20 načina da osvežite stare podove – UREĐENJE PROSTORA\nBilo da imate stari parket, brodski pod, keramičke pločice ili, zapravo, bilo koju drugu vrstu podnih obloga, pre nego što se odlučite za potpunu zamenu, razmislite o tome da li bi mogli da ih ponovo upotrebite, ali na drugačiji način. Ono što će vam najviše biti potrebno je strpljenje, četke i različite vrste farbi (mat i/ili sjajne, na vodenoj ili uljanoj bazi, itd.) u željenim bojama i lepo vreme kako bi farbe mogle pre da se osuše i kako biste mogli da vetrite prostorije od isparenja koje one ispuštaju.\nPrvo napravite inspekciju sa ciljem da utvrdte u kakvom je stanju pod, da li neki od delova koji ga čine treba da se zamene ili je dovoljno da se sve išmirgla, odnosno ishobluje. Da biste uštedeli na vremenu i smanjili vreme šmirglanja, možete pod prethodno pripremiti uz pomoć tzv. „deglosera“ , a zatim pristupiti blagom šmirglanju, čime ćete napraviti dobru podlogu za prve slojeve nove boje.\nNajbrži i najjednostavniji način da se osveži stari pod, pogotovo ako je u pitanju brodski pod ili bilo koji pod koji se sastoji od drvenih daski, je da se sve ofarba u uniformnu boju, poput ove rezedo-zelene boje u kandaskoj vikendici iz 1950-te godine, dok su istovremeno zidovi i plafonske grede ofarbani u belu boju, čime se dobija jedan vizuelno osvežavajući prostor, kao kontrast vrućinama u letnjim mesecima, kada se ova vikedica obično iznajmljuje klijentima. Za ovako nešto su najbolje farbe na uljanoj bazi, koje će ujedno biti i najbolja zaštita za ovakve vrste podova.\nDrugi način, bez obzira na to kakvu vrstu drvenog poda imate, je da takođe sve ofarbate u uniformnu, najbolje belu boju, mat farbom, u Shabby Chic stilu. Na slikama je vrsta poda koji se kupuje gotov u takvoj obradi, međutim, vi možete svoj postojeći pod tretirati tako da postignete sličan efekat. Na prethodno išmirglan ili ishoblovan pod nanesite sloj bele farbe sa mat efektom i sačekajte da se osuši, a zatim mašinskom brusilicom skidajte pažljivo slojeve farbe tako da se, tu i tamo, počne nazirati prirodna boja drveta. Završna obrada neka bude sa prozirnim pčelinjim voskom, a ako dodatno želite i patinirati ovako obrađen pod, onda ga voskirajte voskom toniranim u nešto tamniju boju.\nJoš uvek smo kod predloga da se ceo pod ofarba u uniformnu boju, uz jedan dodatak, a to je da se takav pod dodatno isprska farbom u svetlijoj, tamnijoj ili kontrastnoj boji, u odnosnu na osnovnu boju poda. Na slici dole je predlog da boja farbe, kojom se prska preko osnovne boje, prati boju kojom su okrečeni zidovi. Ako želite da imate dezen sa sitnijim kapljicama farbe koristite manju četkicu, a ukoliko želite dezen sa malo većim flekama koristite veću četku. Za obe je princip isti, četku/četkicu, prethodno umočenu u boju, prvo malčice ocedite, a ostatak farbe otresajte slobodnim potezima ruke ili je držite levom rukom paralelno u odnosu na pod, a desnom udarajte po njoj drvenim klipom ili prigodnim alatom koji vam se nađe pri ruci. Ukoliko vam se učini da vam je dezen pregust, ispskajte ponovo pod farbom u osnovnoj boji poda.\nMARTHA STEWART – PHOTO: BRYAN GARDNER\nAtraktivan efekat u samo dve boje možete da postignete uz pomoć najjednostavnijih geometrijskih oblika, poput ovih ponavljajućih trouglova. Na prethodno pripremljen pod nanesite par slojeva osnovne boje sa mat efektom, a zatim kroz proreze na prethodno napravljenom šablonu, nanosite kontrastnu boju. Krenite iz jednog od gornjih uglova prostorije ka izlaznim vratima i gledajte da ocedite višak boje kako vam se ne bi razlile ivice ispod šablona. Boju nanosite tapkanjem po prorezima na šablonu.\nTakođe, umesto uniformne boje, možete koristiti dve ili više boja praveći pruge, a do vas je da li će one biti monohromatske, kontrastne, komplementarne ili višebojne. Ukoliko izaberete svetle boje i ceo pod prekrivate farbom, neka to bude u dva premaza, farbama sa efektom visokog sjaja. Isto tako, ukoliko vam je pod sastavljen od paralelnih dasaka/letvica, izaberite debljinu od jedne, dve ili više daski i ponavljajte redom boje. A ukoliko imate drugačije formiran pod/parket, lepljivim trakama ograničite površine koje želite da farbate.\nKako izgleda pod sa kontrastnim prugama možemo videti na slici dole, sa transparentnim slojevima boja, na vodenoj bazi. Stil je isto, pomalo, „Shabby“ – zapravo nema osnovne boje, već je korišćen po jedan lagani, retki premaz u svakoj od boja, slobodoručno. Zidovi su u istoj svetloj boji, tako da pruge daju dubinu prostoru.\nAMIRANDALEKS.COM – Photo: Victoria Pearson\nJoš uvek smo kod osnovnih geometrijskih oblika, pa tako ovde imamo dijagonalno, krupno šahovsko polje u beloj boji, naspram prirodne boje drveta. Bela polja su farbana mat farbom, a završni sloj je prozirni lak sa sjajnim efektom. Nemojte zaboraviti da prethodno pripremite pod, uradite bar lagano šmirglanje mašinskom brusilicom, time će više doći do izražaja struktura drveta (na delu koji nije premazan farbom, već samo zaštitnim lakom).\nCOUNTRY LIVING – Photo: ERIC PIASECKI/OTTO\nIsto to, samo sa šahovskim poljem u crnoj boji, imamo na slici dole. Krupna polja, od barem 50 x 50 cm, će vizuelno povećati prostor, posebno ako idu po čitavoj površini poda.\nAMIRANDALEKS.COM – Photo: ELFVINGGARDEN\nIsto tako, možete se ograničiti na jedan deo poda, onaj na kome se nalaze centralni komadi nameštaja u prostoriji gde je pod, poput ovog trpezarijskog stola. Pa tako umesto tepiha možete imati ovako oslikanu površinu, ponovo sa dezenom šahovskog polja u kontrastnim bojama, a ako je to crno-bela, prostoriju će dodatno „podići“ ako jedan od zidova bude okrečen u neku od osnovnih boja, poput crvene ili žute. Detaljna uputstva možete naći na strani THE BRICK NESTS.\nTHE BRICK NESTS – Photo: LISA MACKIE\nPre nego što krenemo ka kompleksnijim dezenima, u više boja, svakako treba pomenuti i fantastične optičke mogućnosti koje daju podovi sa letvicama u dezenu „riblje kosti“ ili „ševron“ dezenu. Ovaj dezen vam daje neograničene mogućnosti za igru, bilo da koristite jednu, dve ili više boja. Na slici dole imamo dve kontrastne boje i prirodnu boju drveta. Na veoma zanimljiv način je napravljen prelaz od daščica u tamnoj boji ka onim u prirodnoj boji drveta, sa daščicama u sve tri boje koje kao da se susreću, prepliću, a zatim odlaze jedna od druge, svaka svojim putem :).\n1200GRAD.COM – Photo: TILE OF SPAIN/EQUIPE\nDugačke hodnike možete oplemeniti tako što ćete vrata ofarbati lepim, zasićenim tonovima, poput ove petrolej-zelene ili mornarske-plave, a zatim te tonove ponoviti u svetlijim i tamnijim nijansama, uz dodatak bele boje. Krenite sa gusto raspoređenim bojama tik do vrata, a što se više udaljavate od njih neka se boje proređuju, da bi na kraju hodnika bila tek po neka letvica u beloj boji.\nPodjednako efektno će da bude ako se budete igrali belom bojom tako što ćete nasumično farbati letvice, dakle bez naizgled posebnog reda. Time ćete više istaći prostoriju u kojoj dominira bela boja. Ukoliko u prostoriji ima crne boje, možete uz belu dodati i nijasu sive boje i ponovo nasumično farbati letvice, jednom i drugom bojom. Prostorija će izgledati dinamično.\nLIVING ETC– havwoods.co.uk.\nSada krećemo sa malo kompleksnijim, ponavljajućim geometrijskim dezenima, u više boja, a do koje mere oni mogu osvežiti čitavu prostoriju, a ne samo pod, vidi se na slikama u donjoj galeriji. Jedna sasvim obična i anemična prostorija je pretvorena u velelepan prostor, do neprepoznatljivosti. Radi se o projektu u sklopu „One Room Chalenge-a“, pa je ovde bilo dosta posla. Prvo su zidovi opervaženi dekorativnim lajsnama (čime je prostorija dobila po malo na neoklasicizmu, odnosno na salonskom izgledu), a zatim su okrečeni u otmenu nijansu pastelne, zeleno-plave boje, dok su vrata ofarbana u belu boju, uz dodatak novih komada nameštaja, takođe u beloj boji. Ipak, sve to bi i dalje izgledalo nedovoljno zanimljivo i uzbudljivo da na scenu nije stupio pod sa ponavljajućim geometrijskim motivima, oslikan u tri boje: ton nešto svetliji od onog na zidu, belu i crnu boju. Uz dodatak okruglog ogledala i lustera-ventilatora, sve zajedno se pretvorilo u magično privlačan prostor.\nPhotos and project from: THE HOUSE THAT LARS BUILT\nVeoma slično izgleda i ovaj trpezarijski pod sa krupnim geometrijskim motivima u čak pet boja. Iza ovog projekta stoji priznata dizajnerka enterijera iz Bruklina, NY, Megan Pflug, pa svakako vredi poslušati njene savete, koje je podelila sa pratiocima One Kings Lane-a. Kao i u svim prethodnim slučajevima prvo treba pripremiti pod tako što će se sa njega šmirglom/brusilicom skinuti ostaci prethodnih farbi. Zatim se pod dobro usisa, prebriše vlažnom krpom i sačeka se da se sve dobro osuši. Nakon toga se nanosi prajmer u beloj boji preko koga se iscrtava dezen. Postupak kojim je Megan išla, s obzirom da je osim osnovne bele, koristila još 4 boje, je da se prvo radi boja po boja, a ne motiv po motiv. Zbog toga ona preporučuje boje koje se brzo suše, sa mat efektom, što će vam omogućiti da se ponovo vratite u ugao iz kog ste počeli da oslikavate prvu boju i zatim sve druge boje redom. Kada se sve završi nanese se još jedan, zaštitni sloj laka, takođe sa mat efektom. Rezultat je ovaj dinamični pod koji kao da je proširio i razigrao celu prostoriju.\nDizajnerka MEGAN PFLUG za ONE KINGS LANE\nI najobičnije keramičke pločice možete dekorisati na ovaj način. Pogledajte šta mogu da naprave crna i bela boja uz uspešno kombinovanje grafičkih dezena i dekorativnih detalja. Ovo kupatilo je renovirano za sumu manju od $50, a kako je ono izvedeno pratite uputstva Mallory i Savannah-e koje uređuju CLASSY CLUTTER.\nNa sličan način možete dekorisati i prostorije u suterenima. Uz pomoć boja čak i najobičniju prostoriju, sa golim zidovima i podnim daskama, možete pretvoriti u prostor u kome svakoga možete sa ponosom dočekati. Pripremite plafon, zidove i pod tako što ćete sa njih odstraniti sve nečistoće, sanirati mrlje od vlage ako ih imate i skinuti slojeve prethodnih farbi sa drvenarije. Zatim sve okrečite (zidove) i ofarbajte (drvenariju) u belu boju. Izaberite neku od jarkih boja za ovaj krupni cik-cak dezen na podu, poput jarko-narandžaste. Na kraju unesite nameštaj, poput ovog, sa stolicama u kontrastnoj crnoj boji, okruglim stolom koji prati dominantnu belu boju i fensi, srebro-metalik lusterom sa kojim se stilski povezuju metalni ramovi na stolicama. Detaljna uputstva kako da sve ovo izvedete možete naći na strani HGTV.\nBrian Patrick Flynn za HGTV\nEvo još jednog poda inspirisanog motivima sa ćilima. Nedavno je jedna od tema ovog bloga bio naš Pirotski ćilim, pa s obzirom da se radi o izuzetno skupom proizvodu, ako naručujete novi ćilim, a još skupljem ako naručujete antikvarni, onaj pravljen od vune izumrle, autohtone sorte ovce „Pramenke“ i bojen prirodnim bojama, deo lepote pirotskih ćilima još uvek možete uneti u svoj dom upravo na ovaj način, oslikavanjem podova motivima sa pirotskih ćilima. Prostudirajte dobro sve šare i izaberite one od kojih ćete napraviti šablone za svoj, slikani ćilim. Možete izabrati jedan ponavljajući motiv kojim ćete oslikati čitavu površinu poda, a možete i doslovno rekreirati jedan od pirotskih ćilima, što je svakako komplikovanije, ali ne i nemoguće. Šta više, možete i da pokrenete svoj biznis sa proizvodnjom šablona sa motivima sa pirotskih ćilima, uz pomoć kojih se može oslikavati enterijer, eksterijer, tekstil, itd. Ako se plašite za tržište uvek ih možete ponuditi na online portalima poput Etsy-ja.\nHENNY DONOVAN MOTIFS\nČudo sa bojama možete napraviti i na poprilično oštećenom podu. Oslikani pod na slikama dole nastao je nakon uklanjanja etisona, nakon čega se ukazao pod sa svim svojim manjkavostima, zakucanim ekserima, rupama, ogrebotinama, itd. Sve te mane su odstranjene tako što je pod prvo očišćen od svih nečistoća, povađeni su ekseri i zumbe od heftalice, a rupe i ogrebotine su popravljene uz pomoć višenamenske mase za popunjavanje. Zatim je angažovan umetnik (Tynan Kerr) koji je slobodoručno oslikao pod, a čini se da je bio inspirirsan afričkim motivima. Eto kako možete mane pretvoriti u prednosti, treba samo dobro odraditi pripremu i pronaći odgovarajuće vrste farbi u željenim bojama.\nTynan Kerr za SHIP AND SHAPE\nUkoliko ste ljubitelj orijentalnih motiva onda je rešenje za vas pod sa oslikanim motivima sa marokanskih keramičkih pločica. Ovde nije nanošen prajmer već je slikano direktno na drvenom podu, prethodno pripremljenom i očišćenom. Iako izgleda komplikovano za rad zapravo to nije slučaj. Sam šablon je kopleksan, ali on ima veliki raport, tako da je sva veština u pažljivom pozicioniranju i fiksiranju šablona za pod i takođe pažljivom nanošenju boja. Kada se završi sa oslikavanjem nanese se sloj zaštitnog ulja, u ovom slučaju u boji lešnika, koje će nijansirati i istaći strukturu drveta. Kada se sve osuši dodatno se nanese i zaštitni sloj laka koji će da fiksira boju. Rezultat je ovaj intrigantan pod, koji sam za sebe priča priču.\nWeaber Lumber za CUTTING EDGE STENCILS\nIpak, najlepše sam ostavila za kraj. Postupak je zahtevan, pa bilo da imate stari ili novi pod, daske koje ga čine moraćete da skidate i nosite na postupak mramoriranja, ako nađete u Srbiji nekoga ko to radi. Druga opcija vam je da izučite tehniku i odvažite se da sami uradite tako nešto. Ne, mramoriranje nije tehnika koja je nastala u salonima za manikir i pedikir, mada se stiče takav utisak, bar sudeći prema rezultatima Gugl pretraga kada se ukuca termirn „mramoriranje“. Radi se o drevnoj, orijentalnoj tehnici, koja se originalno zove EBRU TEHNIKA SLIKANJA NA VODI. Svojevremeno je Ambasada Turske na svom štandu na sajmu turizma, predstavila ovu tehniku, koja je u Turskoj tradicija i veština koja se prenosi sa generacije na generaciju. Međutim, i u dalekoj Danskoj, u Kopenhagenu, Studio Snedker uspešno primenjuje ovu tehniku na drvenim podnim i zidnim oblogama, mada se njima može ukrašavati i nameštaj. Kakav je spoj orijentalne tehnike i nordijskog drveta možete videti na slikama dole. Ključne boje može odrediti klijent ili možete sve prepustiti Pernille Snedker Hansen, koja vodi ovaj studio, ako za tako nešto imate mogućnosti.\nSNEDKER STUDIO & CONTEMPORIST\nHome Decor, IDEJE, Inspiracija, nameštaj, TREND, Uncategorized, uređenje doma\nboje, dekoracija, ebru tehnika, farbe na uljanoj bazi, farbe na vodenoj bazi, farbe sa efektom visokog sjaja, farbe sa mat efektom, oslikavanje podova, parketi, podne obloge


