jer mislimo da to nije u skladu s međunarodnim pravom", rekao je ministar vanjskih poslova Španije Miguel Morratinos.\nNajodlučnije u priznanju Kosova, ocjenjuju diplomatski izvori, biće Velika Britanija i Francuska, koje bi već večeras mogle priznati Kosovo. U talasu biće još Njemačka i Austrija, a možda i Slovenija. Zatim, u danima koji slijede, i ostalih petnaestak članica Evropske unije.\n(Tekst preuzet od HRT-a)


Sreda , 2019-12-04 | 17:53:02\nAmbasadori Švajcarske i Japana, Filip Ge i Juniči Marujami, razgovarali su danas u okviru odvojenih poseta sa gradonačelnikom Novog Pazara Nihatom Biševcem o ekonomskoj i političkoj situaciji, kao i o daljim mogućim oblicima saradnje.\nBiševac je izrazio zahvalnost na dosadašnjem velikom doprinosu Vlade Švajcarske razvojnom putu Novog Pazara.\n“Ambasador je upoznat sa procesom konsolidacije budžeta, vraćanjem dugova i procesima povećanja transparentnosti u radu lokalne samouprave. Poseban akcenat je stavljen na političku stabilnost koja je postignuta i kao takva predstavlja preduslov za razvoj privrede“, saopšteno je medijima iz Gradske uprave.\nU saopštenju se navodi da su se sagovornici posebno osvrnuli na rad Kancelarije za mlade, koja u saradnji sa Vladom Švajcarske realizuje projekat "Znanjem do posla", koji je jedan od najuspešnijih u zemlji, kao i da je ambasador Ge najavio nove oblike saradnje i pomoći ovom gradu.\nAmbasador Marujami je na sastanku rekao da zahvaljujući gostoprimljiviosti Novi Pazar oseća kao prijateljski grad.\nBiševac je u razgovoru sa njim posebno naglasio ulogu ovog grada kao mosta saradnje između Bosne i Hercegovine i Srbije, budući da Bošnjaci Novog Pazara Sarajevo doživljavaju kao svoj duhovni centar, a Beograd kao glavni grad svoje zemlje.


► Kenijac izabran za najboljeg nastavnika na svetu\nPiter Tabići, nastavnik matematike i fizike, bio je među deset finalista iz raznih država izabranih za peto izdanje godišnjeg međunarodnog konkursa najboljeg prosvetnog radnika.\nCeremoniju uručenja nagrade vodio je australijski glumac Hju Džekmen.\n"Ja sam ovde samo zahvljajući onome što su postigli moji učenici", rekao je Tabići, koji ima 36 godina i 80 odsto svoje plate daje ugroženima.\n"Njegova posvećenost radu omogućila je školi u kojoj radi, a nalazi se u zabačenoj ruralnoj sredini, da dobije i nagradu za najbolju školu u zemlji", naveli su organizatori.\nNagradu je ustanovilla fondacija Varki u Dubaiju, koju je osnovala istoimena indijska porodica koja živi u Ujedinjenim Arapskim Emiratima.


Srednjoškolci Kosta i David o praksi dualnog obrazovanja u “Drekslmajeru” – Vesti iz srbije i sveta\nHome > Ekonomija > Srednjoškolci Kosta i David o praksi dualnog obrazovanja u “Drekslmajeru”\nSrednjoškolci Kosta i David o praksi dualnog obrazovanja u “Drekslmajeru”\nby Janko Vesic - Oktober 28, 2021 022\nKosta Bodroža i Leonardo Brenda\nIskustva učenika sa prakse potvrđuju da dualno obrazovanje spaja teoriju i praktičnu nastavu od ranih školskih dana.\nZa Kostu Bodrožu i Davida Vađina iz Srednje Tehničke škole u Zrenjaninu, gde se obučavaju za tehničare mehatronike u kompaniji „Drekslmajer“ (DRÄXLMAIER), praksa je zadovoljstvo, i učenje kroz rad od najboljih u struci.\n„Najviše mi se dopada što postoji odlična razmena informacija između instruktora u kompaniji i učenika, jer u bilo kom trenutku kada nam se pojavi neki problem, instruktor je tu da pomogne“, priča Kosta, učenik drugog razreda.\nZrenjanjninski gigant u proizvodnji kablovskih sistema za automobilsku industriju dočekuje đake širom otvorenih vrata na praksu.\nKosta je jedan od gotovo sedam hiljada đaka u Srbiji koji teorijsko znanje praktično primenjuje na terenu. Tako stiče uvid u ono čime će se baviti u budućnosti.\n„Ovde gledamo ljude naše struke kako rade, pa imamo širu sliku kakvu ne možemo da vidimo u učionicama škole“.\nNJegov stariji drug, David Vađina, učenik trećeg razreda, dodaje da ga pored sticanja znanja, mesečna naknada koju prima od kompanije dodatno motiviše da više uči i redovno pohađa praktičnu nastavu. „Lep je osećaj da i ja mogu nešto da zaradim“, kaže David.\nDavid Vađina (desno na fotografiji), Tehnička škola Zrenjanin, III-3\n„Osim znanja i profesionalnih veštine stečenih dualnim modelom obrazovanja, diplomom i zvanjem, đaci stiču i dodatne ’soft skils’ veštine. Unapređuju ličnost, formiraju radne navike, manire, veštinu komunikacije…“, navodi Leonardo Brenda, rukovodilac odeljenja za obrazovanje u zrenjaninskoj kompaniji.\n„Drekslmajer“ đacima mimo naknada obezbeđuje sredstva za zaštitu na radu, ali i autobuski prevoz i topli obrok.\nU narednoj školskoj godini u ponudi će biti još pet novih obrazovnih profila u srednjim stručnim školama: tehničar za oblikovanje nameštaja i enterijera, stolar, trgovinski tehničar, tehničar štampe, obućar.\nNa praksi u „Drekslmajeru“ trenutno je 45 srednjoškolaca, od I do III razreda. Za obuku đaka u 2021/2022. školskoj godini na raspolaganju je 51 uskostručnih profila.\nVlada na poslednjoj sednici usvojila izmene velikog seta poreskih zakona\nNovember 8, 2021 November 8, 2021 018\nCene kvadrata stana u Srbiji veće za devet do 20 odsto nego lane\nNOVI ZEMLJOTRES U MLADENOVCU: "Istrčali smo iz kuće da vidimo šta je udarilo"\nNovember 15, 2021 November 15, 2021 017


Američki general: Strateški momenat talibana na bojnom polju | Afganistan News | Al Jazeera\nTalibani su uspostavili paralelnu državu nazvavši je Islamski Emirat Afganistan sa vlastitom bijelom zastavom (Reuters)\nTalibani su dobili niz bitaka na bojnom polju u proteklih nekoliko sedmica, kada se strane snage predvođene SAD-om pripremaju za potpuno povlačenje iz Afganistana nakon 20 godina.\nOva oružana grupa uklonjena je s vlasti u sklopu američke invazije 2001. godine, nakon napada 11. septembra na američkom tlu, ali postepeno je povratila snagu, izvodeći brojne napade na strane, kao i na afganistanske snage u proteklih 20 godina.\nUspjela je dobiti neki vid međunarodnog legitimiteta kada je tadašnji američki predsjednik Donald Trump potpisao sporazum sa ovom oružanom grupom 29. februara 2020. da povuče strane snage u zamjenu za sigurnosne garancije.\nTrumpov nasljednik Joe Biden nije ukinuo odluku o povlačenju vojnika i umjesto toga ju je odgodio za 11. septembar da se podudari sa 20. godišnjicom napada od 11. septembra. Međutim, prošlog mjeseca je ponovo pomjerio taj rok za 31. august.\nIako je ova oružana grupa uglavnom održala svoje obećanje da neće napadati američke sigurnosne interese, nastavila je izvoditi smrtonosne napade protiv afganistanskih snaga i civila, rekavši da administracija u Kabulu koju podržava Zapad nije jedna od strana u sporazumu iz februara 2020. potpisanom u katarskoj prijestolnici Dohi.\nSporazum između SAD-a i talibana utro je put za mirovne pregovore između talibana i afganistanskog vođstva. Ali pregovori u Dohi nisu napredovali jer se na terenu nastavilo nasilje.\nOtkako su talibani pokrenuli veliku ofanzivu protiv vladinih snaga u maju, ova oružana grupa je zauzela ključne granične prelaze sa Iranom, Uzbekistanom, Tadžikistanom i Pakistanom.\nSa 85.000 boraca širom države, talibani sada tvrde da kontrolišu blizu polovinu od cca. 400 okruga u ovoj državi. Međutim, takve tvrdnje je teško provjeriti.\nU srijedu je vrhovni američki general izjavio da talibani izgleda imaju “strateški momentum” na bojnom polju.\n“Ovo će sada biti test volje i liderstva afganistanskog naroda, afganistanskih sigurnosnih snaga i afganistanske vlade”, reporterima je u Pentagonu rekao predsjednik Zajedničkog načelnika stožera, general Mark Milley.\nStotine ljudi su ubijene, a deseci hiljada su raseljeni zbog borbi, dok Afganistanci strahuju da bi ova država mogla skliznuti u građanski rat budući da su mirovni pregovori u zastoju, a vlada sve snažnije naoružava lokalne civile da se direktno suprotstave talibanima.