LEPENSKI VIR I MALA KAMENA KUGLA | br LEPENSKI VIR I MALA KAMENA KUGLA – Vlašići\nMala kamena kugla je nađena slučajno na lokalitetu, nekoliko godina nakon otkopavanja Lepenskog Vira. Pronašao ju je poznati beogradski slikar, M. Sikimić. Ubrzo je predata Narodnom muzeju u Beogradu, odakle ju je, radi proučavanja, preuzela Zagorka Letica, arheolog i saradnica Dragoslava Srejovića. U njenom kabinetu se kugla nalazila sve do njene smrti 2004.godine. Sada se nalazi kod Prof. Dubravke Nikolić, arheologa, kojoj je dodeljen kabinet profesorke Letice. Videlo ju je više eminentnih arheologa Srbije, ali niko o njoj nije napisao ni reč. Mišljenja su u glavnom saglasna da se radi o autentičnom nalazu sa lokaliteta, ali samo u neformalnim razgovorima.\nDragoslav Srejović nije pisao o ovom artefaktu, mada ga je nesumnjivo video. Među kamenim izrađevinama Srejović posebno izdvaja “sakralne predmete od kamena”, koje razdvaja u tri grupe:\nBojene i gravirane oblutke;\nKamene pločice sa graviranim predstavama;\nKamene batove (kasnije preimenovane u skiptre) na kojima su urezani enigmatični znaci.\nMala kamena kugla iz Lepenskog vira bi spadala među predmete koje znameniti arheolog opisuje kao “gravirane oblutke”. Te oblutke on opisuje i kao artefakte “na kojima su urezane zagonetne predstave i znaci, slični koordinatnom sistemu, skicama predela, brojkama i slovima. Smisao ovih “zabeleški” ostaće tajna, ali ne treba sumnjati da su oni neka vrsta raboša, koji trajno utvrđuju određena zapažanja i znanja.”\nSvojom veličinom i oblikom, mala kamena kugla pripada (valjda sa nekim razlogom) baš prvoj grupi Srejovićeve podele, za koju daje on sledeće objašnjenje: “Bojeni obluci imaju loptastu ili jajoliku formu, a njihove se dimenzije kreću između 5 i 15 cm. Oni su nalaženi na različitim mestima (u staništima, uz razne konstrukcije od kamena ili grobove), zbog čega je teško odrediti njihov smisao i funkciju.”\nKamen, od koga je artefakt načinjen, je veoma sličan kamenu od koga su napravljeni drugi artefakti nađeni na lokalitetu. To je jedan žućkasti oblutak peščara, sa urezima na svojoj površini. Sličan peščar je korišćen pri izradi monumentalnih skulptura Lepenskog Vira, samo su u pitanju mnogo krupniji komadi.\nArheološki sloj u kome se artefakt nalazio – nije poznat. Arheološki kontekst – takođe. Ne može čak ni da se kaže da li pripada mezolitu ili neolitu. Precizno datiranje kamena nije moguće. Moderna nauka do sada nije razvila ni jednu pouzdanu metodu za takvo nešto.\nNe znamo da li je oblutak bio bojen, nismo imali priliku da ga pogledamo pod mikroskopom, ali je sasvim očigledno da ima urezane šare “slične koordinatnim sistemima, skicama predela, brojkama i slovima”.\nŠta da se radi sa sferom iz Lepenskog vira, pri takvom stanju stvari? Šta da se kaže, u odsustvu bilo kakvih relevantnih podataka? Profesionalci su odlučili da ćute.\nShan Milton Winn, američki naučnik, nekadašnji student Marije Gimbutas, je bio prvi koji je prekinuo tišinu. On je predložio interpretaciju artefakta kao primera protopisma. I ako njegovo tumačenje nije bilo široko prihvaćeno od stane naučne zajednice, mora se pomenuti kao prvi pokušaj da se o kugli nešto kaže. Winn je dao prvu šemu znakova koje je video na kugli:\nShema kugle Miltona Winna\nMarco Merlini, italijanski arheolog, bio je među naučnicima koji su prihvatili Winnovo tumačenje. On je bio prvi koji je došao u Beograd i napravio fotografiju artefakta:\nFotografija kugle, koju je načinio Marco Merlini\nOvo je jedina do sada objavljena fotografija. Uočili smo da se neki od znakova na njoj ne podudaraju potpuno sa Winnovom šemom, na primer lučna linija koja dodiruje gornji pol kugle.\nZa razliku od profesionalaca, neki od ljubitelja starina su smatrali predmet veoma inspirativnim. Andis Kaulins, pravnik iz Nemačke, a istovremeno i pasionirani istraživač starina, video je fotografiju. Bio je prvi koji je na kugli uočio određene oblike sazvežđa, sugerišući određen arheoastronomski značaj predmeta. O tome je napisao jedan članak, koji je lako pronaći na internetu.\nKugla iz Lepenskog Vira, onakva kako ju je shvatio Andis Kaulins. Autor sigurno nikada nije video originalni artefakt, već mu je bila dostupna samo Vinova šema. Na dnu ove slike, on je naveo izvor koji je koristio kako bi dao svoju interpretaciju kugle\nU svom članku, Kaulins nije sasvim objasnio kako je identifikovao određena sazvežđa, niti je razmatrao realne odnose tih sazvežđa na nebu. Umesto toga, nehotice nam je uputio izazov: ako znaci na kugli odgovaraju sazvežđima, onda bi to moglo da govori u prilog hipotezi o određenom astronomskom znanju koje je bilo dostupno stanovnicima Lepenskog vira. Iskušenje je bilo preveliko. Odlučili smo da dobro pogledamo tu kuglu.\nProfesorka Dubravka Nikolić je bila veoma ljubazna i dozvolila je Hristivoju Pavloviću da načini mnoštvo dobrih fotografija kugle. Jedna od njih je prikazana na sledećoj slici:\nOblik i veličina kugle\nZapravo, to uopšte nije kugla. To je jedan elipsoid ili ovoid, po obliku i veličini sličan šljivi ili manjen jajetu. Na njegovom gornjem polu je izdubljena plitka diskoidna jamica, promera 5-6mm. Na donjem polu je izdubljena konična šupljina, dubine oko 1,5cm, zbog koje je lako predmet zamisliti nataknut na zaoštren štap, debljine olovke.\n“Polovi” elipsoida su povezani ugraviranim linijama, koje dele njegovi površinu na deset “kriški”. Linije su slične meridijanima na globusu. Jedna od tih linija nije kompletna, ne doseže gornji deo elipsoida, kao da je autoru ponestalo prostora da završi desetu “krišku”.\nShematski prikazi kugle sa Lepenskog Vira: Podeliti krug u deset delova je geometrijski teško, još teže je podeliti tako elipsoid. Da li je autoru „ponestalo mesta“ za poslednji, deseti podeok? Postoji i druga mogućnost: da je autor kugle baš time želeo da saopšti nešto važno, da je taj “nedostatak prostora” nameran, da je baš tu početak ili kraj njegove beleške…\n“Kriške” su sa četiri cirkularne linije podeljene na po pet delova. Te kružne linije su slične uporednicima na globusu. Tako je površina kugle podeljena na trapezasta polja bliže polovima a na pravougaona oko “ekvatora”. Većina tih polja sadrže urezane znake. Shematski prikazan, elipsoid bi izgledao ovako: Šematski prikaz polja na elipsoidu\nOvaj kameni elipsoid je za svog autora bio važan, u protivnom, ne bi uložio toliki trud da nađe prikladan oblutak, da ga obradi, da ubuši otvore na njemu i da na njega ureže “paralele” i “meridijane” a potom i ceo sistem znakova. Njegov posao je bio u toliko teži što je artefakt mali, ne veći od šljive (4,5cm x 3,8cm), Šta je to bilo tako važno čoveku iz Lepenskog vira, da bi poželeo da o tome ostavi jedan ovakav trag, za sebe i za daleka pokoljenja?\nDa li je to bilo nekakvo znanje o nebeskim pojavama, kao što je predložio Andis Kaulins?\nS obzirom da nas je kugla asocirala na primitivnu kartu neba severne nebeske hemisfere, pokušaćemo da izvršimo njenu arheoastronomsku analizu.\nZnajući za precesiju Zemljine ose, utvrdićemo koji deo neba se video oko severnog nebeskog pola pre 8000 godina.\nCirkumpolarne zvezde se prividno kreću u krug oko severnog nebeskog pola i nikada ne izlaze i ne zalaze, a maksimalan (ugaoni) poluprečnik tog kruga zavisi od geografske širine i visine horizonta posmatrača. Utvrdićemo koje je cirkumpolarne zvezde mogao da vidi stanovnik Lepenskog vira pre 8000 godina.\nJasno nam je da, zbog precesije Zemljine ose, 6000 god. p.n.e na nebu nije bilo upadljivije zvezde na severnom nebeskom polu. Tačnije, u neposrednoj blizini severnog nebeskog pola nije bilo ni jedne zvezde. Taj deo neba je bio „prazan“, što se lepo podudara sa diskoidnim udubljenjem na ovoidu.\nU blizini gornjeg pola kugle, vidimo prilično veliko oštećenje, kao da je jedan njen deo odbijen oštrim predmetom.\nZamišljeni krug koji opisuje severni nebeski pol, usled precesije Zemljine ose. U današnje vreme, severni nebeski pol je u blizini zvezde Severnjače (Polaris). Oko 3000 god. p.n.e. severni nebeski pol bio na poziciji zvezde Thuban (Alpha Draconis). 6000 god. p.n.e. u blizini severnog nebeskog pola nije bilo zvezda. Severni nebeski pol od pre 8000 godina smo obeležili crvenom tačkom na krugu.Uporedićemo ono što se na cirkumpolarnom delu neba pre 8000 godina moglo videti sa onim što se vidi na elipsoidu iz Lepenskog Vira. Posebno ćemo obratiti pažnju na najsjajnije zvezde.\nFotografija koju je načinio Marco Merlini: Prikazana je ponovo jer se na njoj najbolje vidi lučna linija koja dodiruje diskoidno udubljenje na gornjem polu kugle. Kada se artefakt bolje pogleda, vidi se da na Vinovoj šemi ne postoji deo kugle (prvi krug) neposredno uz njen gornji pol, već šema počinje od drugog kruga. Tako, prema Vinu, na elipsoidu postoje samo četiri horizontalna reda, dok ih u stvarnosti ima pet i svih pet se dobro vide na ovoj fotografiji .\nUpoređujemo kuglu iz Lepenskog Vira sa cirkumpolarnim delom neba: Treba obratiti pažnju da se Ursa Maior nalazi na samom rubu cirkumpolarne oblasti. Južno od 44. uporednika, neke od zvezda ovog sazvežđa više nisu cirkumpolarne, već izlaze i zalaze. To je, pre 8000 godina bilo isto, jer su podjednako udaljene i od sadašnjeg nebeskog pola (zvezda Polaris) i od ondašnjeg (crvena tačka).\nBez velikih poteškoća, na gornjem polu elipsoida, u dva koncentrična kruga, mogu se locirati oblici nekoliko sazvežđa: glava i delovi repa Zmaja (Draco), Severnjača (Polaris), Velika Kola (Ursa Maior), Herkules. Njihov redosled (u smeru kazaljke na satu), odnos prema severnom nebeskom polu, kao i prostorni raspored, sasvim su u skladu sa realnim pozicijama ovih sazvežđa na nebu. Sazvežđe Mala Kola (Ursa minor) se ne može videti jer je kugla oštećena baš na delu na kome bi ono moglo da se nalazi. To oštećenje pokriva i delove sazvežđa Zmaj (Draco).\nTako, područje oko gornjeg pola ovog artefakta postaje jedan, prilično precizan crtež zvezdanih formacija na severnom, cirkumpolarnom nebu, od pre 8000 godina. Time, artefakt dobija jednu vremensku odrednicu, koja je u saglasnosti sa vremenskim odrednicama Lepenskog vira.\nProtiv ovog tumačenja moglo bi da govori odsustvo znaka za zvezdu Vega, koja je najsjajnija u blizini ovog dela neba, kao i odsustvo Coronae Borealis. Moguće je da Corona Borealis ipak postoji na kugli, jer oblik polja u kome bi se eventualno nalazila odgovara njenom obliku (označeno žutom isprekidanom linijom). Zvezda Vega ne postoji u okolini gornjeg pola kugle jer nije bila cirkumpolarna.\nKada se sa obale ispod Muzeja Lepenskog Vira gleda prema severu, horizont se od Treskavca postepeno snižava. Isto to se konstatuje i na zapadnoj strani horizonta, te se ka pravcu severa otvara širok vidik, posebno ako se gleda iz čamca, sa pozicije nekadašnjeg naselja, pa su cirkumpolarne zvezde i vidljive kao cirkumpolarne.\nDeo elipsoida koji bi mogao da prikazuje cirkumpolarne zvezde jasno je odvojen od drugih delova veoma dubokim urezom, najupadljivijim na artefaktu, što može da ukazuje da je izvan ovog područja primenjen neki drugi princip u rasporedu prikazanih objekata.\nZapazili smo dve formacije na kugli, jedna podseća na sazvežđe Cygnus (Labud), označena je crvenom isprekidanom linijom. Druga, označena isprekidanom žutom linijom, podseća na cik-cak formu sazvežđa Casiopeia. Pogledali smo zvezdani globus: oba sazvežđa su bila na podjednakom ugaonom rastojanju od tačke severnog nebeskog pola pre 8000 godina, što bi značilo da su izlazila na istom mestu na horizontu, najpre Cygnus, potom Casiopeia, što je takođe saglasno sa onim što vidimo na kugli.\nBez obzira što stanovnici Lepenskog vira nisu bili u prilici da nađu zvezdu koja bi označavala Severni nebeski pol, ipak su mogli da primete da neke zvezde nikada ne izlaze niti zalaze, već se okreću oko jedne zamišljene tačke, “praznog” dela neba koji je uvek na istom mestu. Ako su to primetili, a moguće je da jesu (za to je dovoljna samo jedna noć pažljivog posmatranja), taj, prazan deo neba su možda označili kao diskoidno udubljenje na svom kamenom elipsoidu. Time, severni nebeski pol nije precizno označen, ali je ipak nekako označen.\nZapitali smo se, da li bi, možda, na kugli iz Lepenskog vira, mogli da nađemo i konture stene Treskavac. To brdo je moglo da bude i dobar orijentir za posmatranje izlaska zvezda.\nDa li ove crvene isprekidane linije podsećaju na konture severne padine Treskavca, zajedno sa ostenjakom koji definiše našu tačku D? Baš linija, koja bi označavala severnu padinu Treskavca predstavlja ono mesto gde je autoru kugle “ponestalo prostora” da završi desetu “krišku” kugle.Da li je baš to najvažnije mesto kugle, mesto početka ili kraja “beleške”?\nTreskavac, brdo koje dominira na istočnom horizontu Lepenskog Vira\nAko smo u pravu, onda je sazvežđe Cygnus (Labud) u nekom periodu noći moralo da izađe iznad vrha stene Treskavac, zajedno sa Mlečnim Putem, koji je simbolično predstavljen kao tri drveta („šuma zvezda“). Sazvežđe Cygnus jeste unutar Mlečnog Puta.\nSada bi trebalo da se vratimo na onu kartu cirkumpolarnog dela neba i vidimo da je prečnik precesionog kruga morao da bude 2×24o, što nam daje povod za mišljenje da je sazvežđe Cygnus bilo udaljeno od ondašnjeg severnog nebeskog pola za oko 60o što je taman dovoljno da izlazi iznad Treskavca, zajedno sa Mlečnim putem, koji je predstavljen kao tri drveta (“šuma zvezda”). Nešto kasnije, izlazi sazvežđe Casiopeia, čija cik-cak forma postoji na kugli, odmah ispod one koja odgovara sazvežđu Cygnus.\nKonture Treskavca daju ovom artefaktu i prostornu odrednicu. Treskavac u ovom obliku se ne vidi sa bilo kog drugog mesta na Zemlji, osim Lepenskog vira.\nNaravno, morali smo da proverimo da li su sazvežđa Cygnus i Casiopeia izlazila iznad Treskavca pre 8000 godina. Najjednostavniji način da to uradimo je da na zvezdanom globusu izmerimo ugaono rastojanje između tačke tadašnjeg severnog nebeskog pola i ova dva sazvežđa. Nismo se iznenadili kada smo utvrdili da su oba bila udaljena od tadašnjeg severnog nebeskog pola za oko 60o. Ove udaljenosti su merene do centralnih zvezda u oba sazvežđa i zapravo su relativne, jer sama sazvežđa imaju velike ugaone dimenzije. Izlazak Cygnusa na istočnom horizontu se dešava u trajanju od najmanje 1,5 sata i kada se celo sazvežđe pojavi zauzimaće veću površinu na nebu nego što zauzima zaravnjeni vrh Treskavca. Tako, centralna zvezda Cygnusa (Sadr) je pre 8000 godina izlazila na istočnom horizontu Lepenskog vira na azimutu od oko 64o, ali u tom trenutku nije bilo vidljivo celo sazvežđe. Dok izađu sve njegove zvezde, centralna (Sadr ili Gama Cygni) će se pomeriti TAČNO iznad zaravnjenog vrha brda Treskavac i celo sazvežće Cygnus će biti vidljivo oko nje. Isto važi i za sazvežđe Casiopeia. Labud “uzleće” iznad Treskavca.\nIzlazak zvezde Sadr (centralna zvezda u sazvežđu Cygnus): Kulminacija zvezde je 60o od severnog nebeskog pola, a zenitska distanca 14o33′. Njena putanja je obeležena crvenom linijom, a kontrure istočnog horizonta punom zelenom linijom. Pozicija brda Treskavac naIstočnom horizontu je definisana njegovim azimutom i altitudom (ostale tačke horizonta su date samopribližno, jer nas je ovde interesovala samo pozicija sazvežđa Cygnus u odnosu na Treskavac).\nTreba da obratimo pažnju na znak strelice sa zracima, koji se nalazi baš iznad dela kugle koji bi označavao tačku D, t.j. najnižu tačku severne padine Treskavca na horizontu. Moguće je da taj znak označava prvi zrak izlazećeg Sunca na dugodnevicu. Gornji deo znaka asocira baš na zrake Sunca a donji je prikazan kao strelica. Pripadnici kulture Lepenskog vira su poznavali upotrebu luka i strele. Nađeni su koštani vrhovi njihovih strela, ponekad čak i zabodeni u ljudske kosti (nalazi sa lokaliteta Vlasac i Kladovska skela). Strela je odavno znak koji označava pravac. Interesantno je da je i Andis Kaulins označio dugodnevicu baš tamo gde se na artefaktu nalazi ovaj znak.\nAko je mesto ovog znaka početak zabeleške, bilo bi možda uputno “čitati” znake na artefaktu upoređujući ih sa sazvežđima koja izlaze na istočnom horizontu u isto vreme kada i Cygnus i/ili Casiopeia sve dalje prema jugu, ali bi takva jedna studija zahtevala posebnu knjigu. Posao bi bio težak, jer ne postoje astronomski softveri sa simulacijom perioda od pre 8000 godina, kao ni zvezdane mape sa definisanim deklinacijama i pravim ascenzijama (nebeskim koordinatama) zvezda u odnosu na tadašnji severni nebeski pol. Ne postoje ni takvi zvezdani globusi. To za jednog astronoma, koji bi se zainteresovao za temu, nije nesavladivo ali je sigurno veliki izazov i veliki posao.\nOno što smo do sada videli, srećom, nije zahtevalo tako kompleksna znanja i moglo se utvrditi relativno jednostavno, na osnovu znanja o precesiji Zemljine ose i relativno jednostavnih efekata precesije na severnom nebu. Ti efekti su sve komplikovaniji što je veće udaljavanje od severnog nebeskog pola, ali još uvek relativno jednostavni ako se posmatraju sazvežđa Cygnus i Casiopeia. Pomogli su nam i novi uvidi, saopšteni u ovoj knjizi, o efektima promene nagiba Zemljine ose na promenu položaja izlaska Sunca na dugodnevicu i sasvim lokalnom (a ipak ogromnom) značaju brda Treskavac po ovom pitanju.\nAko smo u pravu, postoji dosta astronomskih elemenata koji ukazuju da je kugla originalna, da je napravljena BAŠ u Lepenskom viru, BAŠ pre oko 8000 godina. Cirkumpolarni deo neba je u saglasju sa mapom na kugli, konture Treskavca su takođe u saglasju sa onim što se vidi sa obale Dunava gde se nalazilo naselje Lepenski vir, Sunce je na dugodnevicu izlazilo baš na mestu koje pokazuje strelica, sazvežđe Cygnus je sigurno izlazilo iznad Treskavca, kao i Casiopeia (sve ovo bi jedan hipotetični falsifikator teško mogao da zna)…\nOno što je do sada rečeno bi moglo da znači da su stanovnici mezolitskog Lepenskog vira znali gde je sever ali ne i da su, makar intuitivno, shvatili njegov značaj. Moguće je da su oni samo uočili da se neke zvezde u toku noći uvek okreću oko jedne zamišljene tačke na nebu, u čijoj blizini nema zvezda, koja je uvek na istom mestu. Ovo poslednje je bitan preduslov da se oformi koncept strana sveta ali ne i siguran znak da je taj koncept oformljen. Tek onog trenutka kada je neko uočio da je najviši položaj neke zvezde uvek na pravcu te zamišljene tačke na nebu (“nepromenljivost azimuta kulminacije” po Schlosseru), bio je sposoban i za generalizaciju i za apstrakciju, spreman da shvati značaj pravca sever-jug. Na Lepenskom viru, za sada ne postoji ni jedan dokaz da su njegovi stanovnici znali gde je jug. Prema jugu, Dunav se vizuelno širi, praveći krivinu prema istoku. U tom pravcu, ništa na nebu nije stabilno, tamo nema tačke koja “miruje”, leti se vide jedne zvezde a zimi sasvim druge, a u arhitekturi naselja baš ništa nije okrenuto na tu stranu.\nZa stanovnike Lepenskog vira, mesto na nebu, oko koga se okreću cirkumpolarne zvezde je moglo da ima značaj simboličnog “izvora Dunava”, jer upravo iz tog pravca velika reka dolazi do njih. Mogli su da zamisle da velika reka dolazi iz “nebeskog vrtloga” t.j. “nebeskog vira”, da bi upravo tu, pored njih, pravila jedan ovozemaljski, vodeni vrtlog, Lepenski vir. Isti taj Dunav delio je njihov svet na dostupan deo (njihov, ljudski) i nedostupan ili teško dostupan deo, odakle izlazi Sunce, do koga se može doći samo čamcem i to veoma teško, zbog snage i brzine rečnog toka. To govori da su poznavali koncepte “ispred” i “iza”, “levo” i “desno”, “gore” i “dole”. U prilog ove pretpostavke govori nekoliko polja na kugli, gde su ucrtani urezi pod pravim uglovima:\nPravi uglovi na elipsoidu iz Lepenskog Vira\nTo bi moglo da ukaže da saznanje o “značaju pravog ugla u geometriji” prethodi saznanju o “značaju pravca sever – jug”. Proizilazi da su stanovnici Lepenskog vira znali gde je sever, ali nisu bili svesni značaja tog znanja. Znali su za prave uglove, jer su poznavali koncept “levo i desno”, “gore i dole”, “ispred i iza”, ali nisu videli razloga da to znanje koriste za posmatranje neba. Ono što su znali, bilo im je sasvim dovoljno za orijentaciju u vremenu.\nOdatle do koncepta strana sveta je samo mali “kognitivni korak” u pravcu generalizacije i apstrakcije, tesno vezan upravo i isključivo za posmatranje prividnog kretanja nebeskih tela, prvenstveno Sunca i zvezda, ali je za takvo nešto ipak neophodan gnomon ili bar ravan, “matematički” horizont. To je sasvim u skladu sa utvrđenom postavkom o POSTUPNOSTI u sticanju svakog znanja, pa i astronomskog: od konkretnog prema sve abstraktnijem.\nKugla je prikazana da bi je videla šira javnost i da bi znala da Lepenski Vir još uvek može da iznenadi. Mi smo je razmotrili sa arheoastronomskog aspekta. Tražili smo dokaze o njenoj autentičnosti, mada smo potpuno svesni da ona verovatno dozvoljava i drugačija tumačenja. Ako je na njoj “kumulativna simbolička beleška” rasporeda zvezda na nebu, onda je ta beleška veoma kompleksna, mada ipak bazirana na predstavi konkretnih objekata. Osećamo obavezu da svoju ideju produbimo, ali bi to prevazišlo temu ovog rada, pa dalje istraživanje ovog artefakta ostavljamo za budućnost.\nNaravno, postoje brojne slične kamene kugle, nađene na neolitskim lokalitetima Britanije, u Škotskoj. Izdvojićemo samo tri:\nNije nam poznato da je referisano o bilo kojem sličnom artefaktu iz doba mezolita.\n®Tekst je insert iz knjige “Sunce Lepenskog Vira” Aleksandre Bajić i Hristivoja Pavlovića, izdate od strane Društva “Vlašići”, 2015.godine.\nCitat: Dragoslav Srejović, Protoneolit – kultura Lepenskog Vira, Praistorija Jugoslovenskih zemalja, Akademija nauke I umetnosti BIH, Centar za balkanološka ispitivanja, Sarajevo 1979, (tom II, Neolitsko doba, str. 60.)\n Isto, str. 60. (Ovde treba reći da cela ova grupa artefakata sa Lepenskog Vira nikada nije publikovana. Ne znamo ni kako izgledaju, niti gde se nalaze, pa nemamo mogućnosti da ih vidimo, njihove fotografije nikada nisu objavljene)\nStotinu svojeručno izrađenih skulptura od sličnih peščara, iz neposredne okoline Lepenskog Vira, legitimišu jednog od autora ovih redova kao pouzdanog poznavaoca lepenskih oblutaka, s dodatnom privilegijom da je u svojim rukama premetao lepenski sferoid: to je ista vrsta kamena, koja se može naći u neposrednoj okolini Lepenskog Vira. Postoje tri moguća majdana istovetnog peščara: samo 2 i 4,5km uzvodno prema Padini, na ušću Velikog potoka i Pesače, gde dospevaju sa Sokolovca i grebena Čoka Njalte; ili 1,5 km nizvodno, pema Vlascu i Lepeni (kako se zove donji tok reke Boljetinke, od Strakovice do ušća u Dunav), gde dospevaju sa krševa Šomrde, Šomrdskim potokom i Strakovicom (Miomir Babović je o tome napisao poglavlje u knjizi „Umetnost Lepenskog Vira“, na str. 203, ističući da su baš sa tih lokaliteta stanovnici Lepenskog Vira sakupljali oblutke za svoje skulpture)\nWinn, S.M; 1981, Prewritting in Southeastern Europe, University of California Press, Berkeley.\n Merlini, M; 2005; Semiotic approach to the features of the „Danube script“, Documenta Praehistorica XXXI, p.235 – 251.\n Ancient World Blog: Origins of writing: Danube writings led to Pharaonic Egyptian hieroglyphs: confirmation by pottery comparison, posted by Andis Kaulins in February 06, 2005.\n Vega danas nije cirkumpolarna zvezda ako se posmatra sa pozicije koja je južnije od 51. uporednika. Pre 8000 godina bila je nešto bliže severnom nebeskom polu nego danas, ali ipak nedovoljno da bude cirkumpolarna, gledano sa Lepenskog Vira.\n Videti naš rad o Lepenskom Viru na ovom sajtu. Na lokalitetu smo obavili geodetsko snimanje horizonta i pronašli da postoji pozicija sa koje se može posmatrati dvostruki izlazak Sunca. Prvi zrak Sunca se vidi u najnižoj tački severne padine Treskavca, koja učestvuje u strukturi prirodnog horizonta (tačka D). Sunce se potom zakloni iza masiva brda a potom ponovo izađe na njegovom zaravnjenom vrhu.\n Drevni indijski zvezdoznanci su uz pomoć luka i strele merili uglove. Indijski astronom Lala, koji je živeo i radio u osmom veku, opisao je jedan takav astronomski “instrument” nazvavši ga “dhanu yantra”, što bi doslovce značilo “luk (kao) instrument”. O starim indijskim astronomskim instrumentima, pisao je Dr. Shekhar Narvekar, profesor sa Agnel Politehničkog instituta u gradu Goa. Smatra se da su baš ljudi mezolita načinili prve lukove i strele, kao i prve ribarske mreže.\nU mitologiji, „drugi svet“ je uvek „preko velike vode“. Taj „drugi svet“ je, po pravilu, svet Bogova i/ili svet predaka.\npotrebnisu mi podaci od m.sikimića beogradskog slikara koji je pronašao kamenu kuglu,hvala\nLeave a Reply to Aleksandar Maksić Cancel reply