Kružok: Prekobrojne, žene na filmu i iza filma – LaVie.rs\nKružok: Prekobrojne, žene na filmu i iza filma\nU okviru pratećeg programa 47. Festa koji traje u našem glavnom gradu, “Milica” magazin 27. februara sa početkom u 18 časova u Press centru Kombank dvorane (1. sprat, ulaz iz Dečanske) organizuje kružok na temu žena u domaćoj kinematografiji.\nIz Holivuda, pa i Evrope, u proteklih nekoliko godina poteklo je pitanje o ženama kao ravnopravnim autorkama, saradnicama i radnicama, zatim kao i majkama koje rade na setu, dok je najglasnija bila tema seksizma i seksualnog zlostavljanja u ovoj velikoj industriji. Žene poslednjih godina dobijaju brojne nagrade, festivali i veliki servisi za gledanje filmova se hvale količinom ženskih autora koje imaju u svom programu, potpisuju se peticije, donose deklaracije, organizuju konferencije i smišljaju slogani.\nKružok će se baviti pitanjima odakle i na koji način zapravo dolazi promena, kao i koliko se svetska dešavanja u okviru borbe za ravnopravnost žena odražavaju na našu filmsku stvarnost. Sagovornici će odgovarati na pitanja jesu li žene u filmskoj industriji dovoljno vidljive, podjednako plaćene i ravnopravne u svakom smislu.\nU razgovoru će učestvovati Mirjana Kranović, glumica, Jugoslav Pantelić, umetnički direktor Festa, Nataša Damnjanović, producentkinja, Maja Miloš, filmska rediteljka i Tara Karajica, filmska kritičarka.\nfestival, film\t0\nHaljine - omiljeni prolećni komadi u garderoberima blogerki i trendseterki


BK10 predstavlja: Komunikacija u vremenu pandemije - Advertiser Serbia\nS ovim u veziBiHbrandingBranding konferencijamarketingoglašavanjeRegionVia Mediawebinar\nDetaljna analiza tržišta i dugoročno planiranje su kvaliteti neophodni za razvoj brendova i izradu njihovih marketinških strategija. Međutim, ponekad ipak nastupi vreme u kojem su od pomenutih kvaliteta bitniji intuicija, brzina reakcije, hrabrost i odlučnost\nTakve su sve krizne situacije, jer one ruše ustaljene sisteme vrednosti, a iz njih kao pobednici izlaze samo oni koji su uspeli adekvatno da reaguju i da se prilagode. Možda je svima dosadilo ponavljanje, ali „živimo u takvom vremenu“ aludira na poruku da se tom vremenu trebamo prilagoditi.\nZbog toga je agencija Via Media, prilagođavajući se na taj način i sama novonastaloj situaciji, osetila da svojom jubilarnom, desetom Brending konferencijom treba da ponudi rešenja i odgovore na brojna pitanja izazvana pandemijom korona virusa. Dospeli su – da podsetimo na jedan od ranijih slogana Brending konferencije – u novi “branding jungle“, koji valja preživeti i iz njega izaći kao pobednik. U takvoj situaciji, koga boljeg konsultovati nego rođene pobednike i survivere, koji će nam pod ovogodišnjim sloganom „The show must go on“ pokazati kako ćemo dalje, jer se više niko ne pita da li ćemo.\nKonferencija je promenila lokaciju i format, pa se tako preselila u digitalno okruženje u trajanje od 5 uzastopnih dana u kojima će nas kroz online predavanja i radionice stručnjaci svetskog renomea voditi kroz najvažnije teme koje muče kreativnu industriju u vreme krize.\nJedan od njih, dizajner po zvanju, a budni sanjar po karakteru, Davor Bruketa je čovek čiji su oštri intelekt, duboki uvidi i neobuzdana mašta pravi kvaliteti koji nas mogu dovesti do svetla na kraju ovog tunela. On će kroz prizmu svog, četvrt veka dugog, radnog iskustva u oblasti advertisinga, na desetoj Brending konferenciji s nama iskomunicirati priču o novoj komunikaciji. Zašto su neki brendovi komunicirali sa svojim potrošačima tokom krize, a neki nisu? Kako biti među brendovima koji će iz ove situacije uspeti da izvuku korist, u smislu jačanja kroz jasno, suštinsko definisanje ili redefinisanje svoje svrhe kroz komunikaciju, ali i mnoga druga pitanja, čekaju gospodina Bruketu 18. maja na početku BK10 Online Week-a. Mi ćemo nestrpljivo čekati odgovore.\nPrvi čovek New Moment New Ideas Company, jedne od najnagrađivanijih kreativnih agencija u regiji, Žarko Sakan će nam dati svoj uvid u novonastalu krizu. “Možda smo uspešni i zato što ovaj posao ne radimo, već živimo“, rekao je u jednom razgovoru, i te reči mogu biti zvezda vodilja koja će brendovima osvetliti put u neizvesnu budućnost. Da bi nadrastao i pobedio ovu i svaku drugu krizu, brend mora biti značajan. Žarko će nam 20. maja reći kako.\nDavor Bruketa i Žarko Sakan, dva mladića sa ogromnim iskustvom u brending i advertising industriji, pravi su ljudi u pravom trenutku. Vi se zbog toga nađite na pravom mestu i ne propustite desetu Brending konferenciju, koju ste ove godine dobili na poklon, željom organizacijskog tima, a povodom obeležavanja njihovog jubileja. Svoje besplatno učešće obezbedite registracijom na linku: www.branding.ba/10/.\nParlament potvrdio: Zakon protiv govora mržnje izaziva kontroverze


Tabaković: Sezonski pad dinara - PKS-RPK Novi Sad\nGuvernerka NBS Jorgovanka Tabaković poručila je da klizanje dinara na nivo viši od 123 dinara za jedan evro nije zabrinjavajuće te da domaća valuta slabi usled sezonskih uticaja.\n– U januaru 2015. je takođe za jedan evro bilo potrebno odvojiti oko 123 dinara. Trenutno su pojačane potrebe za plaćanjem i uvozom energenata – rekla je Jorgovanka Tabaković nakon što je s dekanom Ekonomskog fakulteta Branislavom Boričićem potpisala Memorandum o poslovnoj saradnji tih dveju institucija.\nOna je navela da je od početka godine do danas dinar oslabio 1,1 odsto i da je u cilju sprečavanja prekomernog kolebanja kursa NBS intervenisala prodajom 130 miliona evra. Na konstataciju novinara da je za jedan evro u januaru prošle godine bilo potrebno oko 123 dinara, a da je potom dinar bio najjači u oktobru 2015, Jorgovanka Tabaković je kazala da zbog uticaja spoljnih okolnosti, i zato što je neizvesno kakvu monetarnu politiku će voditi velike centralne banke, ne može sada da oceni da li će dinar i ove godine u oktobru biti najjači u odnosu na evro. Guvernerka NBS je istakla da održavanje stabilnosti kursa pomoću deviznih rezervi nije trošak, i podvukla da je prošle godine neto efekat intervencija iz deviznih rezervi bio pozitivan i da su uvećane pola milijarde evra.\nOna je kazala da će dalji smer monetarne politike NBS-a odrediti okolnosti, i poručila da neće biti zbunjujućih poteza niti signala.\nGuvernerka je navela da za Srbiju značajna mera koju primenjuje ECB, a to je usmeravanje viška novca u realnu ekonomiju. Ona je podsetila na to da ECB sankcioniše višak likvidnosti onima koji drže novac na računima kroz negativnu kamatu da taj višak ne bi završio „parkiran” kod ECB, već u realnom sektoru i ekonomiji.\nBanke tek sada polako prihvataju realnosti da bi digitalne kriptovalute mogle biti budućnost novca, što je nekima jasno već…


(VIDEO) KUPATILO VEĆE NEGO NEČIJI STAN! Seka Aleksić uživa u OVAKVOM LUKSUZU! - Informer\nPevačica Seka Aleksić veoma vodi računa o svom domu, dosta u njega ulaže kako bi se ona i njena porodica u ovom prostoru osećali što prijatnije i imali sve što im je potrebno\nOna je na svojoj Instagram stranici objavila snimak iz svog kupatila. Prostorija izgleda i više nego luksuzno, veoma je prostrano i svetlo.\nNajbolji izbor koji sam mogla da odaberem za svoj dom i resim se klasicnih zavesa... Rol zavese u svim bojama, debljinama materijala i sto je veoma vazno izgledaju obicno i apsolitno su neupadljive a tako efektne u isto vreme! Odlucila sam se za ovu divnu zenu @zavesejelena jer je veoma brza u svom poslu a meni slobodnog vremena uvek fali...Hvala Jelena na saradnji 💙 Sada uzivam uz jutarnju kafu i divim se svom izboru...👏🏼\n- Najbolji izbor koji sam mogla da odaberem za svoj dom i resim se klasicnih zavesa... Rol zavese u svim bojama, debljinama materijala i sto je veoma vazno izgledaju obicno i apsolitno su neupadljive a tako efektne u isto vreme - napisala je Seka u opisu slike.\n22:42 >> 22:43 Džet set 0\nSeka Aleksić luksuz Kupatilo džet set VIP Estrada\nBn.. TV. 6 cisterni nafte i proguli karijeru pa ti racunaj... Isplatilo se hhmhm..


Danas zaseda Krizni štab, moguća 2 scenarija - mediji.net\nDanas zaseda Krizni štab, moguća 2 scenarija\n"Nikada nismo bili u težoj situaciji, gore je nego u novembru...": Direktor "KC Niš" o broju zaraženih na jugu Srbije\nZamenik direktora niškog Kliničkog centra i koordinator kovid bolnica u Nišu Radmilo Janković rekao je danas da je situacija u tom gradu alarmantna i da Niš nikada nije bio u težoj situaciji, prenosi Danas.Do skoro smo imali 50-60 obolelih dnevno, sada ih je između 200 i 300. Nikada nismo imali...\nPrema poslednjim podacima, koronavirus je potvrđen kod još 3.866 građana Srbije, a testirano je 15.769 izoraka. Od posledica zaraze preminulo je 17 osoba. Prema poslednjim podacima Ministarstva zdravlja i Instituta "Batut", na respiratorima je 173 pacijenata, dok procenat pozitivnosti, broj...\nU poslednja 24 sata u Srbiji je na koronavirus testirano 15.769 osoba, od kojih je 3.866 pozitivno dok je, nažalost preminulo 17 obolelih. Prema poslednjim podacima Ministarstva zdravlja i Instituta „Batut”, na respiratorima je 173 pacijent, za 12 više nego...