\nVlada je ubrzala podsticaj da se naoružaju lokalni civili kako bi se suprotstavili talibanima (Reuters)\nU petak je glasnogovornik talibana Suhail Shaheen rekao da ovo grupa ne želi građanski rat. Potom je insistirao da predsjednik Ashraf Ghani mora dati ostavku da bi pregovori u Dohi uspjeli.\n“Želim jasno reći da mi ne vjerujemo u monopol na vlast”, Shaheen je rekao novinskoj agenciji The Associated Press, dodavši da će ova oružana grupa odložiti oružje nakon “što u Kabulu bude postavljena vlada do koje se došlo pregovorima i koja je prihvatljiva svim stranama u ovom sukobu”.\nProšle sedmice je talibanski zapovjednik Haibatullah Akhunzada pozvao na “političko rješenje”, ali njegovi su borci nastavili sa vojnim ofanzivama protiv vladinih snaga.\nTalibani, što na arapskom znači “učenici”, borili su se zajedno sa afganistanskim pobunjenicima nazvanim mudžahedinima, protiv sovjetske okupacije devet godina.\nSAD je osigurao oružje i novac za mudžahedine kao dio svoje politike protiv neprijatelja iz Hladnog rata, tadašnjeg SSSR-a. U to vrijeme su Sovjeti podržavali komunističke lidere koji su organizovali krvavi državni udar protiv prvog predsjednika Mohammada Daouda Khana 1978.\nNakon što su se Sovjeti povukli 1989, stvari su postale haotične i do 1992. tamo je bio pravi građanski rat u kojem su se mudžahedinski zapovjednici borili za vlast i podijelili glavni grad Kabul, na koji je svaki dan ispaljivana kiša granata iz različitih smjerova.\nTalibanska milicija se pojavila kao značajan igrač 1994. Mnogi od njenih članova obrazovali su se u konzervativnim vjerskim školama u Afganistanu i preko granice, u Pakistanu.\nOstvarili su brze vojne dobitke preuzevši kontrolu na Kandaharom, drugim najvećim gradom poslije Kabula, i obećali su da će učiniti gradove sigurnijim za ljude. Umorna od višegodišnjeg rata, većina ljudi ih je prihvatila s dobrodošlicom. Mudžahedinski zapovjednici i njihove snage optuženi su za kršenje prava i ratne zločine u svom takmičenju za vlast.\nDo 1996. talibani su zauzeli glavni grad i objesili su posljednjeg državnog komunističkog predsjednika Najibullaha Ahmadzaija, na kabulskom trgu. Proglasili su Afganistan islamskim emiratom i počeli su nametati svoju strogu interpretaciju islamskog zakona.\nPriznale su ih samo tri države – Saudijska Arabija, Ujedinjeni Arapski Emirati (UAE) i Pakistan.\nOva afganistanska grupa je bila u stanju donijeti barem privid normalnosti i odlučila je pozabaviti se endemskom korupcijom, što im je donijelo dio prvobitne popularnosti.\nOni, međutim, nikada nisu olabavili restrikcije, za koje su inicijalno rekli da su uvedene kako bi se osiguralo da se zločini građanskog rata ne nastave. Te restrikcije su uključivale zabranu da se žene obrazuju i zabranu svim ženama, osim doktorica, da rade. Pod njihovom vladavinom, svako ko nije slijedio njihove stroge smjernice, mogao je biti zatvoren ili javno pretučen.\nNjihovu šestogodišnju vladavinu obilježilo je zlostavljanje etničkih i vjerskih manjina i suzbijanje naizgled bezazlenih aktivnosti i razbibriga kao što su muzika i televizija. Čak je i sport bio podložan strogim regulativama, jer je muškarcima sportistima određeno šta smiju oblačiti i utakmice su pauzirane tokom pet dnevnih molitvi.\nNjihova odluka iz 2001. da unište historijske kipove Bude u pokrajini Bamiyan izazvlala je globalnu osudu.\nUjedinjene nacije su 1999. nametnule sankcije talibanima zbog njihovih veza sa Al-Kaidom.\nSAD je izvršio invaziju na Afganistan 7. oktobra 2001, nakon što su talibani odbili izručiti vođu Al-Kaide, Osamu bin Ladena, koji se krio u Afganistanu nakon što ga je u državu pozvao bivši mudžahedinski zapovjednik Abdul Rab Rassool Sayyaf.\nPred američku invaziju, ova grupa je tražila od Bushove administracije da predoči dokaze o bin Ladenovoj ulozi u napadima 11. septembra i kasnije za pregovore s Washingtonom. Bush je odbio oba zahtjeva.\nTalibani su silom svrgnuti s vlasti nekoliko mjeseci nakon što su SAD i njegovi saveznici započeli bombašku kampanju.\nNova privremena vlada na čelu sa Hamidom Karzaijem oformljena je u decembru 2001, a tri godine kasnije objavljen je novi Ustav, po uzoru na reformisani Ustav iz 1960-ih, kada su ženama i etničkim manjinama formalno data prava od strane posljednjeg kralja ove nacije Mohammada Zahira Shaha.\nHiljade ljudi su ubijene u američkim zračnim i napadima dronovima u proteklih 20 godina (EPA)\nAli do 2006. godine talibani su se regrupisali i bili su u stanju moblizirati borce u bici protiv stranih okupatora i njihovih saveznika.\nDvadeset godina sukoba razorilo je Afganistan, sa više od 40.000 ubijenih civila u napadima talibanskih i američkih snaga. Najmanje 64.000 afganistanskih vojnika i policajaca i više od 3500 međunarodnih vojnika također je ubijeno.\nSAD je potrošio gotovo hiljadu milijardi dolara na ovaj rat i na projekte rekonstrukcije, ali ova država je i dalje uglavnom siromašna i infrastruktura joj je u lošem stanju.\nObamina administracija je 2011. dozvolila grupi talibanskih zvaničnika da borave u Kataru, gdje su bili zaduženi za polaganje temelja za direktne pregovore sa vladom tadašnjeg predsjednika Karzaija.\nU 2013. je formalno otvoren njihov ured u Dohi. U 2018, Trumpova administracija je započela formalne direktne pregovore sa ovom grupom bez učešća afganistanske vlade.\nTalibani su uspostavili paralelnu državu nazvavši je Islamski Emirat Afganistan sa svojom bijelom zastavom. Također su izabrali guvernere iz sjene koji imaju svoje administracije u 34 pokrajine u ovoj državi.\nTalibanski vođa predvodi vijeće koje nadzire desetak komisija zaduženih za stvari kao što su finansije, zdravstvo i obrazovanje. Oni čak vode i vlastite sudove.\nNaoružana grupa talibana izvela je brojne napade, usmrtivši hiljade ljudi, uključujući civile, otkako je uklonjena s vlasti 2001. (Anadolija)\nPrema članovima talibana i UN-ovom komitetu, zarade blizu 1,5 milijardi dolara godišnje.\nOni također zarađuju od udruživanja sa lokalnim i regionalnim mafijama u regionalnoj trgovini drogom. Prošle godine su zaradili milione od iskopavanja i prodaje minerala, pa čak i proizvodnje metamfetamina (stimulansa koji se koristi kao rekreativna droga) u partnerstvu sa regionalnim mafijama.\nOsim tog, oni imaju i vlastiti sistem prikupljanja poreza i primaju sredstva iz inozemstva, iako izvori kao što su Pakistan i Iran, to poriču.\nSada je pitanje šta će se desiti nakon što američki i vojnici NATO-a odu? Hoće li afganistanska vlada moći preživjeti?\nČak i dok su u toku bili mirovni pregovori, blizu 1800 afganistanskih civila je ubijeno ili ranjeno u prva tri mjeseca ove godine. To je gotovo 30 posto više u odnosu na prošlu godinu.\nTalibane optužuju za talas ubistava novinara i aktivista, što oni poriču.\nPrema značajnoj studiji javnog mnijenja iz 2019. – 85 posto ljudi je reklo da nema suosjećanja za njih.\nAfganistanci se već pitaju kakav bi život mogao biti ako talibani ponovo preuzmu vlast. Hoće li pocijepati Ustav – koji štiti osnovna ljudska prava?\nU članku objavljenom u New York Timesu, taliban je pokušao razjasniti stvari, rekavši da želi “izgraditi islamski sistem… gdje su prava žena koje daje islam – od prava na obrazovanje do prava na rad – zaštićena”.\nShaheen, talibanski predstavnik, ponovio je ove sedmice da “će žene moći ići na posao, u školu i učestvovati u politici ali će morati nositi hidžab ili maramu”, što je praksa koja je već uobičajena u ovoj islamskoj republici.\nUN upozorava na veliki broj žrtava ako se nastave sukobi u Afganistanu\nCivilne žrtve u Afganistanu u prvoj polovini 2021. dostigle su rekordne nivoe.


