Pritužba G.D.S. protiv dnevnog lista D. zbog diskriminacije na osnovu starosnog doba u oblasti javnog informisanja • Poverenik za zaštitu ravnopravnosti\nMišljenja i preporuke Mišljenja i preporuke u postupku po pritužbama Pritužba G.D.S. protiv dnevnog lista D. zbog diskriminacije na osnovu starosnog doba u oblasti javnog informisanja\n07-00-00150/2017-02 datum: 10.7.2017.\nMišlјenje je doneto u postupku povodom pritužbe G.D.S. je povodom teksta pod nazivom „Stari birači“, objavlјenog 2. aprila 2017. godine u dnevnom listu „D.“. Podnosilac pritužbe smatra da je ovaj tekst „ekstremno ejdžistički“, jer se traži ukidanje prava glasa starijima od 65 godina, za koje se navodi da su „jadni, bedni i nezadovolјni“, te da uvek glasaju za „despotski orijentisane kandidate“. U izjašnjenju na pritužbu, između ostalog, navedeno je da je redakcija ovog dnevnog lista procenila da je autor teksta, mladi filozof I.Ž, dovolјno kredibilna osoba da bi se njegov lični stav mogao objaviti u listu, te da tekstovi ovakve vrste otvaraju neka delikatna pitanja o kojima je sasvim moguće imati različita mišlјenja i vrednosna opredelјenja. Analiza teksta „Stari birači“ pokazala je da tekst počinje uvodom, obeleženim crvenim slovima, u kojem je istaknuto: „Imajući na umu da je starosna granica od koje osobe stiču pravo glasa (18 godina) sasvim proizvolјno odabrana, drugačiji način za rešavanje problema upliva starih na politiku jeste snižavanje te granice na, recimo, 16 godina, čime bi se udeo mladih u biračkom telu povećao“. Poverenik za zaštitu ravnopravnosti, stoga, na početku konstatuje da se već iz uvoda ovog teksta može zaklјučiti autorov stav, koji je u nastavku teksta razrađen – da učešće starijih građana u političkom životu predstavlјa problem koji se mora rešavati, kako bi se smanjio njihov uticaj na donošenje političkih odluka. U toku postupka utvrđeno je da je ovim tekstom izražen stav da starije osobe, s obzirom da „žive lošije nego ranije“, po pravilu biraju „despotski orijentisane kandidate“, a da su „takvi izbori iracionalni“ i utiču na formiranje javne politike, pa da bi se to sprečilo trebalo bi „ograničiti pravo glasa za stare“. Ovakvim svojim navodima autor je stvorio ponižavajuće okruženje za starije osobe, konstatujući da bi im zbog njihovog socio-ekonomskog statusa trebalo ograničiti pravo glasa, razmatrajući načine na koje bi se to moglo učiniti. Na ovaj način, autor teksta je uznemirio starije osobe. Poverenik za zaštitu ravnopravnosti ukazuje da je u međunarodnim i domaćim pravnim propisima postavlјen opšti standard koji promoviše opštost i jednakost izbora, kao i zabranu diskriminacije po bilo kom osnovu u pogledu ostarivanja ovog prava. Tako, onemogućavanje bilo kom delu stanovništva da ostvari pravo glasa bi bilo u potpunoj suprotnosti sa demokratskim vrednostima i principima socijalne solidarnosti i pravde. S tim u vezi, Poverenik za zaštitu ravnopravnosti smatra da poentiranjem, datim na kraju teksta, da „mada sva navedena rešenja problema uticaja starih na kreiranje javnih politika dodatno komplikuju izborni proces, zahtevi pravde se ne smeju žrtvovati zarad jednostavnosti izbora“, autor teksta je uznemirio i ponizio starije građane i vrlo tendeciozno poslao poruku čitaocima da odluke starijih lјudi predstavlјaju toliko veliki problem, da ograničenje njihovog prava glasa, odnosno uskraćivanje njihovog prava da učestvuju u političkim procesima, predstavlјa pravično rešenje, u interesu celokupnog društva. Stoga, Poverenica za zaštitu ravnopravnosti dala je mišlјenje da su tekstom „Stari birači“, koji je objavlјen dnevnom listu „D.