[es] - Obuka za inventor\n05.02.2005. Obuka za snajperiste\n08.05.2006. SolidWorks ili Inventor ???\n04.05.2006. SolidWorks ili Inventor??\nObuka za inventor\n[es] :: 3D modelovanje :: CAD/CAM :: Obuka za inventor\n[ Pregleda: 3954 | Odgovora: 1 ] > FB > Twit\nObuka za inventor 20.03.2005. u 22:05 - pre 187 meseci\nZeleo bih da mi neko preporuci ozbiljnu skolu racunara u Beogradu, gde bih mogao ga naucim Inventor kao i literaturu za taj program\nRe: Obuka za inventor 21.03.2005. u 12:26 - pre 187 meseci\nPored autorizovanog trening centra njeni predavaci su i beta testeri za Inventor.\nDobijas original AutoDeskov sertifikat na engleskom jeziku.\nU toku je prijava za osnovni kurs IV9\nRegistrovani: 11 ( aca_punk, bojanum, Pirate, miki069, Zlatni_bg, milan-markovic, Windows2, Shadowed, BuzzLightyear, Mladen MUNJA, djoletj )


Montaža nameštaja, kuhinje, Gornji Stupanj :: Daibau.rs\nMONTAŽA NAMEŠTAJA, KUHINJE, GORNJI STUPANJ\nTražim dobrog montažera nameštaja: Sakupili i proverili smo montažere nameštaja, koji rade u mestu Gornji Stupanj i okolini. Pošaljite potražnju i zainteresovani montažeri nameštaja će vas kontaktirati za pregled, predračun i ponude.\tPreporučen montažer nameštaja , koji može da izvede:\tsastavljanje namještaja IKEA, demontaža namještaja, sastavljanje montažne kuhinje, dostava i sastavljanje namještaja, sastavljanje opreme za trgovine, ili drugo će se sigurno naći i za vas. više


Unatoč pandemiji, AMPnet osigurao 400.000 eura za platformu za energetske “zadruge” - Ključna riječ\nJedan od domaćih startupa kojima u posljednje vrijeme zaista ide dobro svakako je AMPnet, čija blockchain platforma za vođenje energetskih zadruga i električnih opskrba polako, ali sigurno dobiva maha na svjetskom tržištu. Posljednjom rundom investicija koju predvodi KIC InnoEnergy popeli su se do gotovo 700 tisuća dolara ukupne investicije.\nAko s ovim startupom niste do sada upoznati, AMPnet zapravo koristi blockchain kako bi posredovao između krajnjih korisnika i servisa za električnu opskrbu. Kroz aplikacije se osigurava mogućnost praćenja korisnika, plaćanje računa za struju i praćenje proizvodnje. S druge strane, putem AMPneta je lako investirati u obnovljive izvore energije, kako je za Netokraciju direktor Mislav Javor pojasnio nakon prve runde od 150 tisuća dolara.\nDanas je AMPnet u fazi rasta i prikupljanja dodatnih investicija, a Mislav nam kaže kako sada imaju u potpunosti razvijen proizvod, potpisana partnerstva s Greenpeaceom, ZEF Zadugom za etično financiranje i ZSES Zadrugom Sončnih Elektrarn Slovenije te su u pregovorima s još desetak drugih energetskih zajednica za korištenje proizvoda. Mislav dodaje i kako je platforma trebala biti pokrenuta još u ožujku, ali ni oni nisu ostali imuni na pandemiju stoga su odgodili istupe u medije kako bi smanjili utjecaje COVID-19 krize na poslovanje i presložili opcije


Materials competitiveness cluster | German to Serbian | Mechanics / Mech Engineering\nMaterials competitiveness cluster\nSerbian translation: Najkonkurentnija grupa za materijale\nGerman term or phrase: Materials competitiveness cluster\n13:25 Jan 9, 2012\nTech/Engineering - Mechanics / Mech Engineering / industrija plastike, udru\nmaud materials competitiveness cluster\nnaziv udruženja je ovo?? ne nalazim rješenje\nNajkonkurentnija grupa za materijale\nNajkonkurentnija grupa za materijale ( može i udruženje, društvo, ali nije )\n5 Najkonkurentnija grupa za materijale\n4 Klaster za unapredjenje konkurentnosti u oblasti (fiz./hem.) materijala\n4 Klaster u oblastima materijala\n3 Udruženje za konkurentnost materijala\nUdruženje za konkurentnost materijala\nMožda ovo može da pomogne...\nKlaster u oblastima materijala\nFormiranje i razvoj klastera je organizovani napor da se kroz saradnju i konkurentski odnos članova ostvari veća konkurentnost preduzeća u jednom području...\nAustrija raspolaže ne samo izvanrednim uslovima za rad klastera u oblastima novih materijala, već može da prezentira tehnološke centre kao i istraživačke institute\nKlaster za unapredjenje konkurentnosti u oblasti (fiz./hem.) materijala\nKlaster za unapredjenje... jeste pomalo pleonazam ali tako zakonodavac definise i to bi bje sigurno pravi pocetak. Bilo bi dobro da ste dali i neki isecak teksta, kontekst za koji se klaster vezuje... mislim da link u prilogu objasnjava o cemu je ovde rec.\nNote added at 7 Tage (2012-01-16 22:02:30 GMT) Post-grading\npo ko zna koji put ovaj kudoz nema nikakovog smisla... idiotski izbor... Tastina praznine...\nNote added at 7 Tage (2012-01-17 08:05:22 GMT) Post-grading\nHvala na odgovoru, nije trebalo. Mi kazemo iskulirati :) Odokativna selekcija i jeste problem i razlog zasto je ovaj kudoz izlisan. Steta sto ne koristite odgovore koje Vam ljudi daju na Vasa pitanja. Nema ljutnje i najbolji pozdravi za Zadar.\nAsker: Srdjane skulirajte se i poštedite me pubertetskih ispada - ako sam pogrešio sebi sam, a ionako sam koristio neka svoja rješenja pa ovo samo zatvaram odoka...tko zatreba glosar, neka sam odabere od svega ovoga


U ponudu su uvrštene dvije nove DVC® AHD 2.0 kamere rezolucije 1080p koje obje posjeduju motorizirani objektiv 2.8 -12mm zbog kojeg nije potrebno ručno podešavanje zoom-a i focusa na samoj kameri već se sva podešavanja kamere pored snimačem ili pomoću joysticka na kabelu kamere, rade i mobilnim aplikacijama ili računalom preko Internet preglednika. Nakon podešavanja širine objektiva, kamera automatski podešava fokus.\nDCA-BV5241A – AHD 2.0 vanjska kompaktna dan/noć IR kamera, 1/2.9” Sony EXMOR CMOS, 2.8-12mm varifokal objektiv s motoriziranim zoomom, rezolucija 1080p, osjetljivost 0 Lux IR ON (0.017Lux IR OFF), 3 IR LED 3 generacije dometa do 60-70m, D-WDR, napajanje 12VDC, IP66.\nDCA-VV5242A – AHD 2.0 Antivandal IR dome kamera u metalnom kućištu, , 1/2.9” SONY EXMOR CMOS, rezolucije 1080p, varifokalni objektiv s motoriziranim zoomom 2.8-12 mm, osjetljivost 0 Lux IR ON (0.017Lux IR OFF), 3 IR Ledica dometa 30-40m, D-WDR, napajanje 12VDC, IP65.


Vesti\tNovosti i informacije Novak Djokovic fondacija pokreće p...\nby NDFAdmin, Objavljeno 15. нов 2016.\nNovak Đoković fondacija i Centar za razvoj deteta sa Univerziteta Harvard danas su najavili pokretanje programa stipendiranja mladih naučnika i inovatora, koji nosi ime po osnivaču naše fondacije. Zajednički cilj dve organizacije je da se ostvari napredak u istraživanjima vezanim za rani razvoj i obrazovanje dece. Stipendijski program će doprineti da se iznedre novi stručnjaci koji će moći da sprovedu brojna važna istraživanja, da pretvore te rezultate u praksu, i da stvore i testiraju nove strategije koje će unapređivati celu ovu naučnu oblast.


Oslobodite se stresa i izlečite glavobolju: 3 moćna trika za zdravlje i lep izgled — Trening za uspeh — Lovesensa.rs\nU toku dana odvojite sat vremena za sebe i potrudite se da preduzmete sve neophodno kako biste sijali i spolja i iznutra.\nPonekad je potrebno da briga o sebi postane rutina. Tek tada nećete razmišljati o tome kao o gubljenju dragocenog vremena, nego će negovanje psihofizičkog zdravlja i izgleda postati deo svakodnevnog funkcionisanja. Pomak će primetiti, kako vaši najbliži, tako i vi sami.\n1. Oslobodite se stresa kroz pokret\n2. Izlečite glavobolju\n3. Trikovi za negu kože


Vaterpolo: Lako s „mladostašima“ | Portal Moj Bečej - Bečejske opštine iz ugla građana!\nVaterpolo: Lako s „mladostašima“\nBečejci su i dalje lideri na prvoligaškom „severu“ | Foto: Vlastimir Jankov\nPosle nerešenog rezultata u Kikindi sa ŽAK-om (12:12) i poraza u Novom Sadu od Dunava (12:16), vaterpolisti Bečeja zabeležili su u subotu uveče prvu pobedu u drugom delu prvenstvene trke prvoligaškog „severa“.\nSavladana je pančevačka Mladost rezultatom 14:8 (1:1,4:2, 6:2, 3:3). Kako je i najbliži pratioc Dunav pobedio u derbiju kola Kikinđane u njihovoj vodi (12:10), to je nastavljena „mrtva trka“ Bečejaca i Novosađana za epitet prvaka „severa“ i bolju poziciju pred fajnal for 17. i 18. marta za konačan plasman prvoligaškog B karavana Srbije.\nNisu momci sa Tise najbolje otvorili utakmicu s „mladostašima“, što potvrđuje samo 1:1 u prvoj četvrtini. Naredne dve četvrtine donele su opipljivu prednost (11:5), pa se u završnicu ušlo opuštenije i gosti su ublažili poraz na konačnih 14:8.\nU izostanku trenera Petra Doroslovačkog, ekipu su predvodili najiskusniji igrač i predsednik kluba Goran Krstonošić i trener Boris Terzić. Evo i sastava: Bušić, N. Krstonošić 3, Luščenko 2, Naćuk 3, Dobožanov 2, Mesaroš 3(1), Kuprešak, Davidov, Afanasijev, Jović 1, G. Krstonošić, Milinović, Živkov Andričin. Nije bilo potrebe da veteran Goran Krstonošić ulazi u vodu, ali je zato junior Nikola Krstonošić prvi put postigao tri gola na seniorskoj utakmici. Isti golgeterski učinak imali su nešto stariji Viktor Mesaroš i kapiten Stefan Naćuk.\nU subotu Bečejci gostuju u Petnici i igraju sa Valisom iz Valjeva, a ligaški deo se završava 10. marta utakmicom kraj Tise protiv Spartak Prozivke. Pobede li u obe utakmice, a nema razloga da ne bude tako, Bečejci će na fajnal foru, još se ne zna gde, igrati protiv drugoplasirane ekipe prvoligakog „juga“.


Beograd: Premijera filma "Pakao Nezavisne Države Hrvatske" 26. decembra | Mondo Portal\nDokumentarni film "Pakao Nezavisne Države Hrvatske" o genocidu nad Srbima biće premijerno prikazan u Beogradu 26. decembra.\nDokumentarni film "Pakao Nezavisne Države Hrvatske", snimljen u produkciji Muzeja žrtava genocida u Beogradu, koji sadrži i do sada nepoznate činjenice o zločinu nad Srima u Hrvatskoj tokom Drugog svetskog rata, biće premijerno prikazan 26. decembra u Muzeju Jugoslovenske kinoteke.\nDirektor Muzeja žrtava genocida Veljko Đurić Mišina rekao je na konferenciji za novinare da film sadrži i do sada nepoznate činjenice i izjave i da je njime sve postavljeno na mesto.\nĐurić, koji je napisao scenario, rekao je da film traje 82 minuta, a podenjen je u dva dela - prvi koji prikazuje istorijat ustaške ideologije i odnos prema srpskom narodu i drugi o sudbini srpske dece u ustaškim logorima.\nOn je naveo da film prikazuje istorijat "ideje o falsifikatima hrvatske povijesti na osnovu srpske istorije".\n"Filmska priča počinje sa 1710. godinom i nastavlja se preko ilirizma, pravaša, Banovine Hrvatske i ustaškog pokreta, pa do onoga šta se sve činilo u NDH protiv Srba, Jevreja i Roma", istakao je Đurić.\nHrvatski akademici i biskupi: Za dom spremni!\nOn kaže da deo filma govori o tome da je Komunistička partija Jugoslavije (KPJ) u svom glasilu "Proleter" podržala ustaški ustanak u Lici 1932. godine, ocenivši ga "kao borbu protiv velikosrpske hegemonije".\nIstičući da su i hrvatski istoričari dokazali da je zločin nad Srbima bio zločin NDH, Đurić je naveo da je u filmu pokazano da je apsolutna većina hrvatskog naroda podržala tu državu.\n"(Jedan od osnivača ustaškog pokreta) Mile Budak je 30. maja 1941. godine kod Gospića, rekao da jednu trećinu Srba treba pobiti, drugu proterati, a ostatak prekrstiti. Mi smo pokazali slikom, dokumentom i filmom da je to tokom četiri godine uradio hrvatski narod kroz svoju NDH, u kojoj je ustaški pokret imao posebno mesto", rekao je Đurić.\nFilm će biti ponuđen za emitovanje Radioteleviziji Srbije, a Đurić očekuje da će ga Radiotelevizija Republike Srpske prikazati u januaru.\nFilm će biti prikazan u Muzeju Jugoslovenske kinoteke 26. decembra u 12 sati.\n12.02.2019. | 12:36 > 12:39 2 1\n30.01.2019. | 14:40 > 14:47 32\nMinistar Nebojša Stefanović najavio je danas da će u Beogradu, u okviru akcije "Siguran grad", usmerene ka većoj...\n11.08.2017. | 11:44 7\nSarajevo, koji je pre samo pola godine slovio za "mirovni projekat koji je mnogo više od auto-puta", danas je,...\n18.04.2017. | 21:19 > 21:25 15\nAdvokat Zdravko Begović, pravni zastupnik bivšeg visokog crnogorskog funkcionera Svetozara Marovića, rekao je...\nPlakati "Obraza" u centru Beograda\n13.02.2017. | 15:22 2\nAktivisti desničarskog pokreta "Obraz" postavili su u centru Beograda plakate sa prikazom Kosova i Metohije i...\nVoz "Kosovo je Srbija" na liniji Beograd-Vršac\n01.02.2017. | 08:28 photo 16\nTematski ukrašeni voz sa motivima srpske kulturne baštine sa Kosova i Metohije od sutra će, umesto najavljene...\nBeograd: Povređeni trudnica, dete i još troje\n28.01.2017. | 19:13 > 19:18 2\nPet osoba, među kojima su trudnica i osmogodišnja devojčica, povređeno je u sudaru dva automobila na ulazu u...\nBeograd: Pronađen leš muškarca\n22.11.2016. | 18:19 > 18:22 2\nTelo nepoznatog muškarca pronađeno je u 16.30 kod restorana "Mali raj" na Pančevačkom putu.\nPlaneta dobija ime po Kusturici?!\n01.11.2016. | 11:51 4\nEvo koliko srpskog reditelja cene u Rusiji...\nDirektan sudar na Ibarskoj, jedan mrtav!\n26.08.2016. | 11:44 > 11:47 3\nJedan muškarac poginuo je u direktnom sudaru automobila i kamiona na Ibarskoj magistrali, na skretanju za beogradsko...\nBeograd pun stranaca, a najviše ih ima iz...\n24.07.2016. | 12:39 photo 125\n... ne, ne iz Slovenije, ako je to prvo što ste pomislili.