JU „Vode Srpske“ – Фонд солидарности Републике Српске оправдао своје постојање\nFond solidarnosti Republike Srpske opravdao svoje postojanje\njul 21, 2020 Novosti\nNakon katastrofalnih poplava u Republici Srpskoj 2010. i 2014. godine, Vlada Republike Srpske pokrenula je mjere hitne sanacije oštećenih vodoprivrednih objekata, koje se finansiraju iz sredstava Fonda solidarnosti Republike Srpske.\nUpravni odbor Fonda solidarnosti do sada je odbrio 99 mjera na području 20 gradova i opština Republike Srpske, i to: Modriča (6 mjera), Vukosavlje (1), Šamac (4), Prijedor (6), Banja Luka (15), Laktaši (4), Novi Grad (3), Gradiška (5), Čelinac (7), Kotor Varoš (2), Bijeljina (17), Lopare (4), Kostajnica (6), Kozarska Dubica (3), Brod (1), Prnjavor (2), Doboj (7), Zvornik (4), Šekovići (1) i Milići (1).\nOd 99 mjera koje su odobrene, do sada je u potpunosti završeno 95 mjera, na jednoj mjeri realizacija je u toku, jedna mjera nije potpuno završena a jedna još nije započeta zbog neriješenih imovinskih odnosa, dok je jedna mjera obustavljena zbog izmjenjenih okolnosti na terenu.\nIz Fonda solidarnosti Republike Srpske, za svih 99 mjera odobreno je 24.647.167,04 konvertibilnih maraka, ukupna vrijednost do sada ugovorenih radova iznosi 22.494.996,22 KM sa PDV, a ukupna vrijednost do sada realizovanih i fakturisanih radova iznosi 20.660.050,46 konvertibilnih maraka.\nRealizacijom ovih mjera uz pomoć sredstava iz Fonda solidarnosti, u velikoj mjeri je unaprijeđen sistem zaštite od poplava u Republici Srpskoj.\nIzgradnja sistema za navodnjavanje u Republici Srpskoj: Do sada uloženo 38,7 miliona maraka Ministar Pašalić: Više od 215 miliona maraka za projekte zaštite od poplava


Krivična prijava protiv Pavićevića čeka već sedam godina\nNalazite se ovdje:Početna»Nezakonito bogaćenje»Krivična prijava protiv Pavićevića čeka već sedam godina\nNezakonito bogaćenje, Saopštenja za medije 26/03/2018\nNajnovije informacije o istrazi protiv bivšeg barskog predsjednika Opštine, Žarka Pavićevića koji se sada sumnjiči i za nezakonite poslove sa Poštom Crne Gore, još jedna su potvrda da je krivična prijava koju je MANS protiv Pavićevića podnio još sredinom 2011. godine bila utemeljena na čvrstim dokazima i u potpunosti opravdana.\nPonovo u zatvor? FOTO: Savo Prelević\nSlučaj zajedničke izgradnje stambenog objekta sa Poštom Crne Gore je samo jedan od nekoliko poslova za koje je Pavićević bio prijavljen tužilaštvu i za što su svo ovo vrijeme postojali dokazi i obimna dokumentacija. Kada je konktetno ovaj posao u pitanju, MANS je sumnjičio direktora Pošte Milana Martinovića i Odbor direktora da su prilikom sklapanja ugovora iz 2008. godine, sa Pavićevićevom firmom ZIB u posao ušli bez ikakve garancije od strane te kompanije da će posao biti kompletiran na vrijeme. Na ovaj način nisu adekvatno zaštiti interese ovog državnog preduzeća što se nažalost u slučaju saradnje sa ZIB-om pokazalo kao velika greška. I pored toga što je postojao dovoljan osnov za jednostrani raskid ugovora sa ZIB-om, čelni ljudi iz Pošte to pitanje nikada nisu stavili na dnevni red.\nSlučaj poslovne saradnje sa Poštom Crne Gore, te način na koji je vremenom povećavana spratnost zajedničkog objekta, otvara ogroman prostor za sumnju da je Pavićević koristo svoju poziciju i ovlašćenja u oblasti urbanizma kako bi za seba i svoju kompaniju obezbijedio što veću imovinsku korist. Kao jedini razlog za nepoštovanje ugovora sa Poštom Crne Gore kao državnom firmom, nameće se namjera Pavićevića da kroz izgradnju većeg objekta za sebe pribavi veću imovinsku korist.\nAco Đukanović Bar Milan Martinović Opština Bar Pošta Crne Gore Ratko Vujačić Žarko Pavićević Zavod za izgradnju Bara ZIB Bar\nPredhodni članakMarković i Nurković otvoreno favorizuju kinesku kompaniju\nSlijedeći članak Zbog profita porodice Đukanović, država opet na gubitku


Izmisljeni a reralni intervju sa Borisom Tadicem: Gospodine predsednice, ovo sa Novakom u Londonu Vas je bas pogodilo iz dubine duse? Od uzbudjenja umalo da Vas strefi srcka, daleko bilo?\nB.Tadic: Ma pustite me ljudi, ne znam gde mi je glava! Da sam se uzbudio, jesam, ali ne seksualno, nego onako patriotski, Djokovicki. Kako ne shvatate, tu se stvarala nova istorija Srbije i njenog naroda na celu sa mnom! Od tog trenutka nista vise nece biti isto u Srbiji! I kako je lepo onaj mali, "porodicni" politicar Vuk rekao- mi nemamo ni more, ni naftu, ni planine, ni ekonomiju, ni naucnike (u Srbiji; svi zbrisali) .... ali imamo prvi reket sveta, imamo Novaka sa sve mnogobrojnom porodicom!?\nAli, sada sam u velikoj frci sa obavezama. Treba se oduziti Djokovicima i da ne bi bilo greske, moram to sve sam! Vidite mi molim vas obaveze u vezi toga; gde mi je, a evo ga podsetnik:\n- Zvati Patrijarha da sredi da se Novak proglasi u Sveca\n- Zvati Samardjicku i Cvetkovica da vide koliko se moze maznuti iz budjeta na Novakov racun kao nagrada (koliko god mu miliona dali bice malo za ono sto je ucinio za mene, hocu reci nas)!\n- Zvati Djilasa i ostale gradonacelnike da se pod hitno u svakom gradu jedno 5-10 ulica (zavisno od velicine grada) preimenuje u Novakovo ime.\n- Zvati Mrkonjica da pod hitno zapocne projekat izgradnje Teniske Akademije Novak Djokovic koju cemo pokloniti familiji. Bice velicine Wimbldona!\n- Zvati O.Dulica da doda najmanje jos jednu nulu na cek za Novakovu reklamu "Ocistimo Srbiju"!\n- Zvati Obradovica da se svaka druga skola u Srbiji nazove Novakovim imenom i da se uvede umesto fizickog vaspitanja novi predmet: TENISKO VASPITANJE!\n- Zvati Rektora Kovacevica da se na svim fakultetima ubaci novi ispitni predmet vezan za tenis, lik i delo Novaka Djokovica shodno struci.\n- Naci nekog akademskog kipara da se napravi i postavi spomenik Novaka Djokovica velicine Isusa u Riju!\n- Zvati N.Hajdina da se Novak primi u Akademiju nauka i postane Akademik.\n- Zvati Joksimovica i Bregovica da napisu nekoliko hitova posveceno Novaku Djokovicu.\nEvo, zove me tata Srdjan, moram da idem. Ne brinite, sve cu ja to srediti kako valja i kako dolikuje najvecem srpskom patriotskom sinu u istoriji. Zivela Srbija sa sve Kosovom, ziveo Novak sa porodicom, ziveo ja! Uh, umalo da zaboravim; zivela im i pudlica!\n- Zvati rektora Kovacevica\nzlaya Objavljeno: 06.07.2011 - 16:07\nljilja Objavljeno: 07.07.2011 - 00:44\nUh jos da nema tog LDP-a, a Caslave. Koliko bi nam bilo bolje, dodje mi da zaplacem kada zamislim. Ne brini nista, sjebacemo ih, mirno spavaj.\nsablja Objavljeno: 07.07.2011 - 03:13\nOva histerija oko Novaka me podsjeti na jedan esej poljskog filozofa Kolakowskog koji je za razliku od klasicne mantre o odgovornosti pojedeninca a ne cijele nacije tvrdio da postoji kolektivna odgovornost. Za primjer je upravo uzeo nekog zamisljenog sportskog junaka kojim se ponosi cijela nacija iako nicim nije ucestvovala u uspjehu doticnog-naprotiv, sabotirala ga je kako to i dolici stadu i ovci koja se razlikuje.Sukladno tome bi se ta ista nacija morala stidjeti nekog poznatog silovatelja ili ubice, tim prije sto nacija i drustvo nista nisu uradili da se to sprijeci iako su imali sve istrumente(roditeljski odgoj, skola, ljekari, sudstvo itd..)Dakle, dragi Srbi, smanjite dozivljaj.Miajilovic je izbo na smrt svedsku ministricu, ni krivu ni duznu, majku dvoje djece.Nemojte reci da to sa vama nema veze!U tom slucaju nema ni Novak!!!\nstribor Objavljeno: 07.07.2011 - 10:24