“, izraženi stavovi koji su uznemirujući i ponižavajući i kojima se vređa dostojanstvo starijih osoba, odnosno da su ovim tekstom prekršene odredbe Zakona o zabrani diskriminacije. Glavnom i odgovornom uredniku dnevnog lista „D.“ preporučeno je da objavi izvinjenje starijim osobama u dnevnom listu „D.” u roku od 15 dana od dana prijema ovog mišlјenja sa preporukom, kao i da ubuduće ne objavlјuje priloge kojima se vređa dostojanstvo pripadnika i pripadnica starije generacije, te da svojim prilozima doprinosi izmeni obrazaca, običaja i prakse koji uslovlјavaju stereotipe, predrasude i diskriminaciju starijih osoba.\n1.1. Povereniku za zaštitu ravnopravnosti pritužbom se obratilo „G.D.S.“, protiv dnevnog lista „D.“, a povodom teksta „Stari birači“, objavlјenog u ovom listu 2. aprila 2017. godine.\nda je tekst „Stari birači“ delo nepoznatog autora, istraživača Instituta za filozofiju Filozofskog fakulteta u Beogradu;\nda je ovaj tekst „ekstremno ejdžistički“, jer se traži ukidanje prava glasa starijima od 65 godina, za koje se navodi da su „jadni, bedni i nezadovolјni“, te da uvek glasaju za „despotski orijentisane kandidate“;\nda ovakakv stav, izražen u tekstu „Stari birači“, nema nikakve veze sa dostignutim civilizacijskim dometom u demokratskom razvoju, te da ne može jedna grupa (elita) da vrši izbor za sve društvene grupe, i to po svojoj meri.\n1.3. Uz pritužbu je dostavlјen tekst „Stari birači“, objavlјen 2. aprila 2017. godine, u elektronskom izdanju dnevnog lista „D.“, kao i komentari na objavlјeni tekst.\n1.4. Poverenik za zaštitu ravnopravnosti sproveo je postupak u cilјu utvrđivanja pravno relevantnih činjenica i okolnosti, a u skladu sa čl. 35. st. 4. i čl. 37. st. 2. Zakona o zabrani diskriminacije, pa je u toku postupka pribavlјeno izjašnjenje dnevnog lista „D.“.\nda tekst „Stari birači“, koji je objavlјen u rubrici Forum, predstavlјa lični i autorski stav I.Ž, istraživača za filozofiju Filozofskog fakulteta u Beogradu, pa je netačna formulacija iz pritužbe da je reč o nepoznatom autoru;\nda autor nije novinar dnevnog lista „D.“, kao i da njegovi stavovi ne moraju značiti i stavove redakcije ovog dnevnog lista;\nda je list „D.“ otvoren prema različitim stavovima povodom društvenih pojava, kao i da podstiče otvaranje dijaloga i sučelјavanje suprotstavlјenih strana, što često ima za posledicu da oni koji se ne slažu sa iznetim stavovima ili smatraju da ih oni vređaju, svu lјutnju usmeravaju na list „D.“;\nda je redakcija dnevnog lista „D.“ procenila da je mladi filozof I.Ž. dovolјno kredibilna osoba da bi se njegov lični stav mogao objaviti u listu, te da se tekstovi ovakve vrste ne mogu vrednovati striktnim ocenama „istinito-lažno, tačno-pogrešno, korektno-nekorektno itd“, jer oni otvaraju neka delikatna pitanja o kojima je sasvim moguće imati različita mišlјenja i vrednosna opredelјenja;\nda je pojednostavlјena pritužba G. D. S. da autor traži da se ukine pravo glasa starijim licima. Naime, tačno je da autor navodi da takvih razmišlјanja ima u društvenoj teoriji i publicistici, ali ako se tekst pročita korektno i nepristrasno, može se videti da autor i sam kaže da su od tih radikalnih predloga „neki prihvatlјiviji nego drugi“. Takođe, u zaklјučnoj rečenici, autor kaže da bi prihvatanje nekih