03.07.2015. 16:35h Ažurirano: 03.07.2015. 16:35h\nŠtrajkači odbor zaposlenih u Centru za kulturu kritikovao je što je sa žiro računa te ustanove prebačeno 2.000 eura Sportskom savezu za odlazak sportista na MOSI igre.\nOni su, kako tvrde, nekoliko puta do sada od direktora Centra Branislava Jeknića i predsjednice Opštine Željke Vuksanović, znajući da na računi ima novca i da račun te ustanove nije blokiran, tražili akontacije od po 100 eura. Rečeno im je, kako navode, da je isplata akontacija nezakonita.\n"Ovo je još jedan način ponižavanja radnika i pokazivanja samovolje ove vlasti. Takođe i "dolivanja ulja na vatru". Duguju nam 17 plata, zadnju smo primili u decembru prošle godine. Upozorili smo da su neke od porodica štrajkača gladne i tražili bar po 100 eura akontacije. Nemamo ništa protiv odlaska sportista na MOSI igre i, da samo primili platate, i mi bismo pomogli. Ovako, smtramo neprimjerenim izdvajanje novca sa našeg računa u te svrhe", rekli su u štrajkačkom odboru.\nNovac je na račun Centra prebačen krajem prošle godine, a obezbijeđen od ušteda u ministarstvima za informaciono društvo i telekomunikaciju i unutrašnjih poslova. Iz štrajkačkog odbora kažu da je, prema nekim informacijama, na računo ustanove bilo oko 40.000 eura, od čeka je 13.700 isplaćeno za po jednu zaradu zaposlenima.\n"Bilo je novca i za drugu platu. Međutim, kako su nam objasnili te pare je trebalo da posluže za hitne slučajeve, to jest gorivo u slučaju požara ili neke druge nepogode, kao i za održavanje saobraćajnica. Imali smo razumijevanja, ali zaista je previše i drsko taj novac koristiti za MOSI igre, a kod činjenice da smo u krajnje teškoj situaciji. Predsjednica kaže da uvodi Opštinu u legalne tokove, a da li je legalno novac sa računa Centra za kulturu koristiti za održavanje puteva", ističu iz štrajkačkog odbora.\nKako tvrde štrajkači, u međuvremenu je novac sa računa Centra trošen za potrebe Opštine, pa je sada, prem informacijama koje imaju, nakon uplate Sportskom savezu preostalo svega 6. 000 eura. U skladu sa zakonom o slobodnom pristupu informacijama, najavljuju, tražiće podatke o trošenju novca, kao i o preostalom iznosu.\nKažu da su ponovo poslali zahtjev za akontaciju i da čekaju odgovor Jeknića. U štrajkačkom odboru kažu da su očekivali da se direktor suprostavi zahtjevu Vuksanović i odbije da prebaci novac, kao i da ima više sluha za situaciju u kojoj se nalaze.\n"Pitamo se da li imamo direktora ili je ova ustanova bez direktora. On jedini ima deponovan potpis za korištenje računa i on je odgovoran. Rekao nam je "ako mi narede da novac prebacim, ja to moram učiniti"", kažu štrajkači.\nJeknić je potvrdio za "Vijesti" da je "Sportskom savezu transferisan dio sredstava u iznosu od 2.000 eura za odlazak na MOSI igre".\nKako je kazao, "žalosno je da se Kolašin našao u situaciji, blokiranog računa, višemilionskih dugova i štrajka radnika kojima je ugrožena egzistencija. Direktor Centra podsjeća da se radnicima duguje ukupno 250.000 eura za 17 ličnih dohodaka .\n"Uz puno razumijevanje radnika zbog teške situacije u kojoj se nalaze, jer i ja sa njima dijelim istu sudbinu, smatram da sport i kultura Kolašina, koji su decenijima bili ponos ovoga grada ni u kom slučaju ne smiju biti taoci teške situacije u kojoj se nalazi Opština, a koja je osnivač i finansijer kolašinskog sporta i kulture. Apelujem na sve koji mogu da pomognu da se prevaziđe teška situacija u kojoj je se čitava jedna lokalna zajednica nalazi", kazao je direktor Centra za kulturu.\n12.06. 07:15 h\t522\t51686\n12.06. 15:01 h\t40085\n12.06. 07:30 h\t304\t38516\n12.06. 14:18 h\t35766\t5\n12.06. 15:10 h\t39\t34778