Naslovna Košarka RATNICI U FINALU: Spleš braća srušila Memfis i donela pobedu Golden Stejtu!...\nRatnici su srušili Memfis (FOTO: Guliver Images)\nGolden Stejt Voriorsi plasirali su se u finale Zapada NBA lige pošto su u šestom meču serije savladali Memfis (110:96) za ukupnih 4-2.\nRatnike su do pobede nosili Klej Tompson i Stef Kari, popularna spleš braća, a Memfis je i na ovom meču bio oslabljen – u timu zbog povrede kolena nije bilo najboljeg igrača Dža Moranta.\nGolden Stejt je već od prve četvrtine preuzeo glavnu reč, ali je na poluvremenu Memfis imao aktivan rezultat.\nPrva deonica završena je rezultatom 30:26, dok je rezultat posle druge četvrtine bio 53:51.\nDržali su se gosti i u trećem periodu, Ratnici su imali samo poen prednosti na kraju ove deonice (78:77), a početkom poslednje četvrtine Memfis je čak imao i prednost (87:89). Tada Endrju Vigins pokreće ekipu Golden Stejta koja do kraja meča pravi seriju 23:6 i stiže do pobede vredne finala Zapada.\nNajbolji akteri meča bili su Klej Tompson sa 30 poena, osam skokova i dve asistencije, odnosno Stef Kari sa 29 poena, sedam skokova i pet asistencija. Odličnu partiju pružili su i Vigins i Grin koji su imali dabl-dabl učinke, Vigins je uz 18 poena imao 11 skokova, a Grin je upisao 14 poena i 15 skokova. Neverovatan je bio i Luni koji je postigao samo četiri poena ali imao čak 22 skoka! Bjelica je za skoro osam minuta na parketu imao dva skoka i dve asistencije.\nU poraženom timu samo tri igrača imala su dvocifren učinak – Bruks je postigao 30, Bejn 25, a Džekson 12 poena.\nIZJEDNAČENJE: Tejtum srušio Bakse i zakazao meč odluke u Bostonu! (VIDEO)\nKK Memfis Grizlis\nPrethodni tekstĐOKOVIĆ NA KORAK DO BESMRTNIH 1000: Novak u polufinalu Rima juri jubilarnu pobedu!\nSledeći tekstSEVENTISIKSERSI KRPE RANE: U Filadelfiji i dalje veruju u Doka Riversa, ostaje i Harden!\nmatej 14/05/22 19:29\tAt\t14/05/22 19:29\nMemfis se tu i tamo dobro držao do poslednje deonice a onda kao da su ostali bez snage


Obavezujući zaključci Štaba za vanredne situacije u Knjaževcu - Knjaževačke vesti\nHome / 2020 / Obavezujući zaključci Štaba za vanredne situacije u Knjaževcu\nNa sednici Štaba za vanredne situacije opštine Knjaževac, održanoj 8. maja, usvojeni su zaključci koji uređuju javni prevoz, rad Predškolske ustanove i otpočinjanje trenažnog procesa sportista.\nJavni prevoz na teritoriji opštine Knjaževac počinje u ponedeljak, 11. maja i biće organizovan u skladu sa epidemiološkom situacijom. Vozači i putnici u obavezi su da primenjuju sve propisane mere dezinfekcije i zaštite.\nPredškolska ustanova Bajka obavezana je zaključkom da od ponedeljka, 11. maja, planira i organizuje rad u skladu sa propisanim instrukcijama.\nSportisti na teritoriji opštine Knjaževac mogu otpočeti sa trenažnim procesom na otvorenom, odnosno u sportskim objektima uz pridržavanje svih propisanih mera.\nTekst sva tri zaključka sa sednice Štaba za vanredne situacije dostupan je na zvaničnom sajtu opštine Knjaževac.\nPrevious: Proslava Đurđevdana u Crkvi Svetog Georgija u Knjaževcu – snimak (Video)\nNext: Javni poziv za nabavku mašina i opreme u biljnoj proizvodnji


KLADIONIČARSKI DAN (četvrtak, 16. februar): Ibro, pa što ih toliko mrziš!?\nČetvrtak 16 februar 2017 / Izvor: mozzartsport.com\nKraj Lige Evrope, kraj još jednog druženja. Dragi naši, čitamo se ujutru! Spremili smo vam mnoštvo zanimljivih i korisnih podataka pred vikend. Sportski pozdrav i laku noć želi vam redakcija MOZZART Sporta.\nREZZIME DANA (četvrtak): Crveneli ste zbog crveno-belih iz Pireja\nOvo su dobitnici BONUS KVOTE 500:\n- Gde ih vidi on ih bije - Zlatan je smrt za Sent Etjen! Šalke ponizio PAOK i Ivića (VIDEO)\n- Džeko šou i evrogol u Rominom času fudbala u Španiji! Ivanović loš na debiju u očajnom Zenitu (VIDEO)\nAnderleht - Zenit 2:0 (2:0) (((UŽIVO KLAĐENJE)))\n- Trenutna kvota u lajvu da Zenit daje sledeći pogodak je 1,95!\nBilbao - APOEL 3:2 (1:1) (((UŽIVO KLAĐENJE)))\n/Efrem 38ag, Aduric 61, Vilijams 72 - Efrem 36, Janotas 89/\nHapoel Ber Ševa - Bešiktaš 1:3 (1:1) (((UŽIVO KLAĐENJE)))\n/Barda 44 - Tosun 42, 60, Hačinson 90+4/\nLegija - Ajaks 0:0 (((UŽIVO KLAĐENJE)))\n- Ajaks ostaje sa igračem manje. CRVENI KARTON je u 84. minutu zaradio Keni Tete. Može lito Legija da iskoristi? Kvota na pobedu domaćina je u lajvu trenutno 6,00!\nMančester Junajted - Sent Etjen 3:0 (1:0) (((UŽIVO KLAĐENJE)))\n/Ibrahimović 15, 75, 88pen/\n- Poništen je još jedan Ibrahimovićev gol. Opravdano. Junajted i dalje napada. Kvota da će sledeći do gola je trenutno 1,80!\nPAOK - Šalke 0:3 (0:1) (((UŽIVO KLAĐENJE)))\nViljareal - Roma 0:4 (0:1) (((UŽIVO KLAĐENJE)))\n/Emerson 32, Džeko 65, 79, 86/\n- Ostalo je još sedam utakmica 1/16 finala Lige Evrope, a od 21.00 pratićemo učinak osmorice srpskih fudbalera. Miroslav Radović je u startnoj postavi Legije protiv Ajaksa, dok je Duško Tošić kraj leve aut linije svog Bešiktaša u susretu sa Hapoel Ber Ševom. Ivan Obradović i Uroš Spajić sa Anderlehtom dočekuju Zenit Branislava Ivanovića, koji će debitovati za tim iz Sankt Peterburga sa atipičnim brojem 60 na leđima. Matija Nastasić činiće defanzivni trio Šalkea na gostovanju PAOK-u, čiji golman Željko Brkić je rezerva. Antonio Rukavina duel sa Romom počinje sa klupe.\nKRAJ! Sve utakmice koje su počele u 19 časova su završene!\n- Da li je to novi Roberto Bađo? Lepotica Violine „desetke“ ispisala istoriju u Nemačkoj! Kontra ubila Seltu (VIDEO)\n- Pevci skuvani u Gentu! Lion sravnio Alkmar, Kopenhagen plesao u Sofiji (VIDEO)\n- Ostanite uz naš svakodnevni blog i ispratite promene rezultata, pogledajte golove i promene sa terena širom Evrope kada su u pitanju utakmice 1/16 finala Lige Evrope.\nAstra - Genk 2:2 (1:1) (((UŽIVO KLAĐENJE)))\n/Budesku 43, Seto 90 - Kastanj 25, Trosard 83/\nAZ Alkmar - Lion 1:4 (0:2) (((UŽIVO KLAĐENJE)))\n/Jahanbahš 68pen - Tusar 26, Lakazet 45+2, 57, Oar 90+4/\nMenhengladbah - Fjorentina 0:1 (0:1) (((UŽIVO KLAĐENJE)))\nSelta - Šahtjor 0:1 (0:1) (((UŽIVO KLAĐENJE)))\nRostov - Sparta Prag 4:0 (3:0) (((UŽIVO KLAĐENJE)))\n/Mevlja 15, Polož 37, Noboa 40, Azmun 68/\n- Gosti od 32. minuta imaju igrača manje. CRVENI KARTON zaradio je vezista Konate.\nGent - Totenhem 1:0 (0:0) (((UŽIVO KLAĐENJE)))\nLudogorec - Kopenhagen 0:2 (0:1) (((UŽIVO KLAĐENJE)))\n/Kešeru 81 - Aniset 2ag, Tutu 53/\nOlimpijakos - Osmanli 0:0 (0:0) (((UŽIVO KLAĐENJE)))\n- Večeras znatno bolji Olimpijakos odigraće petnaestak preostalih minuta sa igračem manje, pošto je CRVENI KARTON zaradio Vijana.\n- Crvena zvezda ide na FMP! Vršac nije uspeo da odgovori na ubitačan ritam Luke Mitrovića i saigrača koji su na kraju ostvarili jedan od najubedljijih pobeda u novijoj istoriji - 99:45! Izveštaj pročitajte OVDE.\n- Ponižavanje. Ne planiraju izabranici Dejana Radonjića da spuste papučicu sa gasa. Po završetku treće deonice, srpski i jadranski šampion ima 49 poena prednosti - 81:32.\n- Nebo i zemlja! Crveno-beli na poluvremenu imaju 40 (!) razlike protiv Vršca...\n- Završena je prva četvrtina. Zvezda je nemilosrdna protiv lidera KLS-a -30:7!\n- Učesnik Košarkaške lige Srbije zasad teško stiže do poena protiv lidera ABA lige. Poenima Stefana Jovića iz kontranapada Crvena zvezda stiže do devet razlike, nakon čega je Vladimir Đokić traži tajm-aut.\nVolters ne igra protiv Vršca\n- Na stranicama MOZZART Sporta pratite durgi četvrtfinalni susret Kupa Radivoja Koraća između Crvene zvezde i Vršca.\n- Liga Evrope postaje sve tanja slamka spasa sezone za fudbalere Fenerbahčea! Ne ide velikanu iz Istanbula u domaćem prvenstvu, a na silnim mukama će biti u revanš suretu šesnaestine finala masovnijeg evropskog takmičenja, pošto je Krasnodar stekao kapital. I to ozbiljan kapital. Opširnije OVDE.