GOST DKSG: VLADISLAV BAJAC - Plezir\nRazgovor o romanu Hronika sumnje\nDom kulture „Studentski grad“ četvrtak, 2. februar, 19.00h, Klub-knjižara Magistrala\nGost DKSG: VLADISLAV BAJAC, razgovor o romanu Hronika sumnje (Geopoetika, 2016)\nUčestvuju: Tamara Krstić i autor\nBajac pripovijeda priču o odrastanju, sazrijevanju i dekadenciji, o propadanju jednoga svijeta i o njegovim svijetlim vrhuncima, o tonovima i ritmovima jedne epohe, o veličanstvenim i metastazirajućim zabludama očeva i o dubokom nerazumijevanju sinova – onih po čijim će se glavama i dušama stropoštati očinski svijet. (…) Ali da se razumijemo: ovo nije još jedan porodični leksikon jugonostalgije.\nVladislav Bajac (Beograd, 1954), nekada novinar, sada izdavač, uvek pisac, objavio je romane: Knjiga o bambusu, Crna kutija, Druid iz Sindiduna, Hamam Balkanija…knjige priča: Evropa na leđima bika, Podmetači za snove, Gastronomadske priče… i dve knjige poezije. Preveo je s engleskog jezika antologije Pesnici bit generacije i Trip – vodič kroz savremenu američku poeziju, kao i pesme Lenarda Koena… Dobitnik brojnih nagrada, prevođen na desetak jezika. Osnivač izdavačke kuće Geopoetika.\nTAGS: DKSGdomaci pisciHronika sumnjePlezirPlezir magazinVladislav Bajac