NE MOŽE SE RIJEKA\nKROZ DUDUK NATJERATI\n„Kada je konačno došlo do toga da se bira između hljeba i jezika, mi se opredjeljujemo za jezik. Zbog toga ćemo biti izbrisani sa platnih spiskova crnogorskog Ministarstva prosvjete, ali, možda, upisani u nekakve mnogo važnije i trajnije imenike“.\nOvo su završne rečenice mog obraćanja građanima, na tribini Treći čas srpskog jezika, održanoj 2. septembra 2004. godine u Nikšiću, na kojoj smo, nas devet profesora srpskog jezika iz četiri nikšićke srednje škole (kasnije nam se priključilo još 17 kolega drugih struka i jedan profesor srpskog jezika iz Herceg Novog), objavili da se, u znak protesta zbog preimenovanja srpskog jezika u maternji – srpski, crnogorski, bošnjački, hrvatski) u crnogorskom školstvu, povlačimo iz nastave sve dok se ta odluka ne promijeni.\nSve režimske televizijske i radio stanice, svi njegovi štampani mediji, poturači priča po čaršijama i kafanama, među njima i nemali broj naših bivših kolega, sve se to sjutradan diglo da nas ocrni i prikaže plaćenicima opozicionih stranaka i mitropolita Amfilohija (Rista Radovića – kako su ga oni tada, u svojoj razularenosti, oslovljavali).\nNikšić je grad sa velikim brojem srednjoškolaca – ima ih blizu 4000, osnovaca je bar dvaput više. Dvije najbrojnije škole nalaze se na suprotnim krajevima grada, pa negdje između jedan popodne, kada se završava prva, i dva, kada počinje druga smjena u tim školama, sva se ta mladež nađe u centru varoši. Nabujala mladost hoće da se pokaže, posebno za lijepih dana, početkom septembra, dok je još nepotištena školskim brigama i nepogurena pod teretom knjiga, kojih je iz godine u godinu, kako rastu plate u izdavačkim zavodima, sve više i sve su obimnije.\nUpravo u to vrijeme, sa poljoprivrednog dobra „Kapino polje“ uzlijeće avion koji služi za zaprašivanje usjeva pesticidima i deratizaciju smetlišta i, kružeći nad gradom, septembra 2004, u službi Ministarstva prosvjete, zaprašuje nikšićke đake protiv njihovih profesora, bakarićcidima o tzv. crnogorskom jeziku ovjerenim, ništa manje nego imenom Iva Andrića!\nIstovremeno, u policijskoj stanici profesore saslušavaju, po prijavi ministra prosvjete, zbog navodne zavjere protiv države i podrivanja ustavnog poretka.\nUz to ministar poručuje kako će pomoću nove reformisane škole za deset godina stvoriti novog čovjeka u Crnoj Gori, a njegov pomoćnik da nikome ne pada na pamet da mijenja ime srpskog jezika, nego da su u pitanju samo neka demokratska rješenja usklađena sa preporukama Evropske zajednice. Doduše, ne zaboravlja (ne smeta mu) da pripomene kako je on nekada govorio srpskohrvatskim, pa srpskim, pa sad crnogorskim i da tu nema ništa čudno.\n(Tih dana se u Crnoj Gori zaista desilo logopedsko čudo: svi službenici Ministarstva prosvjete i Zavoda za školstvo, svi direktori škola i njihovi pomoćnici, svi poslanici vladajućih stranaka, svi urednici režimskih televizija i novina, progovorili su tada prvi put svojim maternjim crnogorskim jezikom!)\nBiće upamćena i izjava direktora nikšićke Gimnazije, u jednoj tv. emisiji, da ne zna kojim jezikom govore njegovi sinovi koji studiraju u Beogradu.\nU nekoj anketi, na pitanje čega se najviše plašite, prije petnaest godina, na prvom mjestu se našao odgovor: bolesti i smrti najdraže osobe. Međutim, prije nekoliko godina, na isto pitanje, odgovor je bio: gubitka posla! Jedne večeri, u vrijeme kada se požar protesta ozbiljno proširio provincijom Prevalitanom, u Dnevniku državne televizije, pojavio se Pontifex Montenegrinus: „Nemilosrno primijeniti zakon!“ – rekao je i – okrenuo palac nadolje. Nakon toga – samo nas je 27 bilo spremno da kroči „na šticu“. Nuđeno nam je, doduše, i da odustanemo.\nKao u priči, koju nam je, kada sam bio u četvrtom ili petom razredu osnovne škole, nastavnica srpskog jezika tražila da naučimo napamet. (Nijesam siguran da se i u sadašnjim crnogorskim čitankama nalazi ta priča, još manje – i da je današnji đaci uče napamet.) Ona, u nešto skraćenoj verziji, glasi:\nVezir će s prozora: „Đulja, evo ti barjak carski da mi nosiš pred vojskom na Drekaloviće!“ I spusti barjak s prozora niza zid. Đulja će veziru: „Čestiti pašo, ne dopušta mi čast da dižem tvoj barjak na moju braću!“ Vezir spušti konopac pokraj barjaka govoreći: „Uzmi, Đulja, barjak pred vojskom, ali konopac na grlo!“ Đulja: „Pomozi Bože, hoću konopac na grlo, a ne barjak na Kuče!“ Penje se na šticu, koja je za vješala načinjena. Viseći, barjak okrenu iza sebe, a konopac na grlo namače. Vezir: „Još jednom, Đulja, velju: uzmi barjak carski, da ti ne miču šticu ispod nogu!“ Đulja: „Sam ću ja, pašo, maći šticu, da se ne muče tvoji Turci. Oko toga Đulja izgovori ovo: „Ostavljam na amanet moga svakoga Drekalovića, a ja umirem za njih veselo“. Reče mu izdajnik Punan Dedin, Oraovac, podrugljivo: „Na čiju kuću vrana prdi, Ćulja?“ Ćulja odgovori: „Danas na moju, a sjutra će na tvoju Punane!“ Pa tresnu nogama u šticu, te je prevrnu. I – više se za nas nijesu zanimali. Prepustili su sudovima da nas dokrajče.\nJoš uvijek traje to macarenje. Prvih dana zastao bi na ulici (kući su nam samo izuzetni dolazili) da se pozdravi s nama poneko od naših bivših kolega (neki – kad bi nas ugledali, brže-bolje bi se pognute glave stuštili u najbližu prodavnicu ili jednostavno – prešli na drugu stranu ulice), i onako, začuđeni, kao pred ludima, svi su nam postavljali ista pitanja:\n„Šta ste učinili? Kako ste se mogli odreći posla?“\n„A, zamislite čega su se sve odrekli Sv. Sava i Sv. Simeon?“ – odgovarao sam im, a oni bi tek onda razrogačili oči.\nDrugi su išli čak dotle da su nas optuživali kako smo napravili uslugu režimu, jer smo škole prepustili tzv. „dukljanima“ (sami sebe, izgleda, nijesu računali ni u šta), a ja sam im odgovarao:\n„Recite isto knezu Lazaru i Milošu Obiliću. Oni su utekli na nebo, a narod prepustili Agarjanima“.\nTako sam se branio, u muci, od bivših kolega, koji su shvatili da je Ismena glavni junak Sofoklove tragedije, a ne Antigona.\nMi, danas, često u međusobnim razgovorima (ponekad i javno), kažemo da smo pušteni niz vodu, da nijesmo imali podršku i da smo, napokon, ostali sami, što je uglavnom tačno. Međutim, imali smo podršku.\nPodržali su nas: Odsjek za srpski jezik i književnost Filozofskog fakulteta u Nikšiću (danas, već ne bi, jer su se stvari tamo drastično promijenile), Odbor za standardizaciju srpskog jezika, Matica Srpska, SANU, grupa rukovodilaca katedri Filološkog fakulteta u Beogradu, Univerzitet iz Kosovske Mitrovice, Kulturno-prosvetna zajednica Srbije, koja nam je dodijelila i izuzetnu Vukovu nagradu, Društvo pedagoga Srbije, takođe nam dodijelilo Vukovu plaketu, vladika Joanikije, mitropolit Amfilohije, vladika Jovan, Udruženje književnika Republike Srpske, učesnici Dučićevih večeri poezije, učesnnici Ćorovićevih susreta iz Bileće, „Dveri Srbske“ iz Beograda, niz nevladinih organizacija iz Crne Gore, Srbije, Republike Srpske, Kulturno-prosvetno društvo „Sv. Sava“ iz Kanade, veliki broj naših najznamenitijih književnika, naučnika i stvaralaca, posebno skoro svi poznati lingvisti sa naših prostora, kao i drugi pojedinci, i ta podrška i dan danas traje u vidu njihove saradnje u našem časopisu Slovo. [On i opstaje zahvaljujući toj saradnji, kao i pomoći čestitih pojedinaca, među njima i nekih kolega (žao mi je što ne mogu navesti imena onih koji to iz opravdanih razloga ne žele, ali Bog zna), koji nam kupuju i plasiraju časopis, organizuju njegove promocije, po crnogorskim gradovima, Beogradu, itd. Moramo posebno istaći pomoć koju nam je oko štampanja, u posljednje vrijeme, pružilo Srpsko narodno vijeće Crne Gore, kao i, ranije, vladika budimljansko-nikšićki Joanikije i vladika dioklijski Jovan. Takođe, moram naglasiti pomoć koju nam u vidu praćenja našeg rada pružaju Radio Svetigora, Dan, Sveviđe, Večernje Novosti, Politika, pa, u početku, i RTV Beograd. Isto tako, moram naglasiti da, iako se radi o jedinom glasilu na ovom prostoru čiji je smisao postojanja čuvanje imena srpskog jezika u Crnoj Gori, a u njemu sarađuju najpoznatija stvaralačka imena sa cijelog srpskog govornog područja, iza našeg časopisa, dosad izašlo 14 brojeva, nije materijalno stala nijedna ustanova srpska, ni koliko da se plati štampanje!]\nDoduše, o našem problemu se, bar da je meni poznato, nikada nijesu izjasnili: Udruženje književnika Crne Gore (osim Podružnice za Podgoricu i Danilovgrad), Udruženje književnika Srbije, Crnogorska akademija nauka, kao ni Vukova zadužbina – njena centrala u Beogradu i odjeljenje u Crnoj Gori.\nPored brojnih pisama raznim domaćim i inostranim institucija, obraćanja i saopštenja, naš Aktiv se (da bismo imali kakav-takav pravni legitimitet koji bi nam omoguđio istupe u javnosti, 23. avgusta smo formirali i registrovali NVO Aktiv profesora srpskog jezika, i ja sam izabran za predsjednika) tih prvih mjeseci bavio organizovanjem književnih večeri i tribina na kojima su, osim književnika, učestvovali znameniti lingvisti: Miloš Kovačević, Predrag Piper, Branislav Brborić, Mihailo Šćepanović, Jelica Stojanović, Draga Bojović, Miodrag Jovanović, Dragana Kerkez, zatim profesori sa Filozofskog fakulteta iz Nikšića: Miloš Vukićević, Radojka Vukčević, Lidija Tomić, Goran Radonjić, Drago Perović, Boris Brajović itd. Izuzetno predavanje o jeziku održao je i Mitropolit Amfilohije.\nIpak, najznačajnija manifestacija koju smo organizovali, 3. i 4. decembra 2004, bio je Sabor pod nazivom Odbrana imena srpskog jezika a na kome je učestvovalo preko 150 intelektualaca, od čega 50 univerzitetskih nastavnika. Između ostalih, lingvisti: Dragoljub Petrović, Mato Pižurica, Radoje Simić, Mihailo Šćepanović, Jelica Stojanović, Draga Bojović, univerzitetski profesori, matematičari: Momo Ušćumlić i Pavle Miličić, sa Univerziteta Crne Gore: Radojka Vukčević, Bogoljub Šijaković, Vladimir Pešić, Vladimir Jovićević, u ime Matice Srpske prof. Jovan Delić, u ime Udruženja književnika Republike Srpske Zoran Kostić, u ime Opštine Vrbas pjesnik Miroslav Aleksić, zatim mitropolit Amfilohije, vladika Joanikije i vladika Jovan, pa književnici: Žarko Komanin, Milutin Mićović, Blagoje Baković, Dragiša Madžgalj, Momir Vojvodić, Ranko Jovović itd., predugo bi, ipak, bilo da sve nabrojim, neka mi nepomenuti oproste.\nSvi su oni, razumije se, došli u Nikšić o svom trošku i konaku. Bogat ručak za sve učesnike, u znak podrške i pomoći, pripremilo je sestrinstvo manastira Sv. Luka u Župi Nikšićkoj. To je bio i naš najuspješniji prodor u javnost. Osim beogradskih medija i TV Republike Srpske, koja je pripremila jednočasovnu emisiju, skup su, kako-tako, morali propratiti i crnogorski mediji. Usvojena je i deklaracija, a sva izlaganja su štampana u drugom broju našeg biltena Raspeće jezika srpskoga.\nMnogi kažu, ime službenog jezika je i ranije mijenjano, počevši od Vidovdanskog ustava 1921. (srpsko-hrvatsko-slovenački) do 1954. srpskohrvatski, hrvatskosrpski itd. Tačno, i to je prethodilo ovome danas, ali to su bila politička, takođe nenaučna, rješenja motivisana istorijskom zabludom o zajedništvu i propala su. A propala rješenja su, valjda, dokazi kako ne treba, a ne kako treba raditi.\nMeđutim, ovo što se danas radi u Crnoj Gori je nešto posebno. Prije svega, nije motivisano težnjom ka zajedništvu nego naprotiv – podjelama, najtežim i najbolnijim – unutar porodice. (Nema porodice danas ovdje, koja nije podijeljena i nacionalno, i vjerski, i jezički.) U pitanju je, u stvari, šovinistički kulturno-državni projekat o stvaranju novog identiteta Crne Gore, zasnovanom na istorijskom, kulturnom i duhovnom falsifikatu, već ugrađen u novi školski sistem i novi ustav koji je ovih dana usvojen, i koji je, potiranjem srpskog, i afirmacijom tzv. crnogorskog, bošnjačkog i hrvatskog jezika u Crnoj Gori, ovjerio sve zločine učinjene nad srpskim narodom tokom 20. vijeka na balkanskom prostoru.\nNajava ministra prosvjete, 2004. da će kroz novu reformisanu školu za deset godina stvoriti novog čovjeka u Crnoj Gori, a koju je kasnije pokušao zakamuflirati (to se tada još skrivalo), uveliko se ostvaruje!\nMajstori, falsifikatori, rade neumorno, pod strogim nadzorom glavnog projektanta, koji sigurno ne stanuje u Crnoj Gori. To najbolje pokazuju novi nastavni programi za tzv. maternji jezik, književnost i istoriju i njima odgovarajući udžbenici. Njihova naučna neutemeljenost i nestručnost, a posebno tendencija obesmišljavanja najviših duhovnih, estetskih i moralnih vrijednosti, uvođenjem u nastavu beznačajnih književnih djela provincijskog i lokal-šovinističkog karaktera, afirmacijom isfrustriranih književnih improvizatora, nametanjem pseudokulture i pseudoduhovnosti, nezapamćen je atak na nauku, na školu i obrazovni sistem, koji prijeti njihovoj potpunoj degradaciji i urušavanju. Recimo, već je napisan udžbenik iz jezika za gimnazije u kome stoji da je Miroslavljevo jevanđelje pisano tzv. zetskom redakcijom staroslovenskog jezika!\nVeć dvije godine se piše i Istorija crnogorske književnosti u čije temelje se, po skorašnjoj izjavi njenog autora profesora Slobodana Kalezića, ugrađuje glavni falsifikat Ljetopis popa Dukljaljnina, ali i Miroslavljevo jevanđelje! (O falsifikatima u udžbenicima istorije profesor Aleksandar Stamatović je napisao knjigu, izdavač Srpsko narodno vijeće, Podgorica, 2007.)\nTo je ono što smo mi prepoznali u preimenovanju nastavnog predmeta Srpski jezik i književnost 2004, i čemu nijesmo htjeli da služimo!\nMoja rečenica o biranju između hljeba i jezika, s početka ovoga teksta, na to se odnosila. Prosto rečeno: mi smo, odbijanjem da izvodimo nastavu tzv. maternjeg jezika, odbili da lažući tuđu – svojoj djeci hljeb zarađujemo, izdajući i svoju profesiju, i svoj narod i sami sebe!\nSvaka druga interpretacija (ili traženje drugih motiva) našeg postupka, ma od koga dolazila, netačna je.\nDanas, nakon tri godine, tumaram besposlen nikšićkim ulicama, i svodim račun: naša radna mjesta zaposjeli su naši bivši učenici – dokaz koliko smo mi bili loši profesori, a ime srpskog jezika, briše se ne samo iz školskih dnevnika nego i iz ustava crnogorskog. Ankete raznih Vladinih propagatora pokazuju u osnovi tačan podatak – sve se više građana Crne Gore opredjeljuje za tzv. crnogorski jezik. Srpski curi – kao pijesak u pješčaniku...\nJa i moja supruga smo zaboravili kako se drži čas, i kako izgleda primati platu, podmirivati račune, ići u trgovinu, kupiti cipele.., biti priključen na državni aparat za disanje..., planirati nešto makar za sjutradan...\nNaša mala Anđela, koja je, čim je prohodala, krenula u protestne šetnje i na mitinge, uskoro puni pet godina, ali ne ide u zabavište. Nema ni potrebe, a to se i plaća.\nDogodine će u školu, reformisanu – da uči crnogorski jezik, i da je Sv. Sava (naša Krsna slava), pred čijom ikonom već sama, u prvi sumrak, pali kandilo, bio okupator i zlotvor nad njenim montenegro precima.\nTroje starije djece, sve češće negoduju, i sve nas manje razumiju... Međutim, ja ne vjerujem da su ustavne formulacije (kako mnogi misle u Crnoj Gori), osuda na nestajanje. Doći će vrijeme kad će se ime srpskog jezika, sa političkog pazarišta i stranačkih tezgi, vratiti u prostor kulture – nauke i stvaralaštva. I kada će on, sa svojim desetovjekovnim kulturnim nasljeđem i neiscrpnim stvaralačkim potencijalom sa desetomilionskog govornog područja, neminovno, svu tu provincijsku i malograđansku, lokal-šovinističku i pomodarsku, subkulturalnu mutljavinu, otplaviti.\nJer – ne može se rijeka kroz duduk natjerati, ma kakvo mu ime davali. A to što se jezik Vukov i Njegošev tamo, zasad, neće zvati svojim imenom, to ne znači da se time i svaka priča o njemu završava. Nije se on zvao svojim imenom ni u Austrougarskoj carevini, pa to nije spriječilo Srbe (a oni su se tamo smjeli zvati samo nametnutim pesudonimom – Iliri), da na njemu stvaraju i pišu, pokreću novine i štampaju svoje najznačajnije knjige, i da od austrijske prestonice naprave centar srpske kulture i književnosti, i to kada nijesu imali nijednu svoju slobodnu državu!\nUstavna evidencija nije jedina potvrda postojanja nekog naroda, nego su to njegove kulturne institucije i njegovo stvaralaštvo, kao izraz njegove unutrašnje snage, duhovnog optimizma i spremnosti na postojanje.\nNaš časopis Slovo, koji se u početku zvao Raspeće jezika srpskoga, začetak je jedne takve institucije.\nProfesor Ćiraković kaže da su mu iz srpsko-crnogorskog udruženja ukazali da je crnogorski ministar inostranih poslova Milan Roćen prilikom posete Skadru, kada mu je pokazana slika učitelja i 20 đaka srpske škole „Obilić” iz 1925.godine rekao: „Ne, to nije naše.” Ministar je tom prilikom obećao pomoć ovom udruženju, ali samo pod uslovom da uče crnogorski jezik.\nŽelja profesora Svetozara Ćirakovića iz Nikšića da ponovo uđe u učiniocu i predaje srpski jezik nedavno se ostvarila. Profesor Ćiraković nije imao priliku da predaje jezik za koji je kvalifikovan, kako kaže, u svojoj Crnoj Gori, već u susjednoj Albaniji, što mu pričinjava posebno zadovoljstvo. Nakon što je 27 godina predavao srpski jezik i književnost u nikšićkoj Gimnaziji “Stojan Cerović”, septembra 2004. godine Ćiraković i njegovih 25 kolega dobili su otkaze, jer su se usprotivili odluci Savjeta za opšte obrazovanje o preimenovanju nastavnog predmeta srpski jezik i književnost u maternji. Četiri godine od prestanka radnog odnosa i bezuspješne borbe s ovdašnjim pravosudnim organima, profesor Ćiraković nastaviće da znanje prenosi u susjednoj državi, gdje je naš narod u manjini. U albanskom gradu Skadru Udruženje srpsko-crnogorske manjine “Rozafa Morača” ostvarilo je inicijativu da se u tom gradu osnuje škola u kojoj bi se izučavao srpski jezik. Profesor Ćiraković kaže da je udruženje, čiji je predsjednik ugledni advokat iz Skadra Pavle Brajović- Jakoja za tu svoju ideju dobilo podršku albanske vlade.\n-U Skadru, koji je jedan od najvećih gradova Albanije, i njegovoj okolini ima oko dvadeset hiljada Srba i Crnogoraca. Naš narod tamo poodavno vodi bitku da sačuva svoj identitet, a to najbolje može učiniti ponajprije njegovanjem i čuvanjem jezika svojih predaka- srpskog jezika. Vlada Albanije, za razliku od crnogorske, svjesna je kojim putem treba da ide u Evropu, prevashodno poštovanjem prava manjinskih naroda koji tamo žive. Udruženje je sklopilo ugovor s albanskim resornim ministarstvom po kojem imaju punu slobodu da čuvaju svoj identitet na način što će izučavati srpski jezik. Kad je škola počela s radom, dolazila nam je u posjetu jedna od najgledanijih albanskih TV kuća, snimila dio časa, uzeli su izjave od učenika i njihovih roditelja. U mojoj Crnoj Gori i ta vijest je dočekana na nož, kaže profesor Ćiraković.\nU Albaniji je do početka dvadesetog vijeka postojala srpska škola “Obilić”, i to upravo u Skadru. Međutim, tadašnji vladar Zogu ukida srpski jezik 1935. godine. Udruženje srpsko- crnogorske manjine formirano je 1992. godine, a početkom ove napokon je ostvarilo višedecenijski san- da svojoj djeci i potomstvu omoguće izučavanje srpskog jezika.\n-Nije mi bilo lako kad sam u mojoj Crnoj Gori nakon skoro tri decenije provedene u učionici dobio rešenje da taj posao više ne mogu raditi. Svakog jutra, nakon toga, budio sam se s pitanjem kada će ponovo doći dan da nastavim svoju časnu misiju i, eto, desilo se i srećan sam zbog toga, uvjeren da će se to vrijeme ponovo vratiti i u našoj zemlji. Zamislite da se u jednoj državi nakon više od 70 godina ponovo vraća tradicija i kultura jednoj manjinskog naroda, a moja Crna Gora, odnosno ova nesrećna vlast, ukida u svojoj državi nešto što je tu bilo ukorijenjeno više od osam vjekova. Gdje je tu pravda, i kako misle u Evropu?! Divan je osjećaj kad vidite da u drugoj državi tri naroda, tri vjere, žive i rade kao da su jedno, što je slučaj u Skadru. Poštuju jedni druge i svi znaju svoje korijene. Pitam se hoće li Bog podariti Crnoj Gori makar to blagostanje, ali s obzirom na to kakva je vlast teško da će se u skorije vrijeme nešto po tom pitanju promijeniti?! Teško da će prestati ovo srbožderstvo, ali sam uvjeren da će se jednog dana oni što to podstrekavaju stidjeti svojih postupaka. Ne mogu da lažem sebe, da potirem svoje pretke i na kraju diplomu koju sam pošteno stekao na sarajevskom fakultetu, pa da na srpskom jeziku predajem crnogorski, hrvatski i bošnjački. Kakav bih ja to predavač bio?! Zato smo, ja i moje kolege, digli glas i pokušali da spriječimo prevaru koju su kasnije i objelodanili, ogorčen je Ćiraković.\nNastava u školi srpskog jezika u Skadru, kaže, odvija se u jednoj od prostorija objekta udruženja, imaju sva nastavna pomagala, a školu podržava i Mitroplija crnogorsko- primorska. Zasad je on jedini profesor i ima dva odjeljenja sa oko trideset učenika. Nije mu teško, kaže, da putuje u jednom pravcu po više od 100 kilometara kad zna da će se tamo sresti s onima koji jedva čekaju da čuju srpsku riječ od pravog učitelja srpskog jezika.\n-Prema sadašnjim planovima, škola srpskog jezika trajaće šest mjeseci. Jedno odjeljenje čine djeca od drugog pa do sedmog razreda osnovne škole, a u drugom odjeljenju su srednjoškolci i studenti. Udruženje ima u planu da taj projekat proširi, da se organizuje i nastava na srpskom jeziku iz drugih predmeta i vjerujem da će to i ostvariti. Takođe, broj učenika će se u narednom periodu povećavati, jer postoji veliko interesovanje naših starijih ljudi koji tamo žive decenijama da nauče svoj jezik kako treba. To dovoljno govori o poštovanju korijena, čega više nema, barem zasad u Crnoj Gori. Sva kulturna i prosvećena Evropa smijala se i iščuđavala potezima crnogorskih vlasti vezanim za potiranje tradicije i svega što je srpsko. Mislim da takvu glupost svijet nije zapamtio, zaključuje profesor Svetozar Ćiraković.\nProglasili su nas državnim neprijateljima\nKada je 2004. godine u Nikšiću počeo protest profesora i nastavnika srpskog jezika i njihovih kolega drugih struka zbog preimenovanja nastavnog predmeta, direktori nikšićkih škola gledali su štrajkače sa podozrenjem. Po naredbi tadašnjeg ministra prosvjete, Slobodana Backovića, svima im je bio zabranjen ulazak u prostorije matičnih škola.\n-Niko o njih ne može da voli Crnu Goru više od mene i to je ljubav bez interesa, za razliku od onih koji nas proglašavaju neprijateljima, a vole svoju zemlju samo zato što su u njoj na neljudski i neustavan način stekli bogastvo. Ja sam ovdje rođen, odrastao, stvorio familiju, kao i moji preci, pa zašto bih mrzio Crnu Goru?! Kad smo ja i moje kolege počeli bojkot nastave, jer smo branili Ustav Crne Gore, odmah su nas proglasili državnim neprijateljima, bili smo nepoželjni u školama, čak i u školskim dvorištima. To je demokratija novopečenih Crnogoraca, ističe Ćiraković.\nSporovi se sele u Strazbur\nOd 26 profesora koji su tada dobili otkaze, u sudskim postupcima samo je jedna presuda bila u korist profesora koji je vraćen na posao. Ćiraković podsjeća da su sudske instance u Crnoj Gori ostalima potvrdile otkaze.\n-Nikšićki Osnovni sud je donio šest presuda u našu korist, od kojih je samo jedna potvrđena na višim pravnim instancama. Pošto smo nas pet u ovoj državi iscrpili sve, kako kažu, pravne mogućnosti, naši sporovi sa školama i Ministarstvom prosvjete biće nastavljeni pred Međunarodnim sudom pravde u Strazburu, rekao je Ćiraković