\n- FMP je prvi polufinalista Kupa Radivoja Koraća! Izabranici Branka Maksimovića opravdali su ulogu favorita i rutinski savladali subotički Spartak rezultatom 77:58. Izveštaj pročitajte OVDE.\nKOŠARKA: U NBA ligi noćas će biti odigrane dve utakmice. Evo nekoliko podataka o formama i broju poena koji postižu, odnosno primaju Indijana, Vašington, Čikago i Boston.\nINDIJANA - VAŠINGTON 01.00\n- Indijana je posle sedam uzastopnih pobeda nanizala pet poraza\n- Vašington je na 11 minulih okršaja pretrpeo samo jedan nuspeh i to nakon produžetka\n- Indijana u proseku postiže 105,64 poena, prima 106,32, a igra mečeve sa prosečno 211,96 poena\n- Vašington u proseku postiže 108,02 poena, prima 105,41, a igra mečeve sa prosečno 213,43 poena\nČIKAGO - BOSTON 02.00\n- Čikago je slavio na prethodnom duelu posle tri vezana poraza\n- Boston je pobeđivao na četiri poslednja duela\n- Čikago u proseku postiže 102,11 poena, prima 102,80, a igra mečeve sa prosečno 204,91 poenom\n- Boston u proseku postiže 108,48 poena, prima 105,66, a igra mečeve sa prosečno 214,14 poena\n- Odradio je FMP veći deo posla u prve tri četvrtine protiv Spartaka (66:45) i poslednjih 10 minuta može da odigra nešto opuštenije.\nKrasnodar - Fenerbahče 1:0 (((UŽIVO KLAĐENJE)))\n- Odlepili su se Panteri serijom 8:0 na startu drugog kvartala, u jednom momentu stigli i do maksimalnih "plus 15" (36:21), ali je sastav iz Subotice smanjio deficit pred odlazak na veliki odmor - 39:30. Kladionica MOZZART i za ovaj duel nudi mogućnost UŽIVO KLAĐENJA.\n- Počeo je završni turnir Kupa Radivoja Koraća u Nišu! Ne preterano zanimljivu uvodnu deonicu odigrali su FMP i Spartak iz Subotice (15:12).\n- GOOOOOOOOOOOL! Krasnodar vodi protiv Fenerbahčea od četvrtog minuta. Pogodio je Viktor Kleson, koji je ove zime pristigao u redove ruske ekipe iz švedskog Elfsborga. Već je počeo da se isplaćuje. Trenutna kvota u lajvu da će Fenerbahče sledeći postići pogodak vredi 2,15.\n- GOTOVO! Šta ste tipovali, tipovali ste! Svi komentari koji budu poslati posle 17.00 neće ući u konkurenciju za osvajanje BONUS KVOTE 500.\nFUDBAL: Nećemo mnogo da "davimo". Kratko i jasno - Roma gostuje Vilajrealu (21.00, Arena Sport 3) i u šahovskoj partiji na stadionu Madrigal čekaće grešku domaćih. Igrati inteligentno. Na mali broj golova. Jer, revanš na Olimpiku je njihova prava prilika. Ukratko, brojke više nego jasno pokazuju da ćemo videti manji broj golova, ne više od dva.\nŽuta podmornica je šest prethodnih domaćinstava (četiri u Primeri, dva u Kupu kralja) završavala sa ukupno jednim ili dva pogotka. Vučica na sedam minulih gostovanja samo jednom "probila" 0-2 (poraz od Sampdorije 3:2), jednom igrala bez golova (protiv Astre) i pet puta od 1-2 gola.\nDovoljan razlog da probate 0-2, kvota je 1,85. Kompletnu ponudu za ovaj meč pogledajte OVDE.\nVILJAREAL - ROMA 21.05\n- Viljareal je na prethodnih 18 mečeva sa italijanskim klubovima ostvario sedam pobeda, pet remija i šest poraza (sedam trijumfa, po remi i poraz kod kuće i nijednu pobedu, četiri nerešene i čak pet izgubljenih mečeva u Italiji)\n- Roma je na 26 minulih okršaja sa španskim ekipama ostvarila devet pobeda, četiri remija i čak 13 poraza (šest pobeda, isto toliko poraza i jedan remi kod kuće, po tri trijumfa i remija i sedam poraza u Španiji)\n- Zanimljivo, minule četiri utakmice Viljareala u Evropi završene su identičnim rezultatom - 2:1 (dvaput je slavio domaćin i isto toliko puta gost)\n- Roma je šest od proteklih sedam gostovanja u svim takmičenjima odigrala 0-2, ali i NG\n- Viljareal je šest poslednjih mečeva kod kuće u svim takmičenjima odigrao 0-2\nPovređeni, suspendovani, roviti...\nViljareal: Bez povređenih, suspendovanih, rovitih...\nRoma: Florenci (verovatno neće igrati)\nFUDBAL: Udariće brat na brata! Pol i Floranten Pogba ukrstiće koplja večeras na Old Trafordu (21.05). Mlađi burazer je svakako favorit, no nikada ne treba otpisivati nezgodne Zelene. Nedavno su u Ligi 1 odalamili Lion, ranije su slavili protiv Anderlehta, odoleli su Pari Sen Žermenu... Još jedna bitna stvar! Sent Etjen je uz PSŽ najtvrđa ekipa u Ligi 1. Podatak koji svakako nije za potcenjivanje. Kristof Galtije je svetski zategao odbranu Sent Etjena, nema spora.\nPRELAZZI: Les poteaux carrés\nNaravno, samo će se oni baš odvažni odlučiti da odigraju protiv Crvenih đavola. Zašto? Pa, četa Žozea Murinja je ove sezone samo jednom poražena na svom stadionu. Ruku na srce, bilo je tu i remija. Nama ovde miriše potencijalno iznenađenje šesnaestine finala. Iako Zlatanu Ibrahimoviću baš leži Sent Etjen (dao im u dresu PSŽ-a 14 golova na 13 susreta), mi ovde opravdano verujemo u iznenađenje - X2 vredi 3,65.\nMANČESTER JUNAJTED - SENT ETJEN 21.05\n- Zlatan Ibrahimović je igrajući za Pari Sen Žermen postigao 14 golova na 13 susreta sa Sent Etjenom\n- Mančester Junajted je slavio na tri protekle evropske utakmice kod kuće, a neporaženi su na 14 poslednjih mečeva na Old Trafordu (11 pobeda i tri remija) još od 2013. godine\n- Sent Etjen nije poražen na 10 poslednjih utakmica u Evropi (po pet pobeda i remija)\n- Mančester Junajted nije izgubio od francuskih timova na Old Trafordu na 12 proteklih mečeva\n- Mančester Junajted je odigrao NG na četiri protekla takmičarska duela; isti tip je došao na pet od minulih šest okršaja Crvenih đavola kod kuće u svim takmičenjima\n- Sent Etjen je odigrao NG na tri protekla gostovanja, te na ukupno pet proteklih mečeva u svim takmičenjima\nPovređeni, roviti i suspendovani:\nMančester Junajted: Runi (kapiten), Kerik, Džons\nSent Etjen: M'Beng, Norden, Tanane, Sederlund\nFUDBAL: Anderleht je sigurno odradio posao u okviru Grupe C, gde je samo jednom poražen i to u poslednjoj, nevažnoj utakmici sa Sent Etjenom. U nacionalnom prventvu mu ide sve bolje, gde već 11 vezanih duela nije osetio gorčinu poraza. Za vikend je slavio protiv Varegema 4:2 i došao do deobe liderskog mesta. Ipak, žreb u Ligi Evrope mu nije bio naklonjen. Izvukao je Zenit, koji važi za jednog od favorita takmičenja. Međutim, i ruski tim ima jednu manu. Nije igrao takmičarski meč od početka decembra 2016. godine. Zenit je u zimskoj pauzi ostao bez golmana Keržakova, jedne od najvećih zvezda Aksela Vitsela, kao i Razjanceva i Jovanovića, ali bilo je i dolazaka. U najzvučnije spadaju Branislav Ivanović, vezista Ernani i ofanzivac Molo. Dakle, gost još nije izbrusio formu, pa bi domaćin to mogao da iskoristi (tip 1X&0-3, kvota 1,85).\nANDERLEHT - ZENIT 21.05\n- Zenit vodi protiv Anderlehta sa 3:1 po broju pobeda u međusobnim evropskim susretima\n- Đulijano iz Zenita uz Arica Adurica (Atletik Bilbao) sa šest golova zauzima vodeće mesto na listi strelaca Lige Evrope u dosadašnjem toku sezone\n- Anderleht je postigao 14 golova na pet proteklih evropskih okršaja kod kuće\n- Anderleht ove sezone ima samo tri poraza kod kuće u svim takmičenjima\nAnderleht: Nahar, Mbođi, Apija, Trebel\nZenit: Keržakov (verovatno neće igrati), Novoselcev, Rijazancev\nFUDBAL: Jedan od najmanje gostoljubivih sastava protiv jednog od najkvalitetnijih u ovosezonskom izdanju Lige Evrope. Izvlačenje kuglica iz šešira naišlo je na tmurnu reakciju u oba tabora. Jer, u šesnaestini finala drugorangiranog kontinentalnog takmičenja od 19 časova koplja ukrštaju Selta i Šahtjor!\nInformacije koje stižu iz tabora ukrajinskog giganta govore da će gosti na Balaidos najverovatnije izaći bez najboljeg strelca Fakunda Fereire. Dakle, oprezno sa kvotom koja mami, plaća gotovo trostruko u odnosu na ulog (2,80) i deluje kao najlakši prolaz iz odeljka "vredi probati". Izostanak argentinskog ofanzivca nije jedina stvar koja dvojku ne čini realnom. Jer, Selta je na svom terenu nakon dva uzastopna neuspeha na startu Primere (Leganes 0:1, Atletiko Madrid 0:4) poražena samo protiv Sevilje rezultatom 0:3. Srušena je Barselona, upisan je rutinski trijumf protiv Panatinaiksa, sačuvano je velikih 1:2 sa Bernabeua (2:2)...