Ukinuta vanredna situacija u Smederevskoj Palanci\nSituacija u Smederevskoj Palanci posle velike poplave postepeno se normalizuje zbog čega je Opštinski krizni štab doneo odluku o ukidanju vanredne situacije.\nNormalizacija: Opštinski krizni štab u Smederevskoj Palanci\nOvog ponedeljka su svi đaci krenuli u školu, snabdevanje električnom energijom je uredno, a očekuje se da Zavod za zaštitu zdravlja iz Požarevca narednih dana odobri upotrebu vode iz gradskog vodovoda za piće. Shodno zakonu, odluku je potpisao komandant Štaba, predsednik opštine Radoslav Milojičić Kena.\n- Saslušali smo izveštaje potpukovnika Saše Veličkovića iz ABHO jedinice Vojske Srbije, policije, vatrogasno-spasilačke jedinice i stručnih službi, Doma zdravlja, Bolnice, tako da su Štab i sve stručne službe dale jednoglasnu preporuku da se ukine vanredna situacija. Zahvaljujem svima koji su pomogli, pre svega volonterima, jer smo u rekordnom vremenu uspeli da uradimo sve što je bilo u našoj moći da se stanje koliko-toliko normalizuje - rekao je Milojičić.\nSvim domaćinstvima koja su pretrpela štetu od poplave isplaćena je prva pomoć od 10.000 dinara, urađena je dekontaminacija i sanacija poplavljenog područja, a zaprašivanje protiv komaraca biće sprovedeno narednih dana. Iz Karađorđevog naselja, koje je najviše postradalo, izneto je 70 kamiona smeća, kao 13 tona ostataka uginulih životinja.\nVANREDNA SITUACIJA U NIŠU Padavine izazvale poplave i zamućenje izvorišta u opštini Palilula\nBRUKA GRADA VALJEVA Napušteni starački dom za koji su Japanci dali MILIONE sada "čerupaju" lopovi i vandali\nNezavršeni starački dom u Valjevu mesecima je na meti lopova i vandala. Niko ga ne obezbeđuje, nastavak gradnje niko ne pominje, a već ukorovljeno i zaboravljeno zdanje "čerupaju" lopovi i zub vremena.\n"SI-EN-EN" O SRBIJI "Zemlja prirodne lepote za svakog avanturistu koja ODUZIMA DAH"\nPortal "Si-En-En Travel" (CNN Travel) je objavio kratak video snimak o dve prirodne lepote Srbije koje "oduzimaju dah".\nPOVREĐENA UČENICA (7) Na devojčicu na rekreativnoj nastavi PAO STO U HOTELU\nUčenica prvog razreda beogradske Osnovne škole "Vuk Karadžić" povređena je sinoć u Vrnjačkoj Banji kada je na nju pao barski sto.\nNišlija živi sa 45 gelera u telu\nNIŠ - Nišlija Đorđe Petrović (47) već 12 godina živi sa 45 gelera u svom telu od kojih najmanji imaju tek milimetar, a najveći čak dva centimetra. Neugodne “ratne suvenire” zaradio je 4. aprila 1999. godine na Kosovu, na položaju Volujak kod Kline, kada je uz mnogo sreće preživeo bombardovanje kasetnim bombama. Jedan komadić metala, dugačak dva centimetra i oštar kao žilet, zaustavio se na svega centimetar od srca, gde i dalje stoji.\nMISTERIJA DUGA 45 GODINA Velisav je imao saobraćajku u Nemačkoj, izgubio je pamćenje i broj računa na kome leže HILJADE EVRA\nVelisav Lovčević (67) doživeo je u Nemačkoj tešku saobraćajnu nesreću pre 45 godina, zbog čega je privremeno izgubio pamćenje, a velike svote novca uplaćene na ime osiguranja, setio se tek pre sedam godina.\nHUMANE KRUŠEVLJANKE Poklanjaju kosu za decu obolelu od raka\nKruševljanke svih uzrasta masovno se priključuju akciji „Kilometar kose“ i poklanjaju svoju kosu kako bi se od nje napravile perike za decu obolelu od raka.\nBIZARAN INCIDENT KOD KRALJEVA "Višak kilograma me je spasio od SIGURNE SMRTI"\nZvonku Zagrađaninu iz Vrbe kod Kraljeva točak kombajna prešao je preko tela dok je pokušavao da ga pokrene, nakon što je mašina stala u polju. Točak mu je prešao preko levog ramena i stomaka, a preživeo je, kako sam kaže, samo zahvaljujući svojoj težini od 160 kilograma.\nRomi iz Čačka bojkotuju izbore za Romski nacionalni savet?\nRomi Moravičkog okruga bojkotovaće izbore za Nacionalni savet romske nacionalne manjine jer smatraju da su pojedine liste pod direktnim uticajem političkih partija, izjavio je romski koordinator u čačanskoj gradskoj upravi Miroslav Mitrović.


Ružić: Što se mene tiče, raspust počinje 31. decembra - Glas Podrinja\n"Zimski raspust u Srbiji počinje 31. decembra i završava se 24. januara, s tim što u Vojvodini počinje 24. decembra. To piše u našem kalendaru. Što se mene tiče, raspust počinje kada sam rekao, mada se možemo prilagoditi", kazao je ministar za televiziju Pink.\nRužić je kazao da je procena lekara iz Kriznog štaba "veoma važna" u donošenju konačne odluke o početku raspusta ali i dodao da i učenike treba oceniti i završiti prvo polugodište.\n"Stoji konstatacija lekara da u drugoj polovini decembra imamo slave ali imaćemo ih i u januaru.\nMožemo da razgovaramo na tu temu na sednici Kriznog štaba ali je mnogo važnije kako ćemo primenjivati epidemiološke mere tokom raspusta", naveo je ministar.\n"To je neslavan slučaj ali, nažalost, nije jedini. Hiljade i hiljade individua različitog karaktera radi u obrazovanju i u nekim situacijama dođe do tih ekstremnih slučajeva. Nastavnik je suspendovan i biće utvrđeno šta je pozadina takvog ekstremnog čina", kazao je Ružić.


Uoči sutrašnjeg derbija 4. kola Lige 6 za prvaka BiH za košarkašice, u tuzlanskom Jedinstvu svjesni su da je ekipa RMU Banovići po imenima jača, ali vjeruju u svoju snagu i mladost, pa najavljuju kvalitetnu igru i snažan otpor gošćama.\n– Uoči početka Lige 6 ekipa RMU Banovići kotirala je kao prvi favorit, ali prva kola su pokazala da će za titulu prvaka biti još dosta borbe. Mi eventualnim porazom ne gubimo mnogo, a motiva za dobru igru nam ne nedostaje – kazala je trenerica Jedinstva Mara Lakić – Brčaninović na pres-konferenciji.\nNova igračica Nataša Kajtaz dobro se uklopila u novu sredinu i pokazala se kao jedan od nosilaca igre Jedinstva BH Telekoma.\n– Svaka utakmica je novo dokazivanje. Predstoji nam težak meč protiv ekipe iz Banovića. Očekujem dobru košarkašku predstavu i veliko zalaganje suigračica. Vrijedno smo trenirale prethodnih dana. Ekipa RMU Banovići je svakako favorit po imenima, ali na terenu igraju petorke, pa je sve moguće – izjavila je za Fenu Nataša Kajtaz.\nUtakmica Jedinstvo BH Telekom – RMU Banovići igra se sutra od 18 sati.


PAKAO NA 35 STEPENI! Današnji snimak sa Horgoša pokazuje sve MUKE VOZAČA KOJI SU KRENULI U SRBIJU ILI VAN NJE /VIDEO/ - Informer\nNa graničnom prelazu Horgoš i danas se beleže velike gužve, a zadržavanja su višesatna i na izlasku iz Srbije kao i na ulasku u zemlju.\nZa izlazak iz zemlje čeka se preko tri sata, dok je za ulazak u Srbiju potrebno preko pet sati.\nObe međuzone su popunjene, a putnici kažu da je veoma naporno čekati satima na ovako visokim temperaturama.\nGranična policija i carinici trude se da u što kraćem roku propuste što više putnika preko graničnog prelaza.\nPutnicima su na raspolaganju i alternativni prelazi sa Mađarskom, ali je situacija gotovo na svim slična.\nPretpostavlja se da će, zbog letovanja i godišnjih odmora, slična situacija na granici biti i tokom narednih dana.\nHorgoš gužve granica granični prelaz\nSvaki septembar prizove snažne emocije i sećanja na proboj Solunskog fronta! To je ono što spaja Srbe, Grke i druge narode koji su učestvovali u Velikom ratu!\nKILOMETARSKE KOLONE vozila na Horgošu! Granični sanitarni inspektori izdaju rešenja o zdravstvenom nadzoru


Sudski postupak u vanrednom stanju – pometnja s rokovima | Otvorena Vrata Pravosuđa\nblogoviTemeUstavno pravoSudski postupak u vanrednom stanju – pometnja s rokovima\nSlobodan Beljanski - Advokat i potpredsednik Centra za pravosudna istraživanja CEPRIS\nIzvor fotografije: Nigel Tadyanehondo / Unsplash\nUredbom Vlade od 20.03.2020. godine propisano je da će se tokom vanrednog stanja rokovi u sudskim postupcima računati drugačije nego što je to uređeno zakonom. U članu 2. navedeno je da za vreme vanrednog stanja, proglašenog 15. marta 2020. godine, prestaju teći rokovi za tužbe, privatne tužbe, ustavne žalbe, predloge, pravne lekove i sredstva za preduzimanje drugih procesnih radnji u parničnom, krivičnom, vanparničnom, ustavnosudskom postupku i upravnom sporu (stav 1). U stavu 2. istog člana određeno je da u kaznenim postupcima (krivični, prekršajni, privrednoprestupni), prestaju teći rokovi za izjavljivanje žalbi na odluke kojima se postupak okončava i za izjavljivanje vanrednih pravnih lekova.\nNa prvi pogled Uredba donosi opravdanu povlasticu za stranke i advokate, kojima je u novim društvenim prilikama, usled uskraćene ili smanjene slobode kretanja, neposrednog saobraćanja i pristupa sudskoj i drugoj administraciji, očito bila otežana priprema pravnih sredstava o kojima je u Uredbi reč. Jednostavno - rokovi prestaju teći dok vanredno stanje traje, a u zavisnosti od toga da li je njihov tok započeo ili nije, nastavljaju ili započinju da teku od dana njegovog ukidanja.\nPažljiviji pristup, međutim, pokazuje da utisak vara\nPre svega, treba pomenuti da odredba čl. 36. Ustava, kojom se protiv sudske odluke jemči pravo na žalbu ili drugo pravno sredstvo, ne spada u grupu normi od kojih u vanrednom stanju nije dozvoljeno odstupanje. Pitanje je, ipak, da li se i u kojoj meri prestankom toka roka poseže u samo pravo na žalbu, ili se time narušava neko drugo pravo kome Ustav i u vanrednom stanju garantuje nepovredivost? Drugim rečima, pitanje je da li je Uredba jasna, potpuna i u svim svojim delovima dopuštena?\nPosebno propisivanje zastoja u rokovima za žalbu, iako je prethodno zastoj određen za sve pravne lekove, očito je imalo cilj da suzi obim opšteg pravila tako što će se, u zavisnosti od vrste postupka, pravnog leka i predmeta osporavanja, pravo odnositi samo na vanredne pravne lekove i žalbe protiv odluka kojima se postupak okončava. Norma bi bila jasna da je između dva stava uspostavljena uzročna veza pomoću priloga izuzetno ili izraza: Pravni lekovi iz stava prvog ovog člana... Budući da je to izostalo, svakom stavu može se pripisati samostalno značenje, koje ih skupa čini uzajamno neusklađenim.\nRok za pravni lek ne može se posmatrati nezavisno od postupka za njegovo rešavanje i od posledica koje od tog rešavanja zavise. Ovo je utoliko važnije što su "druge procesne radnje", čiji rokovi bez izuzetka prestaju teći, širok pojam. Njime su obuhvaćene radnje svih procesnih subjekata, pa i radnje sudskog i tužilačkog odlučivanja. Ako se zastoj u računanju rokova za žalbe odnosi samo na žalbe protiv odluka kojima se postupak okončava, ali se ne dira u zastoj rokova za preduzimanje drugih procesnih radnji, proizlazi da u krivičnom postupku i dalje teku rokovi, na primer, za žalbu protiv rešenja o pritvoru, za prigovor protiv rešenja o odbacivanju krivične prijave ili za odgovor na optužnicu, ali da ni sud ni tužilaštvo više nisu obavezani da o njima odluče u zakonom predviđenom vremenu. Praktično, u naročito hitnim stvarima, kao što je pritvor, rok za žalbu ostaje isti, ali rok za njeno rešavanje bi se, kao i rokovi za periodično i obavezno preispitivanje pritvora, bez uočljivih posledica za opsatanak ove mere, mogli smatrati produženim sve dok vanredno stanje traje. Na taj način žalba okrivljenog ne bi bila delotvorna, a Uredba bi uskraćivala ustavno pravo na slobodu i bezbednost (čl. 27. Ustava), kome ni vanredno stanje ne sme da naudi. Na svu sreću, sud, koji se u nizu drugih situacija u vanrednom stanju "predao" izvršnoj vlasti, za ovom neustavnom mogućnošću nije posezao.\nOtvoreno je pitanja da li se datum proglašenja vanrednog stanja navodi u Uredbi samo radi prepoznavanja ovog događaja ili mu je svrha i određivanja perioda koji je Uredbom obuhvaćen. U prvom slučaju bila bi povređena jednakosti pred zakonom, jer bi se posebno računanje rokova u istim okolnostima na jedne odnosilo, a na druge ne. U drugom slučaju Uredba bi imala povratno dejstvo, ali bez uređenja sudbine odluka koje su eventualno, povodom iskorišćenog pravnog leka, već donete.\nNije lako ustanoviti kako se postupa sa žalbom predatom u vreme kada rok za njeno izjavljivanje nije ni počeo da teče; da li će biti odbačena kao preuranjena (takvih je slučajeva ranije bilo u praksi), ili će se uzeti u razmatranje? No, ako i ne bude odbačena, njeno bi razmatranje zavisilo od toga da li je suprotna strana pribegla povlastici zastoja rokova, tako što tokom vanrednog stanja neće iskoristiti pravo na sopstvenu žalbu ili na odgovor na žalbu.\nNajzad, nije otklonjen sukob između prestanka toka rokova i zakonske obaveze da se u predmetima određene vrste postupa hitno, kakav je slučaj sa krivičnim postupkom u kome je određen pritvor, sa postupkom protiv maloletnih učinilaca krivičnih dela i sa sporovima zbog radnih prava, porodičnih odnosa u vezi sa detetom, ili smetanja državine. Narušavanje ovih prava svakako bi, nasuprot Ustavu, prevazilazilo neophodnost obima uskraćivanja.\nProizlazi da Uredba, osim već pomenute prednosti, ima brojne nedostatke. Nepotpuna je, nedovoljno logična ili naprosto suprotna pravima koja u vanrednom stanju ne mogu biti uskraćena ili umanjena, kao što su pravo na pošteno suđenje, na pravnu sigurnost i jednakost pred zakonom, i na slobodu i dostojanstvo ličnosti. Neka rešenja pre idu naruku komotnijem radu suda, nego što doprinose ostvarivanju prava stranaka. Mogućnost da se o žalbi tokom vanrednog stanja ne odlučuje bliska je njenoj suspenziji na neodređeno vreme.\nPokazalo se da je jedan dosta jednostavan pravni zahvat izveden brzopleto, površno i sa nepremostivim teškoćama. Moguće je da je sve to posledica žurbe, neiskustva ili nedovoljnog znanja. Ipak, svojsvo donosioca, priroda propusta i otvorenost nekih normi za tumačenja koja lako mogu dovesti do zlouptreba, ne isključuju da se radi i o lošim namerama. Ponekad je neukost vlasti manji problem od učenosti koja hotimično unosi pometnju.\n Uredba o rokovima u sudskim postupcima za vreme vanrednog stanja proglašenog 15. marta 2020. godine (Službeni glasnik RS br. 38/2020 od 20.03.2020.). Nešto kasnije doneta je i Uredba o primeni rokova u upravnim postupcima za vreme vanrednog stanja (Službeni glasnik RS br. 41 od 24.03.2020. i br. 43 od 27.03.2020). Iako je u čl. 202. st. 3. Ustava predviđeno da mere odstupanja od ljudskih i manjinskih prava prestaju da važe prestankom vanrednog stanja, istog dana kad je vanredno stanje ukinuto donet je i poseban Zakon o važenju uredaba koje je Vlada uz supotpis predsednika Republike donela za vreme vanrednog stanja i koje je Narodna skupština potvrdila, u čijem čl. 2. st. 1. tač. 5. je određen i prestanak važenja Uredbe o kojoj je ovde reč (Službeni glasnik RS br. 65 od 6.05.2020).\n Nije bez uticaja zabrana produžavanja rokova propisanih Zakonikom o krivičnom postupku, osim ako to sam Zakonik izričito dozvoljava (čl. 224. ZKP). Za razliku od ovoga, Zakonom o prekršajima propisano je da je produženje rokova moguće kada je to izričito dozvoljeno zakonom uopšte, a ne samo tim zakonom (čl. 136. ZP).\n U Uredbi koja se tiče upravnih postupaka stvar je rešena na prostiji i, po svemu sudeći, prihvatljiviji način: umesto produženja rokova pribeglo se fikciji da je dostavljanje u vanrednom stanju izvršeno kad istekne 15 dana od prestanka tog stanja (čl. 2. st.2).