Brazil /Okončana drama u gradskom autobusu: Otmičar držao 37 putnika za taoce / Radio Sarajevo\nBrazil / Okončana drama u gradskom autobusu: Otmičar držao 37 putnika za taoce\n20. 08. 2019. u 15:45:00 Anadolija\nUbijen je naoružani otmičar, koji je u autobusu javnog prevoza u brazilskom Rio de Janeiru držao najmanje 37 talaca i prijetio da će zapaliti vozilo. Iz Ureda guvernera Rio de Janeira potvrđeno je da ga je upucala policija.\nFederalna saobraćajna policija Brazila ranije danas saopćila je kako su u toku pregovori s otmičarom koji taoce drži u autobusu na prometnom mostu koji spaja centar Rio de Janeira s kvartom Sao Goncalo.\nTalačka kriza trajala je od ranih jutarnjih sati, a otmičar je tokom dana na slobodu pustio šestoro ljudi. Oslobođeni taoci tvrde da je otmičar posuo benzin unutar autobusa i da je prijetio da će ga zapaliti.\nU saopćenju policije ranije je navedeno da se otmičar predstavljao kao policajac, ali da njegov identitet još nije potvrđen.\nPolicijski zvaničnici su za lokalne medije kazali da otmičar nije iznio precizne zahtjeve, već da se radi o čovjeku s psihološkim poremećajima. Sao Goncalo je predgrađe Rio de Janeiroa koje je poznato po visokoj stopi kriminala i nasilja.\nBRAZIL: A hostage-taker was reportedly killed by police in Rio de Janeiro; the man held up to 37 people hostage at a bus #Brazil #RioDeJaneiro pic.twitter.com/7u6uszSv4b\nTagovi: Brazil autobus otmica Rio de Janeiro\nSAD / Video: Auto pregazio mališana, majka optužena jer nije bila uz njega\n! / U Njemačkoj 30 ljudi zaraženo virusom COVID-19, ne zna se ima li Bosanaca među njima\nFlorida / Zaposlenik uhapšen zbog bizarnog incidenta u bolnici


marko zivkovic pojacanje fk partizan transferi zimski prelazni rok | Sport | Fudbal\nPARTIZAN DOVEO PRVO POJAČANJE ZA ZIMU: Pre 8 godina ga predstavio Tumba, sad ga vratio Stanoje! 14 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n07.01.2021. / 13:08\nAutor Milutin Vujičić 07.01.2021. / 13:08\nPoznato ime ponovo u Humskoj.\nPartizan u petak (8. januar) počinje pripreme za nastavak sezone, a na prvoj "prozivci" Aleksandra Stanojevića pojaviće se i jedno pojačanje!\nKlub je potvrdio da se u crno-bele redove vraća Marko Živković (26).\nU pitanju je povratnik u Humsku, nekadašnji đak Partizana koga je u zimu 2013. godine predstavio tadašnji sportski direktor Ljubiša Tumbaković, dok se sada osam godina kasnije desni bek vraća i pokušaće da se nametne kod Aleksandra Stanojevića čija želja je bio.\nŽivković će biti alternativa Aleksandru Miljkoviću na mestu desnog beka, a stiže šest meseci pre isteka ugovora u Voždovcu, dok za sada nije poznato pod kojim uslovima je došao u crno-bele.\nPonikao je u Teleoptiku i u Partizanu je dobio šansu u sezoni 12/13 kod Vuka Rašovića, potom u narednoj postajao sve standardniji, da bi nakon njegovog odlaska pao u drugi plan.\nPripreme crno-belih počinju u petak od 11 časova.\nLALATOVIĆ DAO IGRAČIMA VOŠE JOŠ DAN "FORE": Pomeren početak priprema u Veterniku\nfk partizan aleksandar stanojević pripreme pripreme partizan transferi prelazni rok\n07.01.2021. / 17:46\nOve godine ce jedini trofej koji ce Partizan osvojit - flasa piva koju ce Stojkovic dobiti od Mesija.\nVoša for ever\n07.01.2021. / 16:48\n"Dok za sada nije poznato pod kojim uslovima je došao u partizan"... navijac sam Voše al to samo u tom klubu ima bez obzira u kom sportu, toliko hvala\n07.01.2021. / 14:41\nKakva su ovo pojacanja? Bolje da nam beka igra Lutovac. Decko je borben, brz, sjajan dribler i tehnicar, a mislim da moze da odgovori i defanzivnim zadacima. Partizanu u domacem prvenstvu trebaju ofanzivni bekovi.


The Skully Helmet AR-1 - Princip | Princip\nNaslovna » The Skully Helmet AR-1\nPametna kaciga za 21. vek\nU opštoj poplavi prototipova „pametnih” ručnih satova, naočara, američka firma The Skully nam donosi proizvod visoke tehnologije koji ne samo da je estetski privlačan i funkcionalan, već se brine i za našu bezbednost. Svi koji su imali priliku da voze motocikl znaju koliko je mrtav ugao opasan, pogotovo kada ostali učesnici u saobraćaju sve što je manje od „juga” smatraju preprekom. Reč je o kacigi koja sa zadnje strane ima ugrađenu kameru sa uglom od 180º, i providni ekran sa prednje. Na taj način vozač je uvek svestan vozila iza i oko sebe bez potrebe da skida pogled sa autoputa. Osim što daje pregled okoline, The Skully Helmet može da prikazuje i uputstva za vožnju preko GPS navigacije. Takođe, povezivanjem sa mobilnim telefonom, omogućava izdavanje glasovnih komandi za slanje poruka, primanje poziva, slušanje muzike kao i izmene rute na navigatoru.\nIako se pažnja najviše posvećuje kameri i elektronskim dodacima, sama kaciga je od kvalitetnih materijala (trikompozitni fiberglas) i ispunjava kriterijume za DOT i ECE sertifikaciju. Proizvođač je takođe najavio i softverskie alate (SDK) koje će zainteresovanim pojedincima i firmama omogućiti da ovu „pametnu” kacigu integrišu sa svojim aplikacijama.\nThe Skully Helmet AR-1 je još uvek u fazi testiranja i prodajna cena još nije poznata, kao ni datum početka serijske proizvodnje. Međutim, aktivno se traže motociklisti zainteresovani za njeno testiranje. Ako mislite da imate dovoljno sreće da vas izaberu, prijavite se preko formulara na adresi:\nDodao Stefan Martinović dana 26/03/2014.


“Gospođica Julija” u prosincu u Kazalištu 21 – Dom KKV Sisak\nProsinac ćemo dramski začiniti djelom najpoznatijeg švedskog autora, književnika, slikara i fotografa za kojeg kažu da je jedan od tvoraca modernoga kazališta, Augustom Strindbergom i njegovom Gospođicom Julijom. Predstava “Gospođica Julija” održat će se u petak, 4.12.2020. godine u 20 sati u Kazalištu 21. Ulaznice po cijeni od 30 kuna u prodaji su na www.ulaznice.hr ili na blagajni Doma kulture KKV Sisak radnim danom od 9 do 15 sati. Ulaznice se isto tako mogu rezervirati na broj telefona blagajne 044/527-478 i preuzeti sat vremena prije predstave na blagajni Kazališta 21.


Obala Slonovača testira reprezentaciju BiH: Na poštedi Bičakčić i Lulić | Tacno.net\nObala Slonovača testira reprezentaciju BiH: Na poštedi Bičakčić i Lulić\nAutor 👤tačno.net 30.5.2014. u 08:15\nSvaki igrač PSG-a dobit će ogromnu svotu novca ukoliko eliminušu Chelsea\nSafet Sušić u Kaunasu: Vjerujem da ćemo brzo riješiti meč sa Litvanijom\nReal Madrid čeka paklena atmosfera na Vicente Calderonu\nAmir Hadžiahmetović među 30 najskupljih pojačanja ove zime\nSvjetsko rukometno prvenstvo u Švedskoj: Kauboji u lovu na Galske pijetlove\nFudbalska A reprezentacija Bosne i Hercegovine u noći s petka na subotu (2.30 sati po našem vremenu) odigrat će prvu kontrolnu utakmicu na američkoj turneji.\nIzabranici selektora Safeta Sušića u st. Louisu na stadionu Edward Jones Dome odmjeriće snage protiv Obale Slonovače, što će prvi međusobni susret sa ovim afričkim timom, a ujedno odlična prilika da se stručni štab našeg tima uvjeri u trenutnu formu zmajeva.\nBh. reprezentativci odradili su dva treninga u St. Louisu, iako je prvobitno planirano da četiri puta izađu na teren. No, zbog problema na letu Frankfurt – Chicago, koji je trajao tri sata duže nego što je planirano, Sušić je odlučio da odmori svoje izabranike.\n“Na prvom treningu po dolasku u Sjedinjene Američke Države trenirali smo lakšim intenzitetom, jer su umorni od puta i ne želimo da rizikujemo sa eventualnim povredama”, kazao je Sušić.\nUtakmice sa Obalom Slonovače i Meksika (3. juna u Chicagu) trebala je poslužiti selektoru Sušiću za uigravanje ekipe koju će na historijskom nastupu na Svjetskom prvenstvu suprotstaviti Argentini. No, po svemu sudeći od toga neće biti ništa, jer će stručni štab biti primoran da u susretu sa Arfikancima poštedi dvojicu prvotimaca.\n“Ermin Bičakčić je jedini igrač koji je na pripreme došao sa ozbiljnijom povredom i nećemo rizikovati sa njegovim povratkom na teren u ovim prijateljskim utakmica. Možda će zaigrati tek protiv Santosa u posljednjoj provjeri pred naš debitantski nastup na Mundijalu”, kazao je Sušić.\nOsim Bičakčića susret protiv Obale Slonovače vjerovatno će propustiti i Senad Lulić. Prvotimac Lazia u kontrolnoj utakmici protiv mlade reprezentacije u Gradačcu osjetio je bolove u zadnjoj loži, te je pauzirao sedam dana. U stručnom štabu su odlučili da ne forsiraju njegov povratak na teren, prije svega što Lulić ima zagarantovano mjesto u startnoj postavi.\nUprkos činjenici da su gotovo 24 sata proveli u zraku, prilikom transporta od Sarajeva do St. Louisa, naši reprezentativci nisu pokazivali znakove umora.\n“Put je ostavio traga na nas, ali imamo dovoljno vremena da se oporavimo do utakmice”, kazao je Haris Medunjanin, dodavši:\n“Utakmice sa Obalom Slonovače i Meksikom moramo odraditi najbolje što znamo, jer su nam to posljednje provjere pred SP. Očekivanja su velika i vjerujem da ćemo biti na najvišem nivou”.\nTest za Nigeriju\nNaš veznjak smatra da Obala Slonovače može biti dobar test pred Mundijal, posebno za meč sa Nigerijom, s obzirom na to da ove dvije reprezentacije igraju sličan fudbal.\n“Obala Slonovače je fizički dosta spremna ekipa, a ima i dosta tehnički potkovanih igrača. Svi nastupaju u top klubovima u Evropi i stoga će za nas ovo biti dobar test”, naglasio je Medunjanin.\nVjerovatni sastav BiH: Begović, Mujdža, Spahić, Kolašinac, Salihović, Bešić, Medunjanin, Pjanić, Misimović, Ibišević, Džeko.\nKolašinac nema tremu\nReprezentacija BiH u Brazilu će biti jedini debitant, a Sead Kolašinac smatra da to neće biti pritisak na njega i saigrače. Raduje se i jedva čeka nastupu u Brazilu.\n“Nemam tremu. Fudbal je igra u kojoj se pokazuje koliko ko zna sa loptom. Nastup na Mundijalu doživljavam kao jedan veliki turnir gdje će svi da se trude da budu što bolji”, kazao je Kolašinac, dodavši kako brazuka, lopta sa kojom će se igrati SP njemu nije nepoznanica:\n“Već sam u klubu imao prilike da treniram sa tom loptom i meni je dobra i meni zaista odgovara”.\nTagovi: BH reprezentacija


Brus ONLINE - Opština Blace prezentovala svoju turističku, kulturnu i privrednu ponudu na Etno sajmu u Beogradu\nBlace 30.11.2021. Opština Blace bila je jedan od učesnika na Etno sajmu u Beogradu koji je održan u periodu od 25. do 28. novembra 2021. i tom prilikom prezentovala svoju turističku, kulturnu i privrednu ponudu.\nNa štandu opštine Blace bili su zastupljeni proizvodi firmi, preduzetnika i poljoprivrednih gazdinstava sa teritorije ove opštine sa posebnim akcenatom na proizvode od šljive po čemu je blački kraj poznat.\nA da uskoro neće biti samo šljiva zaštitni proizvod opštine Blace pokazuje i specijalno priznanje Etno sajma koje je uručeno Marini Nedović iz Blaca za proizvod cepkana paprika.\nBlačani su u petak 26. novembra održali i prezentaciju turističke, kulturne i privredne ponude svoje opštine. U programu su učestvovali folklorni ansabal "Drainac", Natalija Pavličević, Mina Veljović, kao i učenici srednje škole koji su pripremili hranu koju su posetioci degustirali sa uživanjem. Ovom prilikom prisutnima se obratio predsednik opštine Blace, Ivan Burgić, koji je uputio poziv svima da posete Blace uvek kada su u prilici a posebno tokom manifestacije Dani šljive koja se održava u drugoj polovini avgusta meseca.\nTKM izvor i foto:blace.org.rs\nSki bus na Kopaoniku besplatno za skijaše i bordere uz ski pass\nŽičara Pančić na Kopaoniku van funkcije narednih nekoliko dana


Igra The Elder Scrolls V: Skyrim za Nintendo Switch - Igre\nPočetna Proizvodi Gaming Igre Igra The Elder Scrolls V: Skyrim za Nintendo Switch\nPobjednik 200+ Game of the Year nagrade, Skrym konačno stiže na tvoju Nintendo Switch konzolu. Ova zanimljiva i avanturistička igra daje ti mogućnost da budeš bilo tko i dan praviš što god želiš samo uz svoj Nintendo Switch!\nZmajevi, dugo izgubljeni u prolazima Elder Scrollsa, vratili su se i Skyrimova budućnost ovisi o njima. Kao Dragonborn, prorokovani junak rođen sa snagom The Voicea, ti si jedini koji može ustati protiv njih.\nUživaj u drugom životu, u nekom drugom svijetu - od borbe s drevnim zmajevima, istraživanjem planina, izgradnjom doma ili svladavanjem stotina oružja, čarolija i sposobnosti. Po prvi put idi u bitku Legenda o Zelda stilu: bori se s majstorskim mačem, čuvaj se s Hylian Shieldom, dok nosi Champion`s Tunic.