\nIpak, ako nas pitate, dupla šansa X2 (kvota 1,46) deluje dosta realno, s obzirom da su gosti u Ligi Evrope pokazali daleko najviše i igrali na nivou Lige šampiona.\nMalo vam je 1,46? Dodajte ukupan broj golova dva ili više, jer ih je upravo toliko Šahtjor postizao na sedam minulih susreta u svim takmičenjima, uključujući i jedan prijateljski meč. Kada je reč o timu iz Viga, tri od pet poslednjih utakmica igrao je 3+. Kompletnu ponudu za ovaj meč pogledajte OVDE.\nSELTA - ŠAHTJOR 19.00\n- Selta je pobedila Šahtjor ukupnim rezultatom 1:0 u okviru 3. kola Kupa UEFA u sezoni 2000/01\n- Šahtjor je vezao osam pobeda u Evropi\n- Selta je neporažena kod kuće u Evropi ove sezone\n- Selta je izgubila jednom na 16 minulih domaćinstava u svim takmičenjima\n- Šahtjor ne zna za poraz na 30 vezanih utakmica, a samo tri puta je remizirao\nSelta: Bez povređenih, rovitih, suspendovanih...\nŠahtjor: Stepanenko (suspendovan), Fereira (najbolji strelac, pod znakom pitanja)\nPanseraikos - Lamija 0:3 (0:1)\n/Jokić 26, Macoukas 49, Karajanis 78/\nFUDBAL: Brunu Ženesiju se trese klupa i mora u ofanzivu! Lion je ove sezone trebalo da napadne titulu, ali su loši rezultati udaljili Lavove od zacrtanih ciljeva. Kako bilo, večeras sve ukazuje na goleadu u Holandiji (19.00). Na mečevima AZ Alkmara uz Fajenord najviše pada golova u Erediviziji (3,18), a i Lion je u samom vrhu Lige 1 (3,08). Pogledajte samo rezultate ovih ekipa proteklih nedelja: 1:2, 2:4, 4:0... Dakle, izostanak golova bilo bi pravo iznenađenje.\nAko izuzmemo da je kvota na 3+ sasvim solidnih 1,60, oni hrabriji bi mogli da gađaju pobedu Liona uz goleadu (2,20). Lavovi već četiri uzastopna gostovanja ne znaju za pobedu i zaista je vreme da se presaberu. Mora i njima da krene. Kao što rekosmo, Ženesiju se drma klupa, toga je i sam svestan, pa će večeras morati da napadne u Holandiji. Nema mu druge. Dobra vest za Lavove je što se u ekipu vraća - uz Aleksandra Lakazeta najveća glava Liona - Korenten Toliso koji je zbog suspenzije propustio bruku protiv Gengana. Lion sa njim i bez njega je nebo i zemlja. Memfis Depaj nema pravo nastupa jer je već ranije u toku Lige Evrope branio boje Mančester Junajteda. Ne treba potceniti ni GG (1,67), s obzirom da i AZ može da se pohvali napadačkim arsenalom. Tu su najbolji strelac ekipe Vut Veghorst sa 10 golova, te izvanredni Iranac Alireza Džahanbahš sa šest golova i isto toliko asistencija u Erediviziji.\nAZ ALKMAR - LION 19.00\n- AZ Alkmar nikada nije poražen u sudaru sa francuskim timovima, na tri duela je dva puta slavio\n- Lion je na deset susreta sa holandskim rivalima ostvario četiri pobede, četiri remija i dva poraza\n- Lion je igrao 2-3 na četiri od pet poslednjih utakmica u svim takmičenjima\n- AZ Alkmar je igrao GG na sedam od osam minulih okršaja u svim takmičenjima\nAko već niste, bacite pogled na povređene, suspendovane, rovite...\nAZ Alkmar: Johanson (suspendovan), Vlar (kapiten), Kutinjo\nLion: Morel (pod znakom pitanja), Rafael, Valbuena (drugi najbolji strelac), Depaj\n*** Onaj osećaj kada Saudijska Arabija pozove...\nFUDBAL: Bugarski šampion Ludogorec i danski Kopenhagen izborili su treće mesto u svojim grupama u Ligi šampiona, pa sada nastavljaju takmičenje u šesnaestini finala lige Evrope (19.00). Domaćin je posle 19. kola suveren na čelu nacionalnog prvenstva, a drugi deo šampionata počeo je pre četiri dana ubedljivom pobedom 4:0 u gostima Montani. Dakle, napravio je savršenu uvertiru. U zimskom prelaznom roku sastav Georgija Dermendžijeva pojačan je četvoricom igrača, dok niko nije napustio tabor. U klub su stigli Brazilci, golman Renan i napadač Žoao Paulo, kao i vezisti Vasilev i Smirnov. Duel se ne igra u Razgradu, već u Sofiji na stadionu Vasil Levski, a očekuje se oko 10.000 navijača. Gotovo kao i njegov večerašnji rival Kopenhagen dominira u Danskoj. Neporažen je posle 21. kola i ima 11 bodova prednosti u odnosu na konkurente, pa u miru može da se koncentriše na evropske izazove. Ove zime tim je ostao bez duše, Dilejnija, kao i štopera Augustinsona, a kao zamene dovedeni su Srbin Uroš Matić i Tomsen iz Nanta. Domaćin uvek rizikuje i igra na gol više, a i blagi je favorit (tip 1&2-4, kvota 4,80).\nKome je promaklo, neka baci pogled na zanimljivosti i povrede...\nLUDOGOREC - KOPENHAGEN 19.00\n- Kopenhagen je protiv bugarskih timova ostvario tri pobede i jedan poraz\n- Ludogorec je bez pobede na sedam vezanih duela u Evropi\n- Ludogorec je neporažen na 16 prethodnih sudara u svim takmičenjima\n- Kopenhagen je igrao NG na četiri od pet proteklih duela u svim takmičenjima\nKopenhagen: Amankva, Tomsen\nPanseraikos - Lamija 0:1 (((UŽIVO KLAĐENJE)))\nFUDBAL: Krasnodar i Fenerbahče otvaraju šesnaestinu finala Lige Evrope (17.00). Prvo što upada u oči kada je reč ovom okršaju jeste da ruski tim pauzira u domaćem prvenstvu. Igraju izabranici Igora Šalimova prijateljske utakmice, ali ništa ne može da se meri sa pravim takmičarskim ritmom. To zna i Dik Advokat koji je, ipak, namazano na konferenciji za štampu pred ovaj meč kazao kako je Krasnodar vrlo dobra ekipa i da nemaju problema zbog manjka utakmica. Bla-bla... Svako ko prati fudbal zna koliko je teško kada nemate utakmice u nogama.\nFener bi ovo mogao da iskoristi. Svestan je toga i Holanđanin čiji tim zauzima skromno četvrto mesto u turskoj eliti. Skromno, naravno, za apetite giganta sa Bosfora. Za Krasnodar će od starta najverovatnije zaigrati januarska pojačanja - ekvadorski levi bek Kristijan Ramirez i švedski napadač Viktor Kleson koji su stigli za ukupno 3.500.000 evra iz Ferencvaroša, odnosno Elfsborga. Krasnodar bi šansu mogao da potraži u odsustvu suspendovanog štopera gostiju Martina Škrtela. Robin van Persi je bio pod znakom pitanja, ali je Advokat najavio svog zemljaka u startnoj postavi. Naši predlozi su ovde X2 (1,50) ili GG (2,00).\nKome je promaklo, neka baci pogled na zanimljivosti i povrede. Ima tu podataka koji idu prilog našim predlozima...\nKRASNODAR - FENERBAHČE 17.00\n- Krasnodar je bez pobede na četiri prethodna duela u Evropi\n- Fenerbahčeovih šest minulih duela sa ruskim timovima je okončano sa dve pobede, tri remija i porazom\n- Fenerbahče je postigao gol na 14 prethodnih duela u svim takmičenjima\n- Krasnodar je poražen jednom na 15 proteklih mečeva kao domaćin u svim takmičenjima\nKrasnodar: Grankvist (suspendovan), Mamaev\nFenerbahče: Škrtel (suspendovan), Kaldirim (verovatno neće igrati)\n*** Danas nam je divan dan, divan dan, divan dan... :)\n- Valentino Rosi (38)\n- Milica Dabović (35)\n- Dragan Mladenović (41)\n- Federiko Bernardeski (23)\n- Aleksandar Petrović (58)\n- Džon Mekinro (58)\n- Dijego Godin (31)\n- Anđelo Peruci (47)\n- Bebeto (53)\n6509 OLIMPIJAKOS - OSMANLI (tip 1, kvota 1,70), početak 19.00\n6511 ATLETIK BILBAO - APOEL (tip 1, kvota 1,35), početak), početak 21.05\n6514 MANČESTER JUNAJTED - SENT ETJEN (tip 1, kvota 1,28), početak 21.05\n6507 GENT - TOTENHEM (tip 2, kvota 1,75), početak 19.00\n6504 MENHENGLADBAH - FJORENTINA (tip 1, kvota 1,90), početak 19.00\nPOVREDE I SUSPENZIJE: Bacite pogled na koje igrače određeni timovi neće moći da računaju. Bogami, ima ih prilično...