Slugger Baseball - Balkaneros Web igrice flash\nje šampion u Slugger Baseball\nsa rezultatom 13,514.0\nBalkaneros > Sportske > Slugger Baseball\nNaslov: Slugger Baseball\nOpis: Takmičenje 30 nivoa ove dobre bejzbol trening igre. Igrica se igra sa mišem i da bi mogli dalje sa igrom potrebno je izvršiti zadatak do kraja. Neki nivo imaju ograničeno vrijeme za izvedbu na kojem se može izgubit i život. Ova sportska igrica upisuje rezultat na dugme SUBMIT SCORE\nPopuni formular i poslat ćemo link i poziv tvom prijatelju Slugger Baseball.\n
Slugger Baseball


NATO počinje postepeno da se povlači sa Kosova\nTema: NATO počinje postepeno da se povlači sa Kosova\n16.12.2009., 23:43 #1\nNATO: Situacija dovoljno dobra\n16. decembar 2009. | 19:20 | Izvor: B92 Beograd -- Komandat južnog krila NATO-a admiral Mark Ficdžerald kaže da je procena Alijanse da je bezbednosna situacija na Kosovu zadovoljavajuća.\nNATO, odnosno KFOR, počinje postepeno da se povlači sa Kosova. Od januara će na Kosovu umesto 15.000 biti 10.000 vojnika KFOR-a. Posle deset godina NATO namerava da smanji svoje prisustvo na Kosovu. Tokom januara i februara, KFOR će zatvoriti deset baza, odnosno sa 28 broj baza će se smanjiti na 18.\nOd Nove godine na Kosovu će biti 5.000 vojnika manje, smanjenje broja NATO vojnika na Kosovu bila je jedna od glavnih tema razgovara komandant južnog krila NATO admirala Marka Ficdžeralda i ministra odbrane Dragana Šutanovca.\n“Euleks i kosovska policija, imajuću u vidu kako sada rade, mogu da preuzmu neke od bezbednosnih obaveza koje je ranije imao KFOR”, smatra Ficdžerald.\n“Na Kosovu sada imamo 15.000 vojnika, a već u januaru će ih biti 10.000. NATO je razmotrio bezbednosnu situaciji na Kosovu i zadovojni smo. Mislimo da je situacija dovoljno dobra da možemo da smanjimo broj vojnika”, kazao je on.\n“Generalni sekretar je najavio da se dugoročno planira još značajnije smanje broja vojnika. Ipak, stalno ćemo praviti procene rizika na Kosovu i na osnovu toga donosti odluke”, naveo je Ficdžerald.\nFicdžeral je u Beogradu razgovao i sa Vladikom Teodosijem.\n“Razgovali smo o bezbednosti manastira, imajući u vidu da smanjujemo broj vojnika. Njegova najveća briga je bila manastir Dečani, rekao sam mu da će tu oblast i dalje obezbeđivati KFOR”, rekao je Ficdžerald.\n“Ipak, razgovarali smo i o tome da treba ramišljati šta će se dešavati kada dođe do daljeg povlačenja vojnika KFOR-a i promene međunarodnog prisustva na Kosovu”, naveo je on.\nNa pitanje da li ce vojnici koji napuštaju Kosovo otići u Irak ili Avganistan, Ficdžerald kaže da ne zna tacno gde će otići, ali da to što će te trupe sada biti na raspolaganju biti korisno za druge misije.\nInače, povod Ficdžeraldove posete Beogradu bio je primopredaja dužnosti šefa kancelarije NATO-a u Beogradu između brigadnog generala Miroslava Balinta i brigadnog generala Jana Kašea iz Češke.\nЕто ето, кажем ја колегама форумашима из јужне српске покрајине шта ће бити и колико је натовцима стало до Косова, имају људи преча посла.\n17.12.2009., 00:30 #2\nRe: NATO počinje postepeno da se povlači sa Kosova\nlogika ti je za... pozavideti\nlepo pise, situaicja je dobra...\nznaju da je svako izvukao neku pouku,i da nece niko praviti pizdarije..\na ako ih bude, njima ne treba vise od nekoliko minuta da...\n17.12.2009., 00:37 #3\nНије то логика\nповлачи се 1/3 натоваца иде се на то да се НАТО тотално повуче\nIpak, razgovarali smo i o tome da treba ramišljati šta će se dešavati kada dođe do daljeg povlačenja vojnika KFOR-a i promene međunarodnog prisustva na Kosovu”, naveo je on.\nПолако они одлазе својој кући\nА ти очисти снег\n17.12.2009., 00:43 #4\nOni će sutra i Avganistan da ocene kao "Dobar" pa da se i odatle pokupe.\nOdlaze ljudi, ima prečih posla. Nije vakat da se svade sa Rusima i Kinezima\nOdlazi NATO... dolazi sneg...\nSve će to mila moja pokriti sneg....\n17.12.2009., 00:52 #5\nКолега Адем се сложио кад је прочитао вест изгледа није расположен за дискусију.\n17.12.2009., 00:53 #6\nosim nekih forumasa, koji vole da mastaju, ja sumnjam da danas ima u srbiji jedan jedini politicar, koji odlucuje o necemo, da moze pomisliti da ce kad nato ode on [srbija] pokusati da "povrati" teritoriju.\nmislim da tako sto ne spada ni pod SF\n17.12.2009., 00:53 #7\nza jalovu, ne.\n17.12.2009., 00:55 #8\nШта има де се враћа оно што припада Србији Међународна резолуција 1244 Сб УН је јасна АП Косово и Метохија су у саставу Србије.\n17.12.2009., 00:57 #9\nda li je jasna ili ne, to pitaj amere\nps.ili sacekaj da MSP da svoje misljenje\n17.12.2009., 00:58 #10\nРазумем те ниси ни требао да узмеш учешће ако је тако, рекох ја теби још ономад да је време почело да ради за Србију а ти мени те ово те оно, па ето ови се пакују биће ко у Сајгону изгледа.\n17.12.2009., 01:01 #11\nПа написао сам ти још раније да мишљење Међународног суда правде није обавезујуће за државе чланице Уједињених Нација, а Република Србија је чланица УН.\n17.12.2009., 01:03 #12\nmislis li da cak i ako MSPkaze da je progalsenje nelegalno, da ce srbija smeti da pokusa bilo sta na silu???\n17.12.2009., 01:05 #13\nSav premro od straha pošto si poznat po izboru dal na -5 da branim Kosovo ili da na +25 u sobi kakim po forumu\n17.12.2009., 01:08 #14\nNaravno da Srbija neće pokušati da vrati Kosovo vojnim putem, ali za 20, 30, 50 godina, ko zna\n17.12.2009., 01:11 #15\nEvo znam ja! Tačno za 65 godina i 9 meseci Kosovo će biti srpsko!\nPotrebno je što više brakova sa Albankama - da im vratimo njihovim oružjem!\n17.12.2009., 01:14 #16\nЗашто би на силу па нисмо ми нецивилизовани па да упадамо као Хрватска војска на УНПА зоне или НАТО да изврши варварску агресију без објаве рата. УН су преузеле обавезу да се Резолуција 1244 спроведе у дело, а у њој пише да Србија има право на повратак војске, полиције, царине и особља, нису само НАТО земље чланице Међународне заједнице.\nТо ће бити један анпасан.\n17.12.2009., 01:49 #17\nNaravno da hoce, ali za 10, 20, 30, 5, 2, 1 god., ko zna?\n17.12.2009., 02:07 #18\n17.12.2009., 02:11 #19\nNema zime za siptare, ako Srbi udare, eto amera iz avganistana za par minuta Amerima iz avganistana do kosova treba 8 minuta, ali Srbi osvajaju pokrajinu za 7 minuta, a pola minuta koriste za raporedjivanje snaga za odbranu od podivljalih amera. Pola minuta, najzad, ce iskoristiti za odmor pre napada.\n17.12.2009., 08:03 #20\nAdeme, u ovoj širini...\n17.12.2009., 08:12 #21\nA sta mislis da kazu da je proglasenje ipak bilo nelegalno..........a Ameri se povuku\n17.12.2009., 09:51 #22\nameri su se preforsirali...zapoceli ratove na vise strana...planiraju da zapocnu jos...kriza hara...tamo gde su ostvarili ciljeve ostavljaju saveznike---iz vazlnih drzava da kao psi cuvari cuvaju stado...\n17.12.2009., 10:03 #23\namerika je gotova, samo je pitanje kada ce se urusiti, provalili su ih svi, nema vise laganja o demokratiji i ljudskim pravima\n17.12.2009., 10:06 #24\nslazem se...i iskreno se nadam da cu doziveti taj dan...goreo je i veliki rim...gorece i vasington---o kako ce to lepa slika biti...\n17.12.2009., 10:10 #25\nЕ па лепо, још мало..па један брз напад!\nPoslednja poruka: 15.07.2009., 02:05


Upiskila sam se za vreme seksa | Forum Krstarice\nZačetnik teme Ceca, N Bg\nCeca, N Bg\n24.09.2003. u 15:30 - Upiskila sam se za vreme seksa\nImam jedan problem pa vas molim da mi pomognete, pre svega mislim na one kojima se to vec desilo.\nDok sam vodila ljubav sa deckom desilo mi se da sam se upiskila. To je njega jako iznenadilo, odmah je izgubio erekciju, i sada je poceo da izbegava odnose samnom. Ja sam citala da je to normalno, ali to mi nista ne pomaze jer moj decko to tako ne shvata. Kako da ga ponovo privolim da vodi ljubav samnom ? Sta ako se ponovo upiskim ? Pomozite mi, molim vas, ne znam sta da radim.\n24.09.2003. u 15:32 - Upiskila sam se za vreme seksa\nako te on "voli" onda to ne bi trebalo biti neki problem ...\nako on trazi "razlog" onda je to druga stvar ...\n24.09.2003. u 15:35 - Upiskila sam se za vreme seksa\nhehe... ovo me podseca kada je jedna od bivsih u sred oralnog sexa (ja njoj) dobila mecu... izgledao sam ko vampir... hehe\n24.09.2003. u 15:52 - Upiskila sam se za vreme seksa\nIspiski se pre odnosa,na taj nacin ces spreciti da dodje do nevoljnog mokrenja.A sa deckom razgovaraj o tome.U principu i muskarci i zene pre odnosa treba da se ispiske jer moze doci do ne daj boze pucanja besike.\n24.09.2003. u 15:56 - Upiskila sam se za vreme seksa\nHmm, sad sam se malo i uplasila...\n24.09.2003. u 16:04 - Upiskila sam se za vreme seksa\nMa, moje slabe besike...\n24.09.2003. u 16:05 - Upiskila sam se za vreme seksa\nah, dobro onda... vec sam se uplasio... :wink:\n24.09.2003. u 16:08 - Upiskila sam se za vreme seksa\njel moguce???? hehehehehhihihihhihi...\npa stvarno mislim da je resenje posetiti wc pre sexa, a decku bi trebalo da objasnis da nisi ti kriva i da ti nije to neki fetis ili sta vec....jao! 8)\n24.09.2003. u 16:09 - Upiskila sam se za vreme seksa\n24.09.2003. u 16:15 - Upiskila sam se za vreme seksa\nCuti, imala si srece.... Sta da se un upiskio ? Napinuo bi te i pukla bi !\n24.09.2003. u 16:29 - Upiskila sam se za vreme seksa\nUhhh, Ceco pa to je bas super, moram da nateram devojku da probamo tako nesto, ti radis a ono te nesto toplo zapljuskuje pa sta pao ma postao bi jos tvrdji...\n24.09.2003. u 16:40 - Upiskila sam se za vreme seksa\nubedi ga ceco kako je to najloodji trend u svetu, i neka proba samo da nadje jos jednu ribu koja to isto moze 8)\n24.09.2003. u 17:32 - Upiskila sam se za vreme seksa\nSlazem se bra nemoze to svaka devojka...jos da pogodi pravi trenutak....\n24.09.2003. u 18:05 - Upiskila sam se za vreme seksa\nNadji drugog momka!!!!\n24.09.2003. u 18:39 - Upiskila sam se za vreme seksa\nCeco shutni bambusa!..AL znash kako,nalipaj se kokakole pre kreveta i onda se ispishki ko krava,i onda ga shutni...\n24.09.2003. u 18:42 - Upiskila sam se za vreme seksa\nhahahahahahahaha.........e svaka ti cast!!!!!!!!\n24.09.2003. u 18:43 - Upiskila sam se za vreme seksa\nNajbolji odgovor definitivno...\n24.09.2003. u 19:09 - Upiskila sam se za vreme seksa\nha,ha,to i ja htedoh reci,ali ne ovako mastovito 8)\n24.09.2003. u 19:10 - Upiskila sam se za vreme seksa\ne da li je ovo moguce ili ljudi izmisljaju kojekakve gluposti samo da postave topic.\nupiskila se za vreme sexa.......................ma daj\n24.09.2003. u 19:12 - Upiskila sam se za vreme seksa\nMoguce je, Jovana...\n24.09.2003. u 19:14 - Upiskila sam se za vreme seksa\npa stvarno mi nije jasno. ustvari sad mi je vec smesno. pa zamislite tu situaciju........\na pazi jos se ona cudi sto on izbegava da ima odnose sa njom. kukuuuuuuuuuuuuuuuu\n24.09.2003. u 19:16 - Upiskila sam se za vreme seksa\nPa, nije ona to namjerno uradila... Svakom se moze desiti... Eto, procitala si si sta se d1-u desilo...\n24.09.2003. u 19:18 - Upiskila sam se za vreme seksa\nneko pomenu moje ime....\n24.09.2003. u 19:19 - Upiskila sam se za vreme seksa\nMa, sjajno mi je ono tvoje iskustvo koje si pomenuo na ovom topicu...