III internacionalni festival GRAD – Srednja tehnička škola grafičkih tehnologija, dizajna i multimedije\nIII internacionalni festival GRAD\nPo preporuci Ministarstva za obrazovanje, nauku i mlade Kantona Sarajevo, učenici IV4 razreda Srednje tehničke škole grafičkih tehnologija, dizajna i multimedije Ilidža posjetili su III Internacionalni festival – Grad. Festival je posvećen obilježavanju 80. Godišnjice Asocijacije umjetnika i intelektualaca ovog imena, kao i antifašističke umjetničke zajednice Collegium artisticum, 50. Godišnjice KSC Skenderija i 25. Godišnjice postavljanja skulpture, KENTAUROMAHAHIA internacionalne umjetnice Alme Suljević, vanredne profesorice ALU UNSA.\nPredsjednik IPC-a pozvao je umjetnike , dijasporu i turiste na ljetnu avanturu u Sarajevu pod motom Festivala GRAD – FREEDOM OF EXPRESSION. Na izložbi koju smo posjetili izdvojeni su bili segmenti slikarstva, vajarstva, dizajna, muzike, poezije, plesa, videa i foto-arta, koje smo fotografisali, posmatrali i razgovarali o njima. Također su nam bili zanimljivi zidovi ukrašeni panoima koji podsjećaju na osnivača Asocijacije.


Najuspešnijima u 2016. uručene nagrade OKS - Soskanal\n» Najuspešnijima u 2016. uručene nagrade OKS\nObjavio Branislav Popović 30/12/2016 - 0:47\nNajuspešnijima u 2016. uručene nagrade OKS\nNa svečanosti povodom Dana Olimpijskog komiteta Srbije, u Domu narodne Skupštine, najuspešnijim sportistima, timovima i treneru u olimpijskoj 2016-oj godini, uručeni su Trofeji Olimpijskog komiteta.\nU svom obraćanju zvanicama Predsednik OKS Vlade Divac istakao je da su sportisti Srbije ostvarili brojne uspehe na velikim međunarodnim takmičenjima, ali da je 2016-u svakako obeležilo 8 medalja koje su olimpijci Srbije osvojili na Igrama XXXI Olimpijade u Rio de Žaneiru: „Olimpijci Srbije vratili su se sa 2 zlatne, 4 srebrne i 2 bronzane medalje. Jedinstvom, hrabrošću, borbenošću i naravno veštinom napravili su podvig i izborili visoko 32. mesto u ukupnom plasmanu država. Najveći trijumf naših olimpijaca ogleda se u tome što su u borbi za olimpijska odličja bili jedan tim, koji je dao sve od sebe za jedan zajednički cilj, da Srbiji donese medalju više! Verujem da ne govorim samo u svoje ime, već i u ime cele Srbije kada kažem: Ponosni smo na Tim koji nas je predstavljao u Riju! Bili ste sjajni, borili ste se i dali najbolje za svoju zemlju.“ On se zahvalio svim partnerima i saradnicima na ostvarenim rezultatima i istakao da najveće hvala duguje sportistima: „Bez vaših rezultata i medalja osećaj ne bi bio isti. Olimpijski komitet se proteklih godina trudio da bude Vaš servis, da vam obezbedi sve uslove za trening i pripreme koje vi i zaslužujete, a vi ste nam to vratili na najbolji način – osvojenim medaljama!\nTitulu najuspešnije sportistkinje Srbije za 2016. godinu ponela je tekvondoka Tijana Bogdanović, koja je prošle godine bila najuspešniji mladi sportista u izboru OKS. Sa Olimpijskih igara u Riju Tijana se vratila sa srebrnom medaljom. „Zaista sam imala neverovatnu godinu. Moram da kažem da najveća zasluga za to što ja u ovom trenutku držim ovaj Trofej ide mom treneru Draganu Joviću. Hvala mu za sve što sam proživela poslednjih godina,“ rekla je Tijana Bogdanović. Najuspešnijoj mladoj sportistkinji Trofej je uručio ministar omladine i sporta Vanja Udovičić.\nZa najuspešnijeg sportistu proglašen je Filip Filipović, koji je osvojio zlatnu medalju sa vaterpolo reprezentacijom Srbije i sa 19 postignutih golova bio najkorisniji igrač olimpijskog vaterpolo turnira. U olimpijskom ciklusu Tokio 2020 Filip će biti kapiten reprezentacije: „Daleko je Tokio, a gledajući prethodnog kapitena i sve postignuto sigurno je da zadatak niće biti lak, ali imajući u vidu kakave saigrače imam u bazenu biće mi zadovoljstvo“, rekao je Filipović. Trofej OKS primio je iz ruku predsednika OKS Vlada Divca.\nNajuspešniji muški tim su olimpijski šamioni iz Rija vaterpolo reprezentacija Srbije. Pošto su osvojili svetsko, evropsko zlato i Svetsku ligu stigli su i do drugo čekanog olimpijskog zlata. Ovi momci ostvarili su ono što su generacije pre njih sanjale jer je poslednju zlatnu medalju osvojio tim iz Seula 1988. Vaterpolisti Srbije su dvanaesti put proglašenihi za najuspešniji muški tim u izboru OKS. „Sigurno je da je medalja iz Rija svima nama najdraža. Generacijama unazad smo jako priželjkivali tu zlatu olimpijsku medalju i u Riju smo konačno dosanjali taj san,“ rekao je kapiten Živko Gocić. Trofej je kapitenu vaterpolo reprezentacije Živku Gociću uručila Mirjana Jovašević, direktorka korporativnih komunikacija MAXI supermaarketa, generalnog sponzora OKS.\nNajuspešniji ženski tim po sedmi put su olimpijske vicešampionke odbojkašaka reprezentacija Srbije. Ove devojke ušle su u istoriju i osvojile prvu olimpijsku medalju za odbojku u ženskoj konkurenciji. Odbojkašici Bianki Buši, Trofej OKS uručio je predsednik Izvršnog odbora Vojvođanske banke, zvanične banke OKS Marinos Vatis. Zahvaljujem se u ime svih devojaka. Htela bih da kažem da mi je čast što sam deo ove ekipe. Nismo se nadale da stvarno možemo do medalje, ali smo ipak u podsvesti verovale i jako želele. Ostaje mala žal za zlatom, ali srebro je veliki uspeh,“ rekla je Bianka Buša.\nOve godine Olimpijski komitet Srbije dodelio je i specijalno priznanje, Trofej za najuspšenijeg sportistu u individualnim sportovima koji je otišao u ruke Davora Štefaneka. Ovaj momak je svom sportu doneo olimpijsku medalju nakon 32 godine, a olimpijsko zlato nakon dugih 40 godina. Davor je na Olimpijskim igrama u Riju osvojio prvu medalju za Tim Srbije i to zlatnu. „Moj utisak je bio da je ostalim sportistima laknulo kad je došla prva medalja. Drago mi je ako je moja medalja probila led i ako sam na neki način doprineo da posle toga osvojimo još sedam medalja,“ rekao je olimpijski šampion Davor Štefanek. Trofej mu je uručio potpredsednik OKS Ivan Todorov.davor-stefanek-i-ivan-todorov\nKao i prošle godine u izboru Olimpijskog komiteta Srbije, najuspešniji trener je selektor Varepolo reprezenatcije Srbije Dejan Savić, koji je sa svojom ekipom osvojio devet medalja od čega devet zlatnih. „Ni kada je bilo teško u Riju nisam gubio veru u ovu ekipu. Hvala vam puno svima,“ rekao je selektor vaterpolo reprezentacije. Trofej najuspešnijem treneru uručio je generalni sekretar OKS Đorđe Višacki.\nI Trofej za najuspešnijeg mladog sportistu ove godine odlazi u ruke vaterpoliste. Nikola Jakšić koji je sa vaterpolo reprezentacijom osvojio sve što se moglo osvojiti u protekloj godini primio je Trofej iz ruku potpredsednika OKS Žarka Paspalja. „Mnogo sam srećan što sam deo ove ekipe i nadam se da ću i u budućnosti sa ovim momcima osvajati trofeje,“ rekao je Nikola Jakšić.


Makedonski Pop Idol Ivan Radenov na jezičkom školovanju u Londonu ostvario svoj san | Moja jezička mreža\nMakedonski Pop Idol Ivan Radenov na jezičkom školovanju u Londonu ostvario svoj san\nIvan Radenov, rodom iz Gevgelije, gradića na jugu Makedonije, bio je pobednik Pop Idola, čuvenog svetskog takmičenja za mlade muzičke talente, koje se ove godine po prvi put održalo u Makedoniji. Jezička mreža Verbalisti, kao jedan od glavnih pokrovitelja takmičenja, nagradila je Ivana dvonedeljnim jezičkim programom u koledžu Kings u Londonu.\nKings Education svrstava se među najstarije škole jezika u Engleskoj sa 55-godišnjom tradicijom i centrima u Londonu, Oksfordu i Bornmutu. 2009. godine ta prestižna škola otvorila je i moderne jezičke centre u Americi, prvo u Los Anđelesu, a potom i u Bostonu i Njujorku.\nNaš partner postarao se da Ivanov boravak u Londonu bude zaista nezaboravan, pa je tako „Prvi makedonski Idol“ svirao u školskom bendu The Band of Kings, gledao predstave na čuvenom Vest Endu, i čak na kraju upoznao Glena Hjuza, člana svoje omiljene grupe Dip Parpl.\nA kako je Ivan doživeo svoje jezičko putovanje sa Verbalistima i Kings koledžom, pogledajte u foto galeriji i video prilozima u nastavku.\nTekst na makedonskom: Првиот Македонски Поп Идол Иван Раденов – јазичното искуство во Кингс колеџ\nJezička mreža Verbalisti zastupa ekskluzivno u regionu jugoistočne Evrope koledž Kings i vrši upis tokom cele godine na sledeće programe (kliknite na link/naslov u nastavku da biste pristupili internet stranici željenog programa):\nMy OXFORD, jezičko putovanje\nMy LOS ANGELES, jezičko putovanje\nImate pitanje u vezi sa školovanjem u Kings koledžu? Želite da upišete neki od jezičkih programa te škole? Kontaktirajte nas ili pošaljite svoj komentar/pitanje popunjavanjem formulara u nastavku:\nПретходни чланакПретходно Marina Dabić, kako nam je bilo u letnjoj školi francuskog jezika u Nici – Call me maybe!\nСледећи чланакСледеће Koliko vesele mogu da budu škole jezika – mnogoooo…sa Nadinom i Hanom na jezičkom putovanju My OXFORD


Pristigle stotine zahteva za mađarski pasoš\nSnimak glavne stranice Konzulata Mađarske u Subotici\nSamo za tri dana u Srbiji je predato nekoliko stotina zahteva za dobijanje mađarskog državljanstva, a procenjuje se da će ga tražiti svaki treći vojvođanski Mađar, odnosno oko 80 hiljada građana Srbije.\nZa njih ova odluka Budimpešte ima pre svega emotivnu dimenziju, ali i pragmatičnu. Mađarska je od Nove godine omogućila Mađarima koji žive van matice dobijanje državljanstva.\nU mađarskom konzulatu u Subotici zahtev za dobijanje državljanstva prva je predala porodica Kozma iz Čantavira.\n“Mislim da je to dobro i pametno urađeno”, kaže nam Čaba Kozma, “jer mađarska okuplja sve Mađare. Treba da prođe izvesno vreme pa da im bude nešto lakše ili šta ja znam da dobiju neku pomoć”.\nPodnosilac zahteva: Verujem da je to više emotivni gest. Veći praktični značaj nema osim možda za slobodno putovanje po Evropskoj uniji.\nZa Ištvana Kiša iz Subotice dvojno državljanstvo ima emotivnu dimenziju.\n“Verujem da je to više emotivni gest. Veći praktični značaj nema osim možda za slobodno putovanje po Evropskoj uniji”, misli Kiš.\nZa dobijanje mađarskog državljanstva više nije potrebno isključivo prebivalište u ovoj zemlji već da podnosilac zahteva ima mađarsko poreklo, odnosno među precima mađarskog državljanina i da zna mađarski jezik. Interesovanje je već veliko, kaže nam konzul u ambasadi Mađarske u Beogradu Ana Slanjinka (Anna Szlanyinka).\n“Očekujemo puno zahteva, naravno u Vojvodini ima puno Mađara tako da najviše zahteva stiže u naš konzulat u Subotici, ali i kod nas u konzulatu u Beogradu ima već više stotina zahteva. Svakog dana nam dolaze čitave porodice”, kaže Slanjinkova.\nPrve zakletve za prihvatanje mađarskog državljanstva mogle bi da budu polagane krajem marta, a potpis na dokument stavlja lično predsednik Mađarske.\n“Podnosioci zahteva će dobiti dokument o državljanstvu. To može potrajati tri meseca, možda i pet-šest, zavisi da li su ispunili sve uslove. Ako je sve u redu za tri-četiri meseca mogu da daju svečanu zakletvu odnosno izjavu o državljanstvu. Tim procesom oni postaju mađarski državljani”, objašnjava nam Slanjinkova.\nSimbolički i pragmatički značaj\nU susednim državama živi oko tri miliona Mađara, a u Budimpešti očekuju da će jedna trećina zatražiti i državljanstvo matične zemlje. Prema podacima Ministarstva inostranih poslova Mađarske, najveće interesovanje za dobijanje državljanstva do sada su pokazali pripadnici mađarske manjine u Rumuniji i Srbiji, odnosno u pokrajinama Transilvanija i Vojvodina.\nPremijeri Srbije i Mađarske, Mirko Cvetković i Viktor Orban, prilikom nedavnog susreta u Beogradu, 26. novembar 2010.\nAlpar Lošonc, vojvođanski filozof i direktor nevladine organizacije Centar za multikulturalnost na naše pitanje da li će tražiti mađarsko državljanstvo kaže da hoće.\n“Hoću naravno bezrezervno. Mogu da kažem da sam pretrpeo mnoge gubitke zbog toga što ranije nisam imao mađarsko državljanstvo”, kaže Lošonc. Za njega dvojno držvljanstvo ima simbolički i pragmatički značaj.\n“Simbolički aspekt je u tome da Mađari na neki način ovako osnažuju mogućnosti integracije koje su naravno i te kako oslabljene posle Prvog svetskog rata. Što se tiče pragmatičkog momenta činjenica je da državljanstvo omogućava lakše i fleksibilnije obavljanje određenih poslova naročito vezanih za ekonomiju. Sve dok nemate državljanstvo imate određene hendikepe u svakoj zemlji”, kaže Lošonc.\nA na to kako će ova odluka uticati na odnose Srbije i Mađarske, profesor Lošonc kaže da postoje mnogobrojni razlozi koji govore da se ti odnosi neće pogoršati i podseća da je Beograd bio blagonaklon prema ovoj mogućnosti čak i kada mađarske vlasti pre nekoliko godina nisu pokazivale skolonost ka ovakvom rešenju.\n“Mislim, s obzirom na ovu činjenicu, da je čak i Srbija zainteresovana da u ovom regionu postoji jedan raširen sistem dvojnih ili čak višestrukih državljanstava, da neće doći do pogoršanja odnosa. Ukoliko je ovaj režim dobro podešen mislim da je jedan od načina rešavanja nekih gorućih etničkih pitanja koja naravno postoje još od Prvog svetskog rata”, zaključuje Lošonc.\nZa razliku od sunarodnika u regionu Mađari iz Slovačke su u fazi iščekivanja, jer je u toj zemlji i dalje na snazi zakon koji onemogućava građanima sa dvojnim državljanstvom rad u pojedinim osetljivim državnim službama.


Pismenost i obrazovanje u Kneževini Srbiji\nPored borbe za oslobođenje od Osmanlija tokom Prvog srpskog ustanka Srbi su gradili i sopstvenu državu i stvarali novu vlast. Veliku pomoć dobili su od učenih Srba iz Habzburške monarhije, naročito od profesora prava Božidara Grujovića i mitropolita (osnivača Gimnazije i Bogoslovije u Sremskim Karlovcima) Stefana Stratimirovića. Zajedničkim snagama Srbi su počeli da grade svoje organe vlasti.\nJedan deo ovog velikog poduhvata odnosio se i na obrazovanje, jer su Srbiji bili potrebni školovani ljudi koji će od ustaničke stvoriti modernu evropsku državu. U vreme Prvog srpskog ustanka otvoreno je oko 50 osnovnih škola čiji su učitelji bili uglavnom školovani Srbi iz susedne Habzburške monarhije. Svakako najznačajniji događaj bio je osnivanje Velike škole u Beogradu 1808. godine. Prvi profesori ove škole bili su Dositej Obradović, Ivan Jugović i Sima Milutinović Sarajlija. Oni koji su je pohađali učili su račun, nemački jezik, istoriju, geografiju, ali i državno, međunarodno i krivično pravo. Znanjem koje su sticali tri godine spremali su se za posao državnih službenika. U Beogradu je 1810. godine osnovana i Bogoslovija koja je pripremala đake za sveštenički poziv. Godine 1811. Srbija je dobila modernu vladu (u vidu reformisanog Praviteljstvujuščeg sovjeta) u kojoj se nalazilo pet popečiteljstava (ministarstava). Popečitelj zadužen za prosvetu bio je Dositej Obradović. Još jedna učena ličnost ove epohe bio je Vuk Stefanović Karadžić (1787-1864). On je sakupljao dela usmene književnosti (pesme, bajke, basne) a potom ih objavljivao, stekavši simpatije brojnih evropskih pisaca romantičara koji su postali oduševljeni bogatstvom i raznovrsnošću srpske narodne književnosti. Vuk se zalagao da narodni jezik postane srpski književni jezik. Sa propašću Prvog srpskog ustanka 1813. godine napredak je za kratko vreme bio zaustavljen.\nZahvaljujući diplomatskoj aktivnosti Miloša Obrenovića 1830. godine Srbija je hatišerifom dobila dugo očekivanu autonomiju u okviru Osmanskog carstva, kojom je između ostalog bilo dozvoljeno i osnivanje škola. U predstojećem periodu otvoren je veliki broj osnovnih škola ali i nekoliko srednjih, dve gimnazije (u Beogradu i Kragujevcu) i tri polugimnazije (u Šapcu, Čačku i Zaječaru). Školovanje u polugimnazijama trajalo je dve godine a u gimnazijama četiri. Po nalogu kneza Miloša 1838. godine u Kragujevcu je osnovan Licej (prva viša škola u Srbiji) zbog potreba srpskog društva za obrazovanim ljudima koji će voditi državu. Prvi rektor je bio Atanasije Nikolić a pored njega prve godine je predavao i kragujevački profesor Petar Radovanović. Prve godine postojao je samo opšti smer a učili su se filozofija, opšta istorija, čista matematika, statistika, nemački jezik i crtanje.Ova institucija je 1844. godine prebačena u Beograd i smeštena u Konak kneginje Ljubice. Licej je 1863. godine prerastao u Veliku školu (a 1905. godine u Beogradski univerzitet). Pored toga knez Miloš Obrenović je 1837. godine u Požarevcu osnovao i najstariju Vojnu akademiju, pod nazivom Knjaževsko-serbska Vojna akademija.\nVeliki i značajni rezultati u oblasti prosvete i kulture postignuti su u vreme vladavine Ustavobranitelja (1842-1858) kada je država polagala naročito veliku pažnju obrazovanju. Tokom ovog perioda u Srbiji je otvoreno više od 200 novih škola, najviše osnovnih ali i srednjih. Najboljim đacima država je stipendirala studije u inostranstvu, od kojih se jednim delom formirala srpska građanska klasa. Uglavnom su svi postajali državni službenici-činovnici koji su uživali veliki ugled u društvu. U činovnička zanimanja ubrajali su se pisari, učitelji, sudije, ministri, policajci, načelnici. Ustavobranitelji su doneli i prvi školski zakon koji je znatno unapredio organizaciju i rad škola, a pored škola osnivane su i druge kulturne i prosvetne ustanove. Književnik Jovan Sterija Popović i profesor Anastasije Nikolić su 1841. godine osnovali Društvo srpske slovesnosti koje je okupljalo srpske intelektualce koji su se bavili srpskom istorijom, kulturom i jezikom. Ova institucija preteča je današnje Srpske akademija nauka i umetnosti. Godine 1847. u vreme ustavobraniteljskog režima otpočela je i jezička reforma Vuka Karadžića, koji je uprkos protivljenju crkve i brojnih intelektualaca (naročito Jovana Hadžića) i dalje smatrao da narodni jezik postane književni. Njegovom reformom utemeljen je standardni srpski jezik.\nU skladu sa ondašnjim mentalitetom školu je na selu i dalje pohađao mali broj dece i to uglavnom muške. Većina roditelja smatrala je za korisnije da se deca bave seoskim poslovima nego da idu u školu. Gradska deca su imala više mogućnosti za školovanje ali je ukupan broj đaka i dalje bio mali. Posle četvorogodišnjeg osnovnog školovanja veći broj dečaka odlazio je na učenje zanata, dok je manji broj nastavljao školovanje u srednjoj školi i dalje. Temelj modernog visokog obrazovanja jeste Velika škola u Beogradu osnovana kao naslednik Liceja 1863. godine. Imala je tri odeljenja: Filozofski, Tehnički i Pravni fakultet. Ipak ubrzo je došlo do otvaranja novih odseka i menjanja programa što je dodatno unapredilo nivo obrazovanja. Velika škola bila je pod upravom ministra prosvete, a njome je rukovodio rektor kojeg su postavljali vladar i Akademijski savet. Godine 1857. otpočela je izgradnja Kapetan-Mišinog zdanja. Namena jedne od najpoznatijih građevina u Beogradu bila je da postane dvor pošto se ćerka kapetan Miše Anastasijevića udala za unuka Karađorđa Petrovića. Od ovoga se odustalo pa je Anastasijević zgradu poklonio svom narodu. U nju je bila smeštena Velika škola, Ministarstvo prosvete i Narodna biblioteka. Danas, u ovoj zgradi se nalazi deo Filozofskog fakulteta i Rektorat Univerziteta u Beogradu.


Borci za zdravu okolinu u Srbiji državni neprijatelji: Prete nam građanski sukobi za zdravlje i čistu vodu | Luftika\nDok je Srbija sinoć većinski gledala „Hit tvit“ i celu priču o klanu Velje Nevolje, a sve nakon Vučićeve famozne konferencije, u emisiji „Utisak nedelje“ ponovo se govorilo o mnogo bitnijoj temi za živote svih nas.\nOlja je ugostila Aleksandra Jovanovića Ćutu koji je ponovo pozvao građane na budnost i otvoreni obračun sa onima koji nam kradu reke i čist vazduh, a pored njega u studiju su bili i Miroslav Mijatović iz udruženja (PAKT) i jedan od osnivača Nacionalne ekološke asocijacije meteorolog Milenko Jovanović.\nMilenko Jovanović je u Agenciji za zaštitu životne sredne dobio otkaz 18 meseci pre penzije.\n– Otkaz sam dobio zato što sam tražio da se parametri za prikaz kvaliteta vazduha ne menjaju po bilo kakvom političkom ili nestručnom nalogu. Tražio sam da se to radi transparentno, na pravi način, uz konsultacije sa stručnim ljudima – objasnio je Milenko Jovanović.\nĆuta je rekao da se u Srbiji skriva sve, a mnogo toga zapravo ne može da se sakrije, i puručio je da se Srbija nalazi pred ekološkim ustankom.\n– Oni koji nas svrstavaju u kategoriju biološkog minimuma će se uskoro suočiti sa gnevom naroda jer smo došli do toga da nemamo šta da dišemo i nemamo šta da pijemo. Prema tome, gde god se pojave njihovi bageri, naleteće na barikade ili ćemo ih demontirati. Fizički ćemo sprečiti svaki nasrtaj na naše reke – rekao je Aleksandar Jovanović.\nOn je najavio veliki protest koji će biti održan 9. aprila pod nazivom “Ekološki pritisak” i dodao da se sprema apsolutna apokalipsa, koju on zove “ekokalipsa”.\nPredstavnici više organizacija, protivnika otvaranja rudnika jadarita koju planira kompanija Rio Tinto, predali su premijerki Ani Brnabić pre tri dana peticiju protiv tog projekta sa više od 32.000 potpisa.\nMijatović je napomenuo da je peticija sad dosegla oko 48.000 potpisa i pozvao sve ljude da je potpišu.\nRekao je da su oni, koji su se zatim sastali sa premijerkom Brnabić, saznali samo da su na suprotinim stranama.\n– Naš Zakon o rudarstvu izričito kaže da se rudarstvom u Srbiji ne može baviti neko ko ima neizmirene obaveze prema zaštiti životne sredine. Mi smo ponudili dokaze da Rio Tinto, gde god da je bio, da li je to bila Papua Nova Gvineja, Madagaskar, vojska je intervenisala u oba slučaja – rekao je Mijatović i dodao da je Papua Novoj Gvineji to bilo toliko drastično da je poginulo 10 odsto stanovništva.\nObjasnio je da im je premijerka na to rekla da “mi nismo Ujedinjene nacije”.\nMilenko Jovanović je rekao da je, prema metodologiji SZO, prošle godine 7.500 hiljade ljudi u Srbiji preminulo od zagađenja vazduha.\n– To se može smanjiti. Taj koji misli da je pošteđen toga, a živi u Srbiji, taj ili greši ili autistično ponavlja nešto što nije istina – naglasio je.\nOn je pojasnio da postoji način kako to umanjiti.\n– Morate delovati na najveće izvore zagađenja na način na koji se to radi u svetu. Ne možete koristiti lignit, koji je najprljaviji, kao izvor toplote. Samo je potrebna politička odluka, saslušati stručnjake – rekao je.\nNa pitanje ko bi izgubio pare ako bi se prestalo sa aktivnostima koje štete životnoj sredini, Ćuta je odgovorio da su to investitori:\n– To su privatnici kojima je država dala reke u ruke na korišćenje u narednih 12 godina, a mi svi to plaćamo kao stavku 6 u računu za struju koja je povećana pet puta pre dva meseca. Struja je poskupela zbog toga – podsetio je i dodao da to ide u džep “grobarima naših reka”.\nMijatović je rekao da Vlada pompezno najavljuje milijadru i 800 miliona vredan projekat a od toga smešan udeo, od 100 miliona evra, ide u zaštitu životne sredne. Naglasio je da bi taj udeo, kod takvih projekata, trebalo da bude čak 50 odsto.\n– To nam govori zašto su izabrali ovu lokaciju. Zato što naše institucije ne rade svoj posao – naglasio je i dodao da Srbija ima samo pet rudarskih inspektora, koji samo da rade na Rio Tintu ne bi mogli da iskontrolišu sve aktivnosti.\nMijatović je izračunao da će u dolini Jadra u naredih 60 godina nastati 90 miliona tona jalovine koja će konstantno pretiti čitavoj Zapadnoj Srbiji, preneo je portal Nova.rs.\noznakealeksandar jovanović ćuta ekologija i zastita zivotne sredine ekološki ustanak milenko jovanović utisak nedelje