\nMENHENGLADBAH - FJORENTINA 19.00\nMenhengladbah: Azar (verovatno će igrati), Elvedi, Hofman, Rafael (drugi najbolji strelac), sva trojica pod znakom pitanja, Dukure, Traore, Šulc\nFjorentina: Kjeza (suspendovan), Dragovski\nROSTOV - SPARTA PRAG 19.00\nRostov: Džanaev (prvi golman, pod znakom pitanja), Lacutkin\nSparta Prag: Rosicki, Mareček (obojica verovatno neće igrati), V. Kadlec, M. Fridek, Zahustel\nGENT - TOTENHEM 19.00\nGent: Kubo, Maton, Rabiju, Bjedov, Teki\nTotenhem: Rouz, Vertongen, Lamela\nOLIMPIJAKOS - OSMANLI 19.00\nOlimpijakos: Da Kosta (suspendovan), Kapino\nOsmanli: Bez suspendovanih, povređenih, rovitih...\nASTRA - GENK 19.00\nAstra: Mansali, Loven (suspendovani), Buđema (verovatno neće igrati)\nGenk: Karelis (najbolji strelac), Bizo, Vanzer, Vuters, Devust (verovatno neće igrati), Malinovski (verovatno neće igrati), Sušić (verovatno neće igrati)\nPAOK - ŠALKE 21.05\nPAOK: Bez povređenih, suspendovanih, rovitih...\nŠalke: Baba, Embolo, Avdijaj, Di Santo, Učido (poslednja trojka verovatno neće igrati)\nHAPOEL BER ŠEVA - BEŠIKTAŠ 21.05\nHapoel Ber Ševa: Barda, Buzaljo, Gadir, Korhut, Melkson\nBešiktaš: Bek, Adrijano, Vensan Abubakar (suspendovani), Ba, Erkin\nLEGIJA - AJAKS 21.05\nLegija: Broz, Mulen (obojica pod znakom pitanja), Kopčinski (verovatno neće igrati), Jedrejčik, Žežničak, Kopčinski\nAjaks: De Ligt, Klemen\nATLETIK BILBAO - APOEL 21.05\nAtletik Bilbao: Arizabalaga, Merino\nFUDBAL: Ta-na-na-naaaa! Posle Lige šampiona na redu je - Liga Evrope! Naravno, spremili smo za vas zanimljivosti pred mečeve šesnaestine finala drugorangiranog evropskog takmičenja koje će vam, nadamo se, biti od koristi pri sastavljanju tiketa.\n- Menhengladbah nije pobedio na tri protekla domaćinstva u Evropi\n- Fjorentina je slavila samo na dva od deset okršaja sa nemačkim predstavnicima\n- Menhengladbah je postigao barem gol na devet poslednjih duela kod kuće u svim takmičenjima\n- Fjorentina je igrala 3+ na sedam od osam prethodnih duela\n- Sparta je na 13 dvoboja sa ruskim timovima ostvarila četiri pobede, pet remija i četiri poraza\n- Rostov je pobedio jednom na šest proteklih mečeva u Evropi\n- Rostov je poražen jednom na 22 minula susreta kod kuće u svim takmičenjima\n- Sparta je izgubila jednom na 16 poslednjih mečeva u svim takmičenjima\n- Totenhem nije slavio na prethodna četiri susreta u Belgiji\n- Gent je na pet proteklih duela igrao 0-2 u svim takmičenjima\n- Totenhem je na šest od osam minulih susreta u svim takmičenjima igrao NG\n- Olimpijakos je ostvario jedan trijumf i dva poraza u sudarima sa turskim timovima\n- Olimpijakos je poražen jednom na 27 poslednjih mečeva\n- Olimpijakos je igrao NG na šest od osam prethodnih duela u svim takmičenjima\n- Osmanli je na sedam od devet proteklih utakmica igrao NG\n- Astra je neporažena na četiri minule evropske utakmice (dve pobede i isto toliko remija), a započela je grupnu fazu Lige Evrope sa dve izgubljene utakmice\n- Genk je slavio na četiri od pet poslednjih evropskih mečeva, od čega na tri nije primio gol\n- Genk je do grada Đurđu putovao 2.100 kilometara\n- Astra je neporažena na tri prethodna takmičarska okršaja na svom stadionu\n- Šalke je neporažen na šest minulih susreta sa grčkim ekipama\n- PAOK je slavio u Evropi na samo dva od proteklih pet mečeva kod kuće\n- PAOK je postigao bar dva gola na šest od poslednjih sedam takmičarskih duela kod kuće, od čega je na pet od sedam dao tri ili više\n- PAOK je vezao tri pobede kod kuće u svim takmičenjima\n- Šalke je odigrao GG na četiri od pet proteklih gostovanja u svim takmičenjima, a GG3+ na tri od pet minulih mečeva na strani\n- Bešiktaš je neporažen na četiri minula susreta sa izraelskim timovima (skor od po jedne pobede i remija u Izraelu)\n- Hapoel Ber Ševa je izgubio samo jedan od osam proteklih evropskih mečeva kod kuće\n- Bešiktaš je bez pobede na tri minule evropske utakmice\n- Bešiktaš je odigrao GG na pet od proteklih šest gostovanja u svim takmičenjima\n- Hapoel Ber Ševa je postigao bar dva gola na šest od poslednjih sedam mečeva kod kuće u svim takmičenjima\n- Legija je primila 25 golova na sedam proteklih evropskih utakmica\n- Ajaks je u sezoni 2014/2015 ukupnim rezultatom 4:0 potukao Legiju u šesnaestini finala Lige Evrope\n- Ajaks je poslednja tri meča u Erediviziji odigrao 2-3\n- Ajaks je vezao pet pobeda u Erediviziji i u seriji je od tri trijumfa na strani u najelitnijem holandskom šampionatu\n- APOEL nije slavio protiv španskih timova na 14 prethodnih susreta (pet remija i devet poraza)\n- Aric Aduric (Atletik Bilbao) uz Đulijana iz Zenita sa šest golova zauzima vodeće mesto na listi strelaca Lige Evrope u dosadašnjem toku sezone\n- APOEL je neporažen na sedam proteklih gostovanja u svim takmičenjima (šest pobeda i remi)\n- Atletik Bilbao je ove sezone kod kuće zabeležio samo jedan poraz\nHUMANITARNI TIKET U PODNE: Današnji gost u našoj redovnoj rubrici bio je nekadašnji košarkaš Milenko Savović. OVDE pogledajte za koje se tipove odlučio.\nFUDBAL: Evo nekoliko predloga iz naše redovne rubrike PREDLOZZI I TIPOVANJA. Ostatak potražite OVDE.\nOLIMPIJAKOS-OSMANLI (tip 1, kvota 1,65), početak 19.00\nDebitant Osmanli ostavio je solidan utisak u grupnoj fazi Lige Evrope u kojoj se specijalizovao za 2-3, GG i 2UG 2+. Olimpijakos je neuporedivo iskusniji, u mnogo boljoj je formi i sjajno igra na svom terenu, stoga mu i dajemo prednost, a kvota na keca mogla bi da vam bude 1,75.\nLEGIJA - AJAKS (tip 2, kvota 2,15), početak 21.05\nPre dve godine Ajaks je u istoj ovoj fazi Lige Evrope pobedio Legiju sa 3:0 i 1:0, i to preko simultanki Arkadijuša Milika. Poljak je odavno u Napoliju, Kopljanici su slabiji nego 2015, a Legionari "namazaniji", međutim verujemo da bi mogla da dođe dvojka. Kvota je vredna rizika.\nKOŠARKA: Mega Leksu se tron na niškoj tvrđavi trese, napadi stižu sa sedam različitih strana. Sada nas još samo sati dele od početka jubilarnog petnaestog izdanja Kupa Radivoja Koraća, gde će Dejan Milojević i njegova mlada četa pokušati da odbrani Žućkovu levicu, a Crvena zvezda, Partizan, FMP, Dunav, Vršac, Dinamik i Spartak pokušaće da dođu do svetog grala srpske košarke. Dosadašnja iskustva iz svih duela najboljih srpskih klubova na Kupu naučila su nas da uvek postave lestvicu na jedan nov nivo i što je najvažnije - nikada nije dosadno.\nOdbrojavanje može da počne – kreću bitke za prvi trofej u sezoni\nZato smo na dan početka završnog turnira Kupa Radivoja Koraća odlučili smo da za vas izvučemo nekoliko zanimljivih brojki, ali i sastavimo listu najkorisnijih igrača svih turnira u 21. veku, kao i najboljih strelaca.\nSPECIJAL - Kup Radivoja Koraća: Zvezda veliki favorit, kvota na Partizan 3,30, a na Vršac i Dunav 750!\nPitanje koje se odmah na startu nameće jeste - kada će pasti rekord Igora Rakočevića star ravno deceniju i po? U jubilarnom desetom izdanju Kupa Jugoslavije, tadašnja vedeta Budućnosti pružila je dosad najbolji performans i u tri utakmice pribeležila čak 81 koš.\nOpširnije u najavi kolege Nikole Stojkovića.\nNastavljamo da vam ulepšavamo prohladne februarske dane time što ćemo kroz rubriku Kladioničarski dan deliti BONUS KVOTU 500.\nO čemu se radi? Mi postavljamo zadatke, vi u komentarima odgovarate, a najbolji ili najoriginalniji dobijaće BONUS KVOTU 500 čiju ćemo svrhu prikazati na plastičnom primeru. Važi na pet dana, svakog možete da koristite po jednu kvotu 100, a ako, primera radi, sa njom zaokružite tiket sa kvotom 10, na vaš MOZZART nalog leći će 1.000 dinara.\n*** Današnji zadatak: Pogodite dve kvote od najmanje 3,00 na bilo koja dva meča Lige Evrope (dakle, kvota ne treba da bude ukupno 3,00, već oba tipa ponaosob treba da vrede najmanje 3,00, odnosno 3,00 i više). Ako bude poslato više od jednog komentara sa jednog naloga, računa se samo prvi. Komentari koji budu poslati budu poslati posle 17.00 neće ući u osvajanje BONUS KVOTE 500.