Izvor: MozzartSport.com, 12.Jun.2021, 15:37\nTalentovani defanzivac pred promocijom u Gornjem Milanovcu\nU sezoni iza nas Metalac se afirmisao kao mladi tim sa izrazitim potencijalom, a u izazovima koji slede Žarko Lazetić imaće na raspolaganju još jednog talentovanog fudbalera - Uroša Blagojevića.\nTalentovani levi bek u Gornji Milanovac stigao je iz Crvene zvezde, a superligaši su postigli dogovor po kojem je defanzivac Ljutice >> Pročitaj celu vest na sajtu MozzartSport.com << Bogdana napustio bez obeštećenja, ali će crveno-belima pripasti 50% od narednog transfera saznaje Mozzart Sport.\nBlagojević je sa Zvezdom imao ugovor do januara 2022. godine, ali je u želji za konkretnijom šansom izrazio ambiciju za promenom serdine imajući u vidu da se nije našao u projekcijama stručnog štaba crveno-belih koji su potom lako našli zajednički jezik sa Metalcem.\nDefanzivac je već utanačio lične uslove sa klubom podno Rudnika sa kojim će potpisati trogodišnji ugovor, a dogovorom dva tima određena je i klauzula po kojoj bi Crvena zvezda mogla da vrati talentovanog defanzivca u svoje redove uz određeno obeštećenje.\nLevi bek je u Crvenu zvezdu stigao januara 2019. godine iz Zemuna, u crveno-belima je bio član generacije stasale pod komandom Slavoljuba Đorđevića i juniorski staž ukrasio je titulom osvojenom u omladinskoj kategoriji. Posle uspeha u omladinskoj konkurenciji igrač rođen 2002. godine priključen je prvom timu sa kojim je odradio letnje pripreme, ali je pred početak sezone prosleđen u Grafičar.\nNakon jeseni u Zvezdinoj filijali, omladinski reprezentativac Srbije prosleđen je na kaljenje u Novi Pazar, međutim proleće na superligaškoj sceni tokom kojeg je upisao minute na pet utakmica i postigao jedan gol nije bilo dovoljno da popravi status u Ljutice Bogdana posle čega je došlo do rastanka.


SAD upozorava Venecuelu i Kubu da odbiju iranske brodove koji navodno prevoze oružje - SAHAR Balkan\nSAD upozorava Venecuelu i Kubu da odbiju iranske brodove koji navodno prevoze oružje\nJun 10, 2021 13:46 Europe/Sarajevo\nSaharTV – Sjedinjene Američke Države zaprijetile su Venecueli i Kubi da ne smiju primiti dva iranska broda koji navodno plove prema južnoameričkim obalama prevozeći oružje.\nCitirajući neimenovanog visokog zvaničnika iz vlade američkog predsjednika Bidena, Politico je objavio da se vjeruje da brodovi prevoze oružje iz Irana u Venecuelu, pod ugovorom između dvije zemlje potpisanim za vrijeme administracije Donalda Trumpa.\n„Dostava takvog oružja bila bi provokativan čin i shvaćena kao prijetnja našim partnerima u zapadnoj hemisferi“ – rekao je zvaničnik za Politico.\nPlovila su već prešla veliki put Atlantskim okeanom, i dovršila više od polovine putovanja iz Irana do Venecuele, što predstavlja prvi put da je iranska mornarica okružila Južnu Afriku kako bi stigla u Atlantik.\nAmerički senator Marco Rubio na Twitteru u četvrtak napisao je da je Venecuela kupila vojnu opremu od Irana, i zatim pozvala Irance u zapadnu hemisferu.\nIranska administracija u utorak je reagovala na američke tvrdnje o prevozu oružja u Južnu Ameriku odbacujući praćenje i miješanje iranske legalne trgovine s drugim zemljama.\nTeheran nije komentirao šta tačno prevoze brodovi, ali je glasnogovornik vlade, Ali Rabiei rekao da ne postoji zabrana za prodaju iranskog oružja pod rezolucijom 2231, koju je 2015.god. usvojilo Vijeće sigurnosti UN-a.


Gosti iz Slovenije u OŠ „Olga Milošević“ u okviru projekta e-Tvining – Palanačke novine\nU okviru projekta e-Tvining OŠ „Olga Milošević“ je bila domaćin osmočlanoj delegaciji iz Republike Slovenije koju su činila četiri nastavnika i četiri učenika OŠ “Šentjerner” iz istoimenog mesta u Sloveniji.\nPovod ove posete je zajednička realizacija međunarodnog projekta “Što su ruke naših baka znale” koji se realizuje sa OŠ “Olga Milošević”. Koordinator projekta u OŠ „Olga Milošević“ je profesorka engleskog jezika Jasmina Milićević, a saradnici su direktor Darko Dimitrijević i učiteljice Gordana Madžić, Snežana Nikolić, Slađana Vukosavljević i Tatjana Jovičić.\nPored učenika delegaciju su činili Renata Zupanc Grom, direktor OŠ “Šentjerner”, Marjan Cerinšek, koordinator projekta, i nastavnice Mojca Kodelič i Katja Hiodnik.\nGosti su stigli 16. novembra, tako da su nakon prijema u školi i obilaska Etno kutka, , bili gosti na slavi kod jednog od domaćina koji su ugostili đaka iz Slovenije. Sutradan su gosti u OŠ „Olga Milošević“ prisustvovali radionici „Značaj i ukrašavanje slavskog kolača“ u relizaciji učiteljica Gordane Madžić i i Tatjane Jovičić i prisustvovali uglednom času „Kujundžija – zlatar“ koji je realizovala učiteljica Slađana Vukosavljević.\nGoste iz Slovenije i domaćine je u svom kabinetu ugostio i predsednik Opštine Toplica Pintorović, nakon čega je usledila poseta kući Paunovića, koja je opremljena u etno stilu.\nGosti su posetili Etno selo, a uveče je održana tribina, odnosno prezentacija projekta predstavnicima drugih škola. O projektu su govorili profesorka engleskog jezika Jasmina Milićević i njen partner na projektu iz Slovenije Marjan Cerinšek. Nakon toga učiteljica Gordana Madžić je predstavila aktivnosti kojima su se bavila deca u okviru Narodne tradicije i izučavanja starih zanata. U toku tribine učenici su učestvovali na radionici „Izrada bukmarkera i privezaka“, koju je organizovala učiteljica Snežana Nikolić.\nPo završetku tribine gosti su prisustvovali otvaranju izložbe slika u Galeriji moderne umetnosti, a organizovana im je i poseta Narodnom muzeju.\nPoslednjeg dana boravka, u subotu 18. novembra nastavnici i učenici iz Slovenije su posetili Selevac , a domaćin im je bila porodica Madžić koja im je predstavila svoju vinariju.\nPraznični mini-buvljak u centru grada\nNext story Ogledni čas iz hemije u OŠ „Milija Rakić“\nPrevious story Kampanja „16 dana aktivizma protiv nasilja nad ženama“


"Dan D" za KK Partizan - RTV Doboj\nKošarkaški klub Partizan danas, s početkom u 15 časova održaće važnu konferenciju za novinare, najavljeno je iz Upravnog odbora kluba.\nPredsjednik kluba Ostoja Mijailović obratiće se novinarima i javnosti kako bi saopštio dalji plan Partizana, odnosno da li će naredne godine igrati u Evrokupu ili FIBA Ligi šampiona.\nDileme ne bi trebalo da bude, Evrokup je takmičenje koje donosi učešće u Evroligi u kojoj se takmiče najbolji klubovi Evrope, međutim pojedini u klubu su navodno za napuštanje kompanije EKA koja stoji iza EL-a i EK-a.\nKako je prije dva dana saopšteno na sajtu kluba, pod tačkom četiri, UO je nakon tročasovne rasprave donio odluku da podrži prijedlog kojim se ovlašćuje Ostoja Mijailović da do petka donese odluku o budućem putu KK Partizan i to saopšti javnosti.\nDodaje da su nakon veoma konstruktivne rasprave, članovi UO, koji ujedno čine predstavnike većine sponzora kluba, iznijeli su podijeljena mišljenja o pitanju budućnosti kluba, gdje se određeni broj članova izjasnio za prelazak u takmičenja pod okriljem FIBA, dok su se drugi izjasnili za ostanak pod okriljem EKA.\nPartizan je, sada već, prošle sezone bio najbolja ekipa u Evrokupu, ali je ostao bez Evrolige jer je prvi čovjek Đordi Bertomeu odlučio da poništi takmičarsku godinu i ponovi istu, sa istim učesnicima (u Evroligi), naredne sezone.


Vodeni Ćiro - Zvanična prezentacija\nVODENI ĆIRO Kontakt\nAGENCIJSKA PONUDA VOŽNJE\n1. Turistička agencija M97 TOURS Sarajevo: je partnerska agencija sa pravom prodaje turističkih aranžmana u koje je uključen Vodeni Ćiro.\nJednodnevni izlet: Vodeni Ćiro + Goražde + Višegrad\nCijena za odraslu osobu : 35KM\nCijena za djecu : 0-2 g besplatno\n2-13 g 25 KM\nPotrebno minimalno 15 prijava.\nAutobuski prevoz, krstarenje vodenim Ćirom, pješačko razgledanje Goražda i mosta u Višegradu, organizacija putovanja.\nViše informacija na web sajtu turističke Agencije M97 TOURS: http://www.m97tours.com\n2. Turistička agencija SKI BUS Beograd\nViše informacija na web sajtu turističke Agencije SKI BUS: http://www.skibus.rs\nDIREKTNA PONUDA VOŽNJE\nPolasci svake subote i nedelje u 12.00 časova sa polaznog pristaništa broda Vodeni Ćiro u Setihovu (opština Rudo) i to:\n1. VODENI ĆIRO - ZATVORENE GRUPE.\nZatvorene grupe sa max 40 osoba mogu zakupiti brod po satu plovidbe. Jedan sat zakupa broda košta 100 KM. U ovoj cijeni su grupi na raspolaganju kapetan i dva pomoćnika. Grupa ima na raspolaganju 3 palube, restoran kapaciteta 30 mjesta i usluge brodskog bara, kao i mogućnost organizacije ručka na brodu. Grupa sama određuje pravac plovidbe. Polazna stanica se nalazi u Setihovu, Opština Rudo. Plovidba do Višegrada i nazad traje 4 sata, do Medjedje i nazad 3h 30 min, do Ustiprače i nazad 6 sati.\n2. VODENI ĆIRO – STANDARDNI ARANŽMANI (otvorene grupe)\nUključuje krstarenje Limom dužine od 10-30 km , brod plovi u neposrednoj blizini regionalnog puta za Sarajevo, prolazi ispod niskog mosta u Omačini (ispod kojeg Vodeni Ćiro preklapa svoje dimnjake), prolazi pored stare austro-ugarske nepotopljene željezničke stanice u Dolovima i prati potopljenu ''Ćirinu'' prugu sve do Strgačine, do ulaza u kanjon Lima ili plovi kroz kanjon Lima, dužine 7 km, gdje se litice okomito uspinju po nekoliko stotina metara do ušća Lima u Drinu. Sa ušća Lima u Drinu brod moze da plovi Drinom do HE Višegrad ili da plovi uz Drinu do restorana ''JAZ'' na obali rijeke Drine u Medjedji, gdje se pravi pauza od 30 min.\n2.1. Kružna plovidba od Setihova do Strgačine, u trajanju od 2 sata.\nCijena karte iznosi 15 KM. Brod saobraća sa minimalno 15 putnika, a prodaja karata se vrši isključivo putem blagovremenih rezervacija.\n2.2. Kružna plovidba od Setihova do Brodara (ušće Lima u Drinu), u trajanju od 3h i 30min.\nCijena povratne karte za ovaj aranžman iznosi 25 KM. Brod saobraća sa minimalno 15 putnika, a prodaja karata se vrši isključivo putem blagovremenih rezervacija.\n2.3. Kružna plovidba od Setihova do Višegrada (do HE Višegrad), u trajanju od 5h.\nCijena karte u jednom pravcu za ovaj aranžman iznosi 35 KM. Brod saobraća sa minimalno 15 putnika, a prodaja karata se vrši isključivo putem blagovremenih rezervacija.\n2.4. Kružna plovidba od Setihova do Medjedje (do restorana JAZ), u trajanju od 5h.\nCijena karte za ovaj aranžman iznosi 35 KM. Brod saobraća sa minimalno 20 putnika, a prodaja karata se vrši isključivo putem blagovremenih rezervacija.\n2.5. Kružna plovidba od Setihova do Ustiprače, u trajanju od 6h i 30min.\nCijena karte u jednom pravcu za ovaj aranžman iznosi 50 KM. Brod saobraća sa minimalno 15 putnika, a prodaja karata se vrši isključivo putem blagovremenih rezervacija.\nVodeni ćiro & Rafting\nVODENI ĆIRO & RAFTING NA LIMU\nRafting na Limu starta iz Rudog (centar grada) u trajanju od 3h i spada u kategoriju srednje atraktivnosti, uz prolazak kroz buk Valine, koji se u dužini od nekoliko stotina metara može porediti sa rijekom Tarom i njenim bukovima. Rafting prolazi kroz selo Sokoloviće, gdje je rođen Veliki Vezir Mehmed Paša Sokolović, koji je sagradio na Drini Ćupriju u Višegradu. Rafting završava u Setihovu, na polaznoj stanici ''Vodenog Ćire'', odakle se za raftere organizuje jedno od gore pobrojanih krstarenja kanjonima Lima i Drine.\nCijena raftinga iznosi 20 KM po osobi, a u kombinaciji sa opcijom krstarenja se dobija konačna cijena ovog objedinjenog aranžmana. Minimalna grupa za rafting je 6 osoba. Način prijavljivanja isključivo putem rezervacija.\n1. Prenoćište u hotelu "COMSAR" u Rudom, 4*, se specijalno za goste "Vodenog Ćire" nudi za 35 KM po osobi.\n2. Živa muzika na brodu (akustična gitara ili harmonika) se plaća od 30 do 100 KM, zavisno od vremena plovidbe i broja članova benda.\n3. Turistički vodič na brodu u iznosu od 50 KM.\nBrod "Vodeni Ćiro", plovi u najljepšoj prirodnoj oazi Evrope, u 50 kilometarskoj vodenoj maršuti između Rudog, Višegrada i Goražda. Ovaj brod zahvaljujući ideji i inicijativi Bojana Bajića i njegovog tima iz udruženja mladih Luna Rudo, izgrađen je u Fabrici mašina u Kopačima u Goraždu. Po prvi put u Bosni i Hercegovini realizovana je izgradnja jednog ovakvog plovnog objekta. Brod je dugačak 14,5 metara, a širok 4,60 metra i može primiti oko 40 ljudi zajedno sa posadom. Također, raspolaže kabinom za kapetana, salonom za smještaj putnika, mini barom i palubom.\nOvaj projekat je podržan od strane Evropske komisije i opštine Rudo i pedstavljao je veliki izazov za sve aktere koji su tada bili uključeni u planiranje i izgradnju.\nKao takav, brod samo po sebi predstavalja jednu izuzetnu atrakciju, a imajući u vidu prekrasne i netaknute prirodne predjele koji se nalaze na plovnoj maršuti broda, kao i kanjon Lima koji spada u jedan od nekoliko najatraktivnih kanjona u Evropi, što su potvrdili brojni turisti iz zemlje i inostranstva koji su proteklih godina bili na nekoj od vožnji Vodenim Ćirom.\nIz tog razloga, pored same vožnje, u više navrata organizovani su različiti sadržaji na brodu pa između ostalog i jedno vjenčanje.\nBrod ima svoje polazno pristanište u mjestu Setihovo koje se nalazi na 12 kilometara od Rudog, na putnom pravcu Rudo – Brodar (ušće Rijeke Lim u Drinu).\nO vozu Ćiri!\nBrod "Vodeni Ćiro", dobio je naziv po popularnom vozu "Ćira" koji je saobraćao na nekadašnjoj uskotračnoj pruzi Uvac – Rudo – Sarajevo, koji je u periodu sa početka 20. vijeka bio nosilac razvoja ovog kraja. Ova uskotračna pruga Sarajevo – Uvac otvorena je 4 jula 1906. godine, a krak od sastava Lima sa Drinom do Vardišta izgra|en je samo 27 dana kasnije i to 1, avgusta 1906. godine...\nUvac je bio poslednja stanica, jer se neposredno iza njega nalazila turska državna teritorija. Rudo je izgradnjom ove pruge dobilo zaista mnogo. Neposredno poslije izgradnje i otvaranja prema svijetu osjetio se i značajan privredni napredak ovog kraja.\nTo se posebno da zaključiti po činjenici što je ve} 1907. godine u Rudom, tačnije u Mjestu Štrpci, osnovana prva zemljoradnička zadruga u Bosni i Hercegovini. U poptunosti ova zadruga koncipirana je po sistemu njemačkog ekonomiste Fridriha Vilhelma Raifajzena.\nZnačajan napredak ostvaren je i 1929. godine kada je nakon dugo pregovora i planova konačno 1. januara u rad puštena i pruga Uvac - Priboj. Iako je prema prvobitnom planu Ministarstva saobraćaja od Sarajeva do Priboja trebalo da se gradi pruga normalnog kolosjeka, umjesto toga samo je izvšeno produženje postojeće, uskotračne pruge.\nU tom periodu stanovništvo opštine pretežno se bavilo poljoprivredom a bila je razvijena i trgovina, zanatstvo i ugostiteljstvo a naročito prevoz robe. Kao tranzitno mjesto Rudo je imalo veliki značaj , jer je sva roba i prevoz uopšte iz Bosne u pravcu sjeverne Crne Gore i Sandžaka bila prihvatana u Rudom i iz njega se dalje prevozila do konačnog odredišta..\nUjedno, mnogi su se tokom gradnje a i kasnije zapošljavali na željeznici ili na nekim drugim poslovima.\nTokom gradnje pruge Austrougarska uprava je poklonila pažnju i okolnim propratnim objektima. Tako je na teritoriji opštine izgrađeno nekoliko, za to vrijeme monumentalnih objekata, za namjene željezničkih stanica.\nPosebno treba izdvojiti podatak da je željeznička stanica na Uvcu izrađena kao originalna kopija stanice u Beču, naravno samo nešto manjih dimenzija.\nSredinom 70-ih godina dvadesetog vijeka pročulo se da će ova pruga biti ukinuta i vrlo brzo stigla je naredba da se pruga ukida i demontiraju šine.\nNarod ovoga kraja je se velikim bolom i strahom primio ovu vjest, ali kao i sve u životu morao se pomiriti s tim.\nZa poslednju vožnju i poslednji zvižduk “Ćire” spontano bez ikakvih priprema duž čitave trase pripremljen je veličansvtven ispraćaj.\nCvijeće, suze i žene u crnim marama stavljenim samo zbog toga pratile su “ĆIRU” na svom poslednjem putovanju kroz ove krajeve.\nPoslednji zvižduk Ćire čuo se u maju mjesecu 1978. godine.\nTim Vodenog Ćire\nDirektor JU za turizam i sport.\nDugogodišnji sportista i\nDirektor JU od njenog osnivanja.\nZaljubljenica u odbojku i neko bez kog ne moze da prođe ni jedan sportski događaj, ranije kao aktivne sportašice a sada kao organizatora. Uposlenica JU od njenog osnivanja.\nNeko ko je emotivno vezan za brod,\nčlanica Bojanovog tima i\nsaradnica za oblast turizma.\nIskusni moreplovac koji je radio kao kapetan u Spitu i plovio morima širom svijeta. Nakon što je u Splitu proveo više od tri decenije vratio se u Rudo, svoj rodni kraj da bi upravljao „Vodenim Ćirom“\nRođen 10.04.1985, po struci mašinski tehničar i član Posade broda Vodeni Ćiro – Skiper, Spasioc. Zaljubljenik u sport i prirodu. Četvorogodišnje iskustvo upravljanja brodom.\nVodeni ćiro je realizovana ideja mladih ljudi iz Udruženja mladih Luna Rudo.\nIdejni tvorac broda Vodeni Ćiro je Bojan Bajić.\nOn je sa svojim timom implementirao projekat opštine Rudo, koji je finansirala Evropska komisija.\nBrigu o brodu je preuzela Javna ustanova za turizam i sport Rudo koja se stara o njemu.\nKlikni na VIŠE za prikaz ostalih slika!\nAll rights reserverd 2017. Vodeni ćiro.


VentureShare CentarVestiICT Hub Venture investirao u ShootSet. Novi ciklus prijava otvoren do kraja novembra.\nOd januara 2017. godine od kako ICT Hub Venture fond postoji realizovao je ukupno 7 ulaganja u mlade kompanije u Srbiji. ShootSet je najnovija investicija koju je fond realizovao. U pitanju je online platforma koja spaja fotografe i foto-modele kako bi ostvarili zajedničku saradnju bez posrednika. Ono što je veoma bitno jeste činjenica da obe ciljne grupe ovog startapa prolaze kroz selekciju koju realizuje tim koji stoji iza cele platforme. Svrha ove selekcije jeste osiguranje kvaliteta usluge koju će korisnici platforme dobiti. Selekcija se sastoji od potvrde autentičnosti fotografa kako bi ShootSet garantovao profesionalan pristup i obezbedio siguran rad za modele angažovane od strane fotografa, sa jedne strane. Sa druge strane, modeli prilikom prijave na platformu prilažu svoj portfolio slika i bivaju kategorizovani u jednu od tri kategorije – početnik, zvezda u usponu i preporučeni modeli od strane stručnog tima.\nČetvoročlani tim osnivača ovog startapa čine Mihajlo Petrov, direktor, Miloš Radovanović, dugogodišnji model i poznavalac modeling industrije, Alen Ankajcan i Ivan Maloparac koji zajedno čine razvojni tim. Ovako sastavljen, ShootSet će u sklopu ICT Hub Venture fonda, nastaviti sa usavršavanjem svoje platforme i proširiti svoj proizvod na globalno tržište. Do sada je nekoliko hiljada modela i fotografa iz regiona prepoznalo vrednost koju ShootSet nudi, sada je na redu globalno tržište. Prvi korak van regiona Balkana biće učinjen u pravcu osvajanje centra foto-industije – Los Anđelesa u Sjedinjenim Američkim Državama. ICT Hub će na tom putu na više načina da podrži i mentoriše ovaj sjajan tim kako bi što lakše ostvarili svoje ciljeve.\nDruga komponenta se odnosi na programsku i mentorsku podršku prema individualnim potrebama članova svakog tima. Ona se odnosi na razvoj poslovnih i razvojnih veština.


Sud BiH: Za zločin na Korićanskim stijenama 86 godina zatvora – Minber\npro. 21, 2010 at 12:04 pm\nadmin 12 godina ago 538 views\nPrvostepenom presudom Suda BiH četvorica bivših policajaca iz Prijedora proglašena su krivim i osuđena na ukupno 86 godina zatvora zbog učešća u strijeljanju više od 150 muškaraca na Korićanskim stijenama u augustu 1992. godine, prenosi Birn Justice Report.\nZoran Babić i Milorad Škrbić osuđeni su na po 22 godine zatvora, Dušan Janković na 27, Željko Stojnić na 15, dok je Milorad Radaković oslobođen krivice.\nIzricanju presude nije prisustvovao četvrtooptuženi Janković.\nČetvorica optuženih proglašeni su krivim što su 21. augusta 1992. godine učestvovali u sprovođenju konvoja kojim je oko 1.200 civila iz Prijedora prevoženo prema Travniku, te što su na Korićanskim stijenama izdvojili više od 150 muškaraca i strijeljali.\nDušan Janković je u to vrijeme bio komandir Stanice policije u Prijedoru, dok su ostali optuženi bili pripadnici Interventnog voda Stanice javne bezbjednosti (SJB).\nSuđenje petorici optuženih počelo je 30. marta 2009. godine. Prvobitno su istom optužnicom bili obuhvaćeni Damir Ivanković, Gordan Đurić i Ljubiša Četić, koji su nakon priznanja krivice osuđeni na 14, osam i 13 godina zatvora.\nVRIJEDNOST STICANJA ZNANJA – hfz. Dževad ef. Gološ


Deca | Za media\nNa Staroj planini ovog vikenda počeo je Međunarodni ski kamp za decu sa invaliditetom. Do 12. decembra na boraviće 35 mališana iz 10 evropskih zemalja kako bi savladali osnovne veštine skijanja. Kamp je organizovao Paraolimpijski komitet Srbije, u saradnji sa "Snow sports academy Stara planina" i Ski klubom "Midžor". Cilj održavanja ovakvih kampova za mlade sa invaliditetom je savladavanje...Više\nPročitaj više o Ski kamp za decu sa invaliditetom na Staroj planini


Memorijalni košarkaški turnir Gordana Bogojević Kovačević 2015 - Arhiva 2015 - Sportski kalendar - Savremenisport.com\nNaslovna :: Sportski kalendar :: Arhiva 2015 :: Memorijalni košarkaški turnir Gordana Bogojević Kovačević 2015\nMemorijalni košarkaški turnir Gordana Bogojević Kovačević 2015\nŠesti po redu, Memorijalni košarkaški turnir Gordana Bogojević Kovačević održaće se u utorak, 22. decembra 2015. godine, u Kragujevcu, u organizaciji Košarkaškog saveza Centralne Srbije u saradnji sa Košarkaškim savezom Srbije (KSS).\nMemorijalni košarkaški turnir Gordana Bogojević Kovačević održava se tradicionalno svake godine, u znak sećanja na na proslavljenu košarkašku eprezentativku Jugoslavije i Srbije i Crne Gore, Gordanu Gocu Bogojević Kovačević, koja je tragično preminula 2009. godine.\nOvogodišnji Memorijalni košarkaški turnir Gordana Bogojević Kovačević održaće se u hali “Goca Bogojević” u Kragujevcu, 12:00 časova, a u skladu sa pravilima Košarkaškog saveza Srbije (KSS).\nProgramom Memorijalnog košarkaškog turnira Gordana Bogojević Kovačević predviđeno je da turniru u potpunitosti bude posećen ženskoj košarci, te iz tog razloga predviđeno je da sadržaj ovog događaja bude ispunjen revijalnim utakmicama između devojčica mlađih kategorija selektiranih iz svih regiona kao i centralnom utakmicom između seniorskih timova ŽKK Crvena Zvezda i ŽKK Radnički Kragujevac.\n13:30 - I utakmica (devojčice rođene 2002. godine)\n15:30 - II utakmica (devojčice rođene 2001. godine)\n18:00 - Glavna utakmica (ŽKK Radnički Kragujevac - ŽKK Crvena Zvezda - seniorke)\nAutor: Marko Skorić\tOdržavanje: od 22.12.2015. do 22.12.2015.\nKošarkaški savez Centralne Srbije; Košarkaški savez Srbije (KSS)\nWeb sajt: http://www.rkscs.com\n+ Božićni odbojkaški turnir Kragujevac 2016\n+ Trofej Beograda u rukometu 2015\n+ Novogodišnji festival odbojke - Novi Sad 2015\n+ Takmičenje u umetničkom klizanju - Melodije n...


NAKON 4 GODINE VEZE,MOJ TADAŠNJI MUŽ ME OSTAVIO SAMU U 6. MESECU TRUDNOĆE… – Čizmica TV\n10 ožujka, 2022 almaOstavite komentar na NAKON 4 GODINE VEZE,MOJ TADAŠNJI MUŽ ME OSTAVIO SAMU U 6. MESECU TRUDNOĆE…\nZbog Straha Od Delta Vala U Njemačkoj Se Uvode Nove Restrikcije. Evo Šta Morate Znati…


Tri godine robije za napad na fočanskog inspektora - Klix.ba\nTri godine robije za napad na fočanskog inspektora\n14.4.2011. u 08:17\nNepoznati počinitelji bacili bombu na Mojovićevu kuću\nFočaci Aleksandar Škipina i Milan Smrekić osuđeni su u banjalučkom Okružnom sudu na ukupno tri godine zatvora zbog oružanog napada na porodičnu kuću kriminalističkog inspektora iz Foče Aleksandra Mojovića.\nŠkipina je osuđen na godinu dana zatvora, dok je Smrekić osuđen na dvije godine robije, pišu "Nezavisne novine".\nBanjalučki sud tako je prihvatio odredbe sporazuma o priznanju krivice, koji su Škipina i Smrekić zaključili sa Specijalnim tužilaštvom Republike Srpske. Nakon izricanja presude napadači na inspektora pušteni su iz pritvora do pravosnažnosti presude.\nŠkipina je priznao da je prošle godine nabavio automatsku pušku i predao je Smrekiću, koji je 20. novembra 2010. godine pucao na porodičnu kuću inspektora Mojovića, u kojoj su u trenutku napada bili njegova supruga i maloljetno dijete.\nSudija Vesna Stanković-Ćosović je u obrazloženju presude navela da je na strani optuženih utvrđen niz olakšavajućih okolnosti, među kojima su priznanje krivice, iskreno kajanje, te činjenica da su optuženi mlađe životne dobi.\nSudija, međutim, nije navela nijednu otežavajuću okolnost za Smrekića i Škipinu, iako je poznato da su prije hapšenja i sprovođenja u Banjaluku zajedno i odvojeno počinili ukupno 23 krivična djela, te da ih je sud u Foči nakon svega osudio na nekoliko mjeseci uslovne kazne.\nAleksandar Mojović i njegova supruga zbog napada zatražili su naknadu materijalne štete od osuđenih. Mojovićeva supruga je za pretrpljeni strah zatražila 10.000 KM, ali će presuda po tom slučaju biti donesena u parničnom postupku.\nPet poginulih, a šest teže povrijeđenih u požaru\n14.04.2011. u 08:29


Vrući poslovi: Inženjer prodaje (m/ž)\nKonkurs za oglas "Inženjer prodaje (m/ž)" kompanije Walton International je istekao i konkurisanje na oglas je onemogućeno!\nBeograd, Bulevar Arsenija Čarnojevića 52a\nNaš klijent je internacionalna kompanija prisutna u regionu već 30 godina i jedna je od lidera iz oblasti automatskog upravljanja u svojoj branši.\nU potrazi smo za adekvatnim kandidatom koji će biti njihov\nZahtevane veštine, znanja i iskustva:\nMinimum VII stepen stručne spreme - mašinski ili elektrotehnički fakultet\nVozačka dozvola B kategorije (prednost, ne i uslov)\nKomunikacija sa kupcima, prezentacije, promocije, tehnička i komercijalna podrška\nOdržavanje kontakata sa postojećim i rad na pronalaženju novih klijenata\nObrada tehničkih specifikacija i pronalaženje optimalnih rešenja\nBriga o klijentima, praćenje realizacije dostavljenih ponuda\nRad u dobroj atmosferi i kvalitetnim uslovima\nKontakt sa najnaprednijim tehnologijama iz oblasti automatskog upravljanja pametnim zgradama\nPriliku za stručnim usavršavanjem u zemlji i inostranstvu\nZaradu praćenu bonusima


Ekskluzivno: Prve fotografije Nikoline Pišek sa ćerkicom Unom Sofijom!\nSamo za Kurir i Story\n26.04.2015. 20:22h 27.04.2017. 19:10h\nEkskluzivne fotografije pronađite u sutrašnjem broju dnevnog lista Kurir, kao i u idućem, 502. broju magazina Story, koji će se u prodaji naći u četvrtak, 30. aprila\nSutrašnji broj dnevnog lista Kurir i novi broj magazina Story koji će u prodaji biti od četvrtka, 30. aprila, donose ekskluzivne fotografije voditeljke Nikoline Pišek sa ćerkom Unom Sofijom!\nHrvatska voditeljka i istoričar umetnosti Vidoje Ristović, venčali su se septembra 2013. godine, a Nikolina se porodila prošlog decembra. Tada je na svet donela ćerkicu Unu Sofiju.\nEkskluzivne fotografije pronađite u sutrašnjem broju dnevnog lista Kurir, a u idućem, 502. broju magazina Story, koji će se u prodaji naći u četvrtak, 30. aprila pročitajte i Nikolinin ekskluzivni intervju.\nZabranjeno preuzimanje fotografija bez dozvole.\nFoto: Andrea Damnjanović/Story\nNikolina PišekbebaUna SofijaEkskluzivnoStorykurir


Knjige : Iluzije, Avanture kolebljivog mesije, RIČARD BAH 14.09.2018 - ID 66254320 - KupujemProdajem\nKnjige > Stare knjige > ID oglasa: #66254320 (postavljen: pre 4 dana)\nIluzije, Avanture kolebljivog mesije, RIČARD BAH\nVeoma ocuvana knjiga, meke korice, 150 str. Izdavac Eshoteria, Beograd, 1997g.\nZab. Posveta na zadnjoj stranici.\nCarobni svet muzike\nMax preporuka za saradnju. Brza realizacija, tacan opis sve po dogovoru. 10+\nKiss Loud & Proud, L velicina slika 1 Kiss Loud & Proud, L


COVID-19 ne smije biti iskorišten protiv žena – Centar ženskih prava\nSituacija kućne izolacije je sigurnije mjesto za prevenciju zaraze COVID 19, međutim, to za žene žrtve nasilja u porodici nije nikakvo sigurno mjesto. Nasilnik sada ima još veću kontrolu. Tokom izolacije nasilnici se osile, pa sada na ženi i djeci iskaljuju bijest jer ne mogu u kafanu ili kladionicu.\nUz puno razumijevanje da se svi društveni resursi trenutno usmjeravaju na suzbijanje daljeg širenja virusa CoVid 19 nije uredu da žene i djeca nemaju minimalne resurse za pristup podršci i pomoći.\nVišestruko ranjive kategorije žene koje žive u riziku od nasilja, žene u socijalnoj potrebi, žene sa invaliditetom, civilne žrtve rata, Romkinje, žene iznad 65 godina starosti, samohrane majke, žene koje žive na selu, nisu prepoznate pri planiranju i provođenju mjera podrške i pomoći u vanrednoj situaciji.\nKada su u pitanju izrečene zaštitne mjere prema nasilnicima, smanjena je provjera da li se mjere poštuju. Ovo iz razloga jer su policiji dodijeljenje druge prioritetne obaveze i zadaci na kontroli pridržavanja mjera izolacije i policijskog sata.\nU vrijeme prije COVID-19 žena je u vrijeme odsustva nasilnog partnera i djece u školama imala priliku da potraži pomoć. Sada je ta njena mogućnost svedena na minimum, dodatno je izolovana, veze sa drugima su smanjenje, ranjivost se povećava. Ovo stavlja žene u još ranjiviju poziciju.\nPostojeći SOS telefoni ne zadovaljavaju povećane potrebe i zahtjeve klijentica za direktnom stručnom i specijaliziranom podrškom i posredovanjem prema institucijama. Žene koju su nam se obraćale navodile su da se nisujavljale na SOS telefon. Trebala im je konkretna podrška u vidu direktnog obraćanja policiji, nadležnim institucijama, nabavci hrane za malodobnu djecu. Osim navedenog potrebni su im razgovori sa profesionalnim terapeutima i pravnicama.\nVjerujemo da ćemo se susresti sa trendom prijavljivanja nasilja nama, a neprijavljivanja institucijama, najprije zbog limitiranih mogućnosti dobijanja pomoći i podrške, nemogućnosti odlaska u mjesto gdje je se ta pomoć uobičajeno mogla dobiti. Mora se voditi računa o problemima i potrebama žena. Ne treba nam svima ista podrška. Ne zadovoljavaju se sve potrebe podjelom brašna i ulja.\nSretne smo što su vlasti iz grada Zenica, malog grada u Bosni i Hercegovini, podržale našu besplatnu telefonsku liniju za pružanje besplatne pravne pomoći i psihološke podrške ženama koje su preživjele nasilje i ženama ugroženim nasiljem, uključujući i iz ugroženih grupa. Državne institucije moraju biti odraz društva. Moraju imati snažnu poruku potencijalnim zlostavljačima. Poruka mora biti da će svaki koji čak i pomisli da iskoristi ovu situaciju protiv žena i djece biti kažnjen.\nOriginalni članak dostupan na OVOM linku.\nCOVID-19 će proći, ali da li će se nešto promijeniti u sistemu zaštite?


Akademik Ninoslav Stojadinović preminuo od koronavirusa - NOVA portal\nAkademik Ninoslav Stojadinović preminuo od koronavirusa\nDruštvo Autor:Bojana Milovanovic26. dec. 202012:10\nNinoslav Stojadinović Foto:N1\nProfesor doktor Ninoslav Stojadinović, predsednik niškog ogranka Srpske akademije nauka i umetnosti, preminuo je u 70. godini. Bio je akademik, profesor i dekan Elektronskog fakulteta, poslanik, ambasador, urednik naučnih časopisa. Iz ogranka SANU u Nišu saopštili su da je preminuo u petak u Kliničkom centru Niš, od posledica infekcije koronavirusom.\nI nakon ulaska u kovid bolnicu 28. novembra, sve do pogoršanja stanja 9. decembra, neprekidno je i posvećeno, elektronskim putem, radio na poslovima predsednika Ogranka u Nišu, napisali su iz SANU, a prenose mediji.\nKriminolog Zlatko Nikolić umro od korone\nPre 23 godine izabran je i za poslanika u Narodnoj skupštini, zatim je bio predstavnik Srbije i Crne Gore u Parlamentarnoj skupštini Saveta Evrope.\nKrajem devedesetih bio je lider Srpskog pokreta obnove u Nišu. Posle 2000. i savezni poslanik ove stranke. Nakon toga bio je imenovan za ambasadora u Švedskoj, a onda i u Bosni i Hercegovini.\nPosle njegove smene sa mesta ambasadora, priključio se radu Odbora za spoljnu politiku DS, a 2014. godine postao je član Nove demokratske stranke. Od 2014. do 2016. godine bio je na funkciji potpredsednika Narodne skupštine.\nOd 1999. godine postaje redovni član Akadamije inženjerskih nauka Srbije, a od 2016.godine predsednik ogranka SANU u Nišu.\nNjegov uređivački rad ogledao se u nekoliko časopisa, a bio je i autor velikog broja stručnih publikacija i dobitnik prestižnih nagrada Međunarodnog udruženja inženjera elektronike (IEEE).\nAkademik Ninoslav Stojadinović jedan je od retkih akademika koji je aktivno pratio i u javnosti ukazivao na štetne pojave u društvu. Pre samo mesec dana dao je svoj poslednji intervju za Južne vesti .


Novi Pazar 9- Top Oglasi\nBok, ja sam posebno rad na međunarodnoj razini. potpuno koji će se koristiti za osiguranje kredita između kratkoročno i dugoročno od € 1.500 $ 1,5 milijuna osoba ili € ili $) rad s BGFI BANKE ljudi sve ozbiljne biti stvarne po...\n545625 eur Dodato na: 2017.06.21 Područje: Novi Pazar\nDodato na: 2017.06.12 Područje: Novi Pazar\nNovac-aktivne i finansijsku pomoć stvoriti svoj vlastiti posao : Laettiae.finanza@gmail.com\nZdravo Daj da se javim na ovaj Dan. Voleo bih da vam kažem da sam poseban koji nudi finansijski kredit da bi pomogao ljudima u nevolji. Nismo bez ignorisao krize iskusni naš kontinent je oslabila naše banke i finansijskih instit...\n01 rsd Dodato na: 2017.05.31 Područje: Novi Pazar\nImam pojedinac sa značajnim kapitala I daju onima kojima je potrebna sa stopom od vrlo povoljan. Moja ponuda je ograničena na 8.000.000 Mark me kontaktira ...\nDodato na: 2017.05.17 Područje: Novi Pazar


Covid nije posljednja pandemija, kaže prvi čovjek WHO Tedros\nCovid nije posljednja pandemija, kaže prvi čovjek WHO Tedros Istaknuto\nAutor A.J Sep 14, 2020\nČelnik Svjetske zdravstvene organizacije (WHO) Tedros Adhanom Ghebreyesus upozorio je danas kako COVID-19 nije posljednja pandemija, te pozvao na političko i finansijsko investiranje u sprečavanje pandemija.\nTedros je na predstavljanju izvještaja Vijeća za monitoring gobalne spremnosti (GPMB) za 2020. godinu rekao je da ovo neće biti posljednja pandemija niti posljednja globalna zdravstvena kriza, prenose agencije.\n“Ne znamo kakva će biti sljedeća zdravstvena kriza, ali znamo da će doći. I, moramo biti spremni”, rekao je Tedros i pojasnio da ovo nije zastrašivanje nego poziv na djelovanje.\nNjegov govor je uslijedio nakon što je, prema informacijama američkog univerziteta Johns Hopkins, u svijetu potvrđeno više od 29 miliona zaraženih koronavirusom i više od 924.953 smrtna slučaja, dok se od COVID-19 oporavilo blizu 19,7 miliona ljudi.\nWHO je zabilježio i rekordan broj zaraženih u jednom danu, oko 308.000.\nGPMB je nezavisno tijelo za monitoring, čiji je cilj osigurati spremnost na globalne zdravstvene krize.\nTedros je rekao da čovječanstvo ima odgovornost pokazati bolju spremnost na sljedeću pandemiju. Kako je rekao, pandemija koronavirusa odnijela je veliki broj života, te oslabila zdravstvene sisteme, ekonomije i društva.\n”Čak su i zemlje s naprednim zdravstvenim sistemom i snažnim ekonomijama osjetile značajne posljedice”, rekao je prvi čovjek WHO-a.\nDodao je kako mnoge zemlje koje su se uspješno uhvatile ukoštac spandemijom, bile one koje su naučile nešto iz ranijih epidemija među kojima su SARS, MERS, H1N1, ebola i druge.\n”Ne smijemo više krstiti ruke i govoriti kako se nešto treba uraditi“, rekao je čelnik WHO-a.\nUpitao je – kada ćemo usvajati lekcije i poduzimati korake kako bismo svijet učinili sigurnijim, ako nećemo sada.\nRadman: Covid kao HIV - Žao mi je živjeti u vremenu u kojem se abdicira od pameti\nCovid zaduženja u regiji: Koliko su se zadužile države regije u periodu korona-krize\nBez maski u školama Istre: Učenici i nastavnici na nastavi ne moraju nositi maske\tOporavak 2022, američka vlada nakon što proba svaku drugu stvar, napravi i pravu stvar\nIstraga u velikom pranju novca: Velike banke oprale goleme iznose novc…\nRadman: Covid kao HIV - Žao mi je živjeti u vremenu u kojem se abdici…


Polovni Kompaktni Traktori Za prodaju | Polovne kosilice za prodaju - Mascus Srbija\nManji traktori (1.325)\nMašine za čišćenje (1.208)\nPomoćne mašine (487)\nOprema za uredjivanje golf terena (421)\nDodaci za kompaktni traktor (81)\nOprema za čišćenje plaže (15)\nOstale industrijske mašine (1.118)\nPolovni trimeri za živu ogradu (126)\nRezervni delovi (385)\nTraktori dvotočkaši i motokultivatori (24)\nVisokopritisne mašine za pranje (166)\nVozila za prevoz opreme za rad (141)\nJohn Deere (1.627)\nSjedinjene Američke Države (1.834)\nPolovni komunalna tehnika\nU nastavku nađite oglase polovne komunalna tehnika iz sektora šumarstva dostupne na Massucu. Kliknite sve brendove polovne komunalna tehnika ako želite proveriti dostupne polovne komunalna tehnika mašine razvstene po marki.Da bi smanjili rezultate pretraživanja komunalna tehnika molimo koristite levu stransku navugaciju.\nKako da pregledate oglase za polovne mašine za obradu zemljišta na Mascusu?\nIzaberite jednu od podkategorija u sekciji polovnih mašina za obradu zemljišta da biste pregledali oglase za polovne mašine za uređenje vrtova, bašti i parkova. Ne zaboravite da Mascus ne poseduje mašine koje su oglašene na sajtu. Oglase postavljaju prodavci i kompenije koje se bave prodajom polovnih mašina za obradu zemljišta. . Kada nađete mašinu koja Vas interesuje , možete direktno kontaktirati prodavca, putem mejla ili na kontakte koje je prodavac naveo u oglasu. Prilikom kontaktiranja prodavca, molimo Vas da se poyovete na Mascus.\nKako da postavim oglas za polovne mašine za obradu zemljišta na Mascusu ?\nAko želite da postavite oglas za prodaju polovnih mašina za obradu zemljišta , prepopručujemo Vam da prethodno pročitate Opšte uslove korišćenja na sajtu , kao i cenovnik price list . Za prodavce kojise bave prodajom ovakvih mašina, imamo specijalne ponude oglašavanja. Kontaktirajte Mascus RS tim da biste saznali više o tome.\nŠta ako konkretna polovna mašina za obradu zemljišta nije dostupna za kupovinu?\nAko ne mozete da pronađete one polovne mašine za obradu zemljištaza prodaju koje Vas interesuju, mozete da postavite „Tražim” oglas. Kada postavite „Tražim” oglas, bićete obavešteni mejlom kada na sajtu bude objavljen oglas sa mašinama koje Vas interesuju. Takođe, Vaš „Tražim” oglas će biti poslat prodavcima koji sarađuju sa Mascusom. Ovde mozete postaviti „Tražim” oglas.\nKako Vam Mascus može pomoći kod finansiranja i transporta polovnih mašina za obradu zemljišta?\nAKo ste pronašli polovnu mašinu koju želite da kupite, i zainteresovani ste za transport i finansiranje, kliknite na logo firmmi koje se bave finansiranjem i transportom. Ispod svakog oglasa nalaye se logoi partnerskih firmi. Više o transport i finansijskim uslugama pročitajte ovde.\nZašto Vam savetujemo da se registrujete ukoliko jednostavno želite da kupite polovnu mašinu za obradu zemljišta?\nZa one koji odluče da se registruju na Mascus-u, pripremili smo mnogo dodatnih opcija koje pojednostavljuju pretragu i upoređivanje oglasa. Registrovani korisnici takođe mogu slati zahteve i postavljati “Tražim” oglase za polovne mašine za obradu zemljišta brže i lakše, jer ne moraju ponovo popunjavati svoje podatke. Registracija je besplatna i omogućava korišćenje svih opcija na Mascusu.


Klizalište u Valjevu do kraja februara | Marsh online\nIZDAJEM LOKAL U KARAĐORĐEVOJ 120A PRODAJEM TA ELIND 3,2 065/ 224-024-4\nPreduzeću RMS Group potrebni radnici na poslovima prerade metala (sečenje, brušenje, zavarivanje) zvati od 08h. do 16h. 014/ 35-11-501\nIzložba fotografija Marka Rupene i Ivane Veličkov\nVaterpolo klub Valjevo-Gorenje\nPRODAJEM STAN NA POČETKU KOLUBARE 2, DRUGI SPRAT, 46 kvm 064/ 666-18-14\nIZDAJEM RENOVIRAN TROSOBAN, NAMEŠTEN STAN ZA PORODICU NA PETOM PUKU 060/ 56-54-701\nIZDAJEM LOKAL U DUŠANOVOJ ULICI KOD EUROPROMA 060/ 083-70-70\nKlizalište u Valjevu do kraja februara\nDatum: January 25, 2017\nU Valjevu će klizalište raditi do kraja februara, ukoliko vremenski uslovi dozvole. Novi sadržaj u gradu, u skladu sa čarolijama koje zima donosi, izazvao je veliko interesovanje naših sugrađana, od onih najmlađih, koji su prvi put stali na klizaljke i stekli prvo iskustvo na ledu, do onih starijih, iskusnih, ljubitenja klizanja.\nDnevno u proseku valjevsko klizalište poseti oko 300 naših sugrađana. Učenici valjevskih osnovnih i srednjih škola, koristili su tokom januara besplatne termine od 10.00 do 13.00 časova. Po završetku zimskog raspusta, od 13. februara, za njih će ponovo biti organizovano besplatno korišćenje klizališta prema utvrđenom rasporedu u istom terminu. Grad Valjevo je budžetom opredelio 600.000 dinara u 2017. godini za klizalište.\nPrethodno : Preminuo Miodrag Plazinić\nSledeće : Next Post\nEkrem Hanuša juniorski prvak Srbije u boksu 21.03.2018\nMonstrum pedofil (46) iz Bukovca osuđen na 11 godina: Silovao pastorku kad je imala samo 9, na Badnji dan je zlostavljao u autu 21.03.2018\nObeležen Dan grada, Matija Nastasić počasni građanin 21.03.2018\nU Valjevu obeležen dan grada: Blistavi niz laureata 21.03.2018\nArhiva Select Month March 2018 (83) February 2018 (142) January 2018 (141) December 2017 (160) November 2017 (141) October 2017 (147) September 2017 (160) August 2017 (160) July 2017 (154) June 2017 (172) May 2017 (166) April 2017 (157) March 2017 (146) February 2017 (147) January 2017 (98) December 2016 (136) November 2016 (113) October 2016 (172) September 2016 (194) August 2016 (176) July 2016 (192) June 2016 (236) May 2016 (136) April 2016 (126) March 2016 (180) February 2016 (131) January 2016 (123) December 2015 (263) November 2015 (345) October 2015 (394) September 2015 (459) August 2015 (224) July 2015 (238) June 2015 (251) May 2015 (266) April 2015 (211) March 2015 (204) February 2015 (185) January 2015 (137) December 2014 (200) November 2014 (257) October 2014 (314) September 2014 (301) August 2014 (206) July 2014 (230) June 2014 (153) May 2014 (105) April 2014 (108) March 2014 (129) February 2014 (103) January 2014 (121) December 2013 (133) November 2013 (151) October 2013 (119) September 2013 (149) August 2013 (160) July 2013 (105) June 2013 (173) May 2013 (137) April 2013 (161) March 2013 (152) February 2013 (120) January 2013 (141) December 2012 (145) November 2012 (194) October 2012 (207) September 2012 (153) August 2012 (171) July 2012 (179) June 2012 (183) May 2012 (146) April 2012 (209) March 2012 (253) February 2012 (154) January 2012 (184) December 2011 (270) November 2011 (161) October 2011 (190) September 2011 (221) August 2011 (250) July 2011 (178) June 2011 (238) May 2011 (77) April 2011 (160) March 2011 (196) February 2011 (133) January 2011 (99) December 2010 (136) November 2010 (208) October 2010 (197) September 2010 (232) August 2010 (241) July 2010 (386) June 2010 (391) May 2010 (376) April 2010 (1087) March 2010 (226) February 2010 (179) January 2010 (180) December 2009 (163) November 2009 (298) October 2009 (297) September 2009 (298) August 2009 (276) July 2009 (262) June 2009 (295) May 2009 (260) April 2009 (318) March 2009 (306) February 2009 (76) January 2009 (204) December 2008 (395) November 2008 (319) October 2008 (418) September 2008 (443) August 2008 (382) July 2008 (371) June 2008 (395) May 2008 (432) April 2008 (458) March 2008 (424) February 2008 (358) January 2008 (359) December 2007 (231) November 2007 (173) October 2007 (169) September 2007 (195) August 2007 (183) July 2007 (190) June 2007 (212) May 2007 (201) April 2007 (244) March 2007 (205) February 2007 (177) January 2007 (182) December 2006 (212) November 2006 (205) October 2006 (226) September 2006 (213) August 2006 (208) July 2006 (196) June 2006 (236) May 2006 (254) April 2006 (220) March 2006 (274) February 2006 (214) January 2006 (229) December 2005 (303) November 2005 (299) October 2005 (340) September 2005 (387) August 2005 (375) July 2005 (399) June 2005 (371) May 2005 (351) April 2005 (375) March 2005 (353) February 2005 (339) January 2005 (327) December 2004 (345) November 2004 (5) June 2004 (1) 0 (3)


TotalCar.rs » Druženje sa četiri Fordova dizelaša\nDruženje sa četiri Fordova dizelaša\ndizel, Druzenje, Ford, Foto, Grand Motors, Kartodrom\n1 komentara 383875 pregleda\nProšle nedelje je na adresu naše redakcije stigao zanimljiv poziv na druženje od kompanije Grand Motors i agencije New Moment. Generalni zastupnik vozila Ford, Volvo i Land Rover organizuje druženje za auto blogere i Internet profesionalce na kartodromu Ada Huja.\nSvako ko je želeo, mogao je od salona Grand Motorsa u gradskoj vožnji isprobati željeni model, a po dolasku na stazu pored Dunava, i isprobati kako se automobili ponašaju u uslovima malo agresivnije vožnje kroz krivine.\nPakleno beogradsko popodne učinilo je početak celog druženja malo tromijim, ali čim je počelo da zalazi sunce, i da se spušta temperatura, počelo je pravo uživanje u vožnji.\nPred nama su bili Fiesta (1.4), Focus (1.6), C-Max (1.6), Mondeo (2.0), a evo i prvih utisaka, obzirom da bi za potpuniji tekst bilo potrebno više vremena za volanom.\nFiesta u krivini\nGradski mališan sa 1.4 litarskim dizel agregatom (EURO V, 70 KS), ostavio je, na mene lično, a i na mnoge kolege, najbolji utisak. Osim činjenice da je mali potrošač, pokazao se i kao izuzetno dobro u vožnji koja bi predstavljala izazov za svaki manji automobil. Automobil je neočekivano startan, dobro vuče i izuzetno je okretan. Obzirom na cenu i klasu kojoj pripada, kompromisa sa kvalitetom materijala ima, ali je činjenica da se Ford vodio ispravnim principom, da se na materijalima mora uštedeti onoliko koliko se može, ali ne i više od toga. Ono što bi, eventualno, moglo biti bolje je utisak koji odaje upravljač. Iako u vožnji veoma precizan, u rukama deluje previše lagano.\nCena ovog mališana je od 10.690 € (benzinski 1.25 agregat i ambiente paket opreme) do 14.730 € (1.6 TDCi, sa Titanium paketom opreme)\nFokus na početku pravca\nNovi Focus bio je zvezda dana – premijera na našem tržištu. U odnosu na ostale, može se reći da je ovaj automobil u startu u nezavidnom položaju jer su prethodne generacije pokupile gotovo sve nagrade koje nešto znače kada su serijski automobili u pitanju. Što se spoljašnjeg izgleda tiče, prednja deo vozila je vrlo sličan prethodniku, ali je zato zadnji kraj dosta izmenjen uz upečatljiva stop svetla, koja se sada nalaze dosta niže nego kod prethodnih generacija i drugačijeg su oblika. Instrument tabla nije značajnije menjana, dok je na centralnoj konzoli menjač sada pozicioniran više i bliže vozaču. Prostor u vozilu je organizovan dobro i prvi utisak je da je automobil veći nego što zapravo jeste. U vožnji utisak je ne toliko ubedljiv – 1.6 dizelaš je veoma ekonomičan, ali utisak je da nema dovoljno snage za ovaj automobil.\nCena novog Focusa se kreće od 15.300 € (benzinski 1.6 agregat i ambiente paket opreme) do čak 25.770 € (2,0 TDCi, sa Titanium paketom opreme i automatskim menjačem)\nC-Max na startu\nKada je C-Max bio u pitanju očekivanja nisu bila prevelika. Automobil je namenjen posebnom segmentu tržišta i ljudima koji imaju porodicu i dosta drugačije životne navike nego dobar deo nas koji smo se okupili. Izgledom ne odskače previše od starijeg Fokusa, ali viši zadnji kraj i veći prtljažnik. Slabiji od dva 1.6 TDCi motora (95 ks, odnosno 115 ks) takođe nije ulivao previše poverenja, nakon vožnje Fokusa, ali je krajnji utisak ipak dosta bolji. Činjenica je da je automobil dosta živahniji, i da uprkos tome što je “nezgrapniji” od Fokusa, u krivinama leži izuzetno dobro. Sve u svemu, veoma pozitivan utisak i preporuka onima koji razmišljaju o kupovini ovakvog automobila.\nCena novog C-Max-a se kreće od 16.220 € (benzinski 1.6 agregat i ambiente paket opreme) do čak 26.100 € (2,0 TDCi, sa Titanium paketom opreme i automatskim menjačem)\nMondeo u krivini\nUslovi u kojima smo testirali vozila, najmanje su išli na ruku restilizovanom Mondeu, jer zbog svoje veličine, nije mogao previše da se pokaže na samoj stazi. Ovaj džin delovao je previše tromo za mali kartodrom, ali je onima koje ovaj segment zanima mogao pokazati dosta. Restyling nije doneo previše promena već samo suptilno “peglanje bora”. Obzirom da pretenduje da preuzme deo tržišta na kome Ford nije imao previše uspeha do sada, ovaj automobil od samog starta pokušava da ponudi više od konkurencije za istu količinu novca. Lični utisak, možda i nebitan za celu priču, jer svakako nisam ciljna grupa, ipak nije naročito impresivan. Prednji kraj automobila je lep, ali previsok i neskladan zadnji kraj definitivno kvari utisak. Unutra, nema se mnogo šta zameriti, ali ni pohvaliti, nekako, prosto – očekuje se više.\nCena restilizovanog Mondea se kreće od 18.990 € (benzinski 1.6 agregat i ambiente paket opreme) do čak 34.250 € (2,0 TDCi, sa Titanium Spaketom opreme i automatskim menjačem)\nHvala agenciji New Moment i Grand Motorsu zbog organizacije ovakvog događaja. Ovo popodne, svima će, verujem, ostati u lepom sećanju.\nA sada malo slika sa samog dešavanja:\nP.S. Da ne zaboravim reći i to da su Jovana, Jelena i Ivana ulepšale dan celoj ekipi koja je bila tamo, stoga ćemo ovu priliku iskoristiti da ih pozdravimo i zahvalimo im se na tome.\nZa dodatne informacije o vozilima, pogledajte sajt Grand Motors