\nVRLO VAŽNO! Pre slanja komentara treba da znate:\n- U konkurenciju za BONUS KVOTU 500 ulaze korisnici stariji od 18 godina;\n- U konkurenciju za BONUS KVOTU 500 ulaze samo korisnici iz Srbije;\n- U konkurenciju za BONUS KVOTU 500 ulaze samo korisnici koji su svoje tikete u formi komentara poslali pre vremena početka prve utakmice na tiketu;\n- U konkurenciju za BONUS KVOTU 500 ulaze korisnici registrovani na sajtu mozzartsport.com sa ispravnom e-mail adresom (po dobijanju BONUS KVOTE uputstvo za aktiviranje biće poslato e-mailom, pa je važno da proverite da li ste prilikom registracije uneli ispravnu adresu kako biste dobili obaveštenje). Ako niste registrovani korisnik možete da postanete na OVOM LINKU;\n- Po obaveštenju o dobijanju BONUS KVOTE 500 ista će biti aktivirana na nalogu na sajtu mozzartbet.com u roku od tri dana (ukoliko nemate nalog na sajtu mozzartbet.com, biće potrebno da ga kreirate - registracija je potpuno besplatna i traje nekoliko trenutaka);\n- Kada dobijete BONUS KVOTU 500 možete je aktivirati u periodu od sedam dana. Od trenutka aktivacije, u narednih pet dana možete iskoristiti svaki dan po jednu kvotu 100;\n- Način korišćenja: ako sastavite tiket sa ukupnom kvotom 10 i iskoristite bonus kvotu 100, potencijalni dobitak na tom tiketu iznosi 1.000 dinara.\nLUDI TIKET, četvrtak, 343.000 dinara: Tri sedmice za sreću i SJAJAN dobitak!\nKOŠARKA: Srpski derbi u NBA ligi pripao je Nemanji Bjelici! Njegova Minesota savladala je jutros Denver Nikole Jokića rezultatom 112:99, a naš dvojac imao je vrlo zapaženu minutažu! Trener Vulfsa Tom Tibodo posle dužeg vremena dao je Bjelici skoro punih pola sata, dok je Jokić podelio minutažu sa novim igračem Nagetsa Mejsonom Plamlijem (obojica po 33 minuta) i za to vreme uspeo da upiše novi dabl dabl učinak - 15 poena i 14 sokova.\nMladi Somborac odigrao je možda lošije nego prethodnih noći, ali složićete se da kada "slabiji" učinak čini dabl-dabl onda to znači da je neko izrastao u ozbiljnu NBA zverku. Da njegova partija ponose epitet "slabija" doprineo je pre svega šut iz igre. Jokić nije bio preterano raspoložen pa je pogodio svega šest puta iz 19 pokušaja (2/5 za tri), ali zato je to nadoknadio sa 14 uhvaćenih lopti, po četiri asistencije i rampe, odnosno dve ukradene lope. Opširnije OVDE.\nKlivlend - Indijana 113:104\n/Džejms 31 - Robinson 19/\n/Vučević 16 - Oldridž 23/\n/Tomas 33 - Šarić 20/\n/Lopez 36 - Andetokumbo 33/\n/Džekson 22 - Novicki 24/\n/Lauri 21 - Kaminski 27/\n/Harden 38 - Vejters 23/\nMemfis - Nju Orleans 91:95\n/Konli 17 - Hil 23/\n/Haris 22 - Vigins 40/\n/Bledso 25 - Vilijams 21/\n/Hejvord 22 - Mekalum 18/\n/Vestbruk 38 - Entoni 30/\n/Tompson 35 - Barns 15/\n/Grifin 17 - Šreder 15/\nLUDI TIKET (-), četvrtak, 12.597.313 dinara: Čudesni pogoci i veliki promašaj u Škotskoj\nNAJAVA DANA (četvrtak, 16. februar): Liga Evrope i košarkaški kupovi\nDobro jutro poštovani čitaoci i dobro došli na naš svakodnevni blog posvećen kladionici, u kome ćemo vas informisati o svim značajnim događajima koji slede, ali i onima koji su završeni. U prvoj smeni sa vama će biti Nemanja Banović, a nešto kasnije priključiće se Milan Cakić i Nikola Drenovac.\nDalibor Petrović pre 1 godina\nA kad cu ja dobiti moju nagradu kad sam pogodio 4 utakmice iz Juznoafricke lige? Ni na mejl niste odgovorili a i dalje sprovodite vasu nagradnu igru.\nNikola Vasiljevic pre 1 godina\nKonacno prava braca na Karaiskakiju. Naravno gosti su u pitanju, da ne vude zabune! Sve prave Delije, vekovni konjusari Osmanlija veceras su svim srcem uz OSMANLI Spor. Neka grmi jako jace....Ludujmo u transu Delije!


Izvor: Vesti-online.com, 08.Jan.2019, 19:50\n- Postoje stalno operativne grupe, sada jednu od grupa predvodi Holandija, holandski brod tek je počeo da vodi. Oni takođe nameravaju da uđu u Crno more - rekao je Pristajko za televiziju "112 Ukrajina".\nOn je napomenuo da je intenzitet ulaska brodova >> Pročitaj celu vest na sajtu Vesti-online.com << NATO-a u Crno more značajno povećao, konkretno 2018. godine istovremeno su ušle dve grupe brodova Alijanse.\nPristajko je pritom odbacio mogućnost ulaska brodova NATO-a u Azovsko more, jer je to težak proces za ratne brodove zbog male dubine, kao i zbog toga što Rusija neće za to dati pristanak.\n- Ne vidim zašto bi NATO išao na provokacije i, u principu, NATO neće nikoga provocirati, a pre svega Rusiju - istakao je Pristajko.\nU nedelju je desantni brod američke ratne mornarice "Fort Mekhenri" u sastavu 22. Pomorske ekspedicione grupe prošao kroz Dardaneli u Crno more.\nNezavisne Novine: Brodovi NATO-a dolaze u Crno more\nKurir: PRISTAJKO: NATO brodovi se spremaju da uđu u Crno more!\nGrupa brodova NATO-a pod rukovodstvom Holandije namerava da uđe u Crno more, izjavio je šef ukrajinske misije u NATO-u Vadim Pristajko...- Postoje stalno operativne grupe, sada jednu od grupa predvodi Holandija, holandski brod tek je počeo da vodi. Oni takođe nameravaju da uđu u Crno more - rekao...\nIzvor: RTS, 08.Jan.2019\nŠef ukrajinske misije pri NATO-u Vadim Pristajko izjavio je da Alijansa povećava učestalost ulaska brodova zemalja članica u Crno more. . "Postoje stalne operativne grupe (ratnih brodova mornarice) i Holandija sada predvodi...


Simulacija slučaja iz predmeta Kliničko pravno obrazovanje | Internacionalni univerzitet u Novom Pazaru\nInternacionalni univerzitet u Novom Pazaru > News > Glavni sajt > Uncategorized > Simulacija slučaja iz predmeta Kliničko pravno obrazovanje\nSimulacija slučaja iz predmeta Kliničko pravno obrazovanje\nStudenti IV godine Departmana za pravne nauke na Izdvojenoj visokoškolskoj jedinici IUNP-a u Nišu u sklopu predmeta Kliničko pravno obrazovanje sa predmetnim nastavnicima doc. dr Aleksandrom Ivanovićem i doc. dr Draganom Ranđelović realizuju simulaciju slučaja krivičnog dela teške krađe izvršene obijanjem.\nSimulacija ima za cilj da se studenti četvrte godine modula pravo unutrašnih poslova i modula opšte pravo upoznaju sa veštinom pisanja akata koji se izrađuju od strane organa krivičnog pravosuđa i policije u predistražnom i krivičnom postupku. S tim u vezi studenti su najpre u sklopu teorijske nastave upoznati sa formom ovih akata, a zatim su na bazi izmišljene taktičke situacije imali priliku da stečeno znanje primene u praksi.\nOvaj vid edukacije iz oblasti Kliničko pravnog obrazovanja odvija se na način da su studenti podeljeni u grupe u kojima igraju uloge glavnih krivično procesnih subjekata (tužilaštva, suda, okrivljenog i branioca) i policije.\nNaime, 03.06.2015. godine grupa studenata koja je zadužena za izradu akata koje policija sačinjava u predistražnom postupku izvršila je simulaciju zaprimanja krivične prijave o krivičnom delu teške krađe izvršene obijanjem, izlaska na lice mesta i obezbeđenje istog, obaveštavanja javnog tužioca o izvršenom krivičnom delu i vršenja uviđaja. U narednom periodu grupa studenata koja oponaša ulogu tužilaštva će na bazi akata koje bude sačinila napred pomenuta grupa pokrenuti istražni postupak, tj. sačiniti naredbu za sprovođenje istrage, simulirati preduzimanje istražnih radnji i podignuti optužnicu, kako bi treća grupa studenata koja ima ulogu suda, na bazi tih akata potvrdila optužnicu, zakazala i održala simulaciju glavnog pretresa i donela presudu. Četvrta grupa studenata, koja oponaša ulogu okrivljenog i branioca, imaće za zadatak da na donetu presudu izradi žalbu.\nNa ovaj način studenti Departmana za pravne nauke IUNP-a zaokružuju proces obrazovanja iz oblasti krivičnog prava na osnovnim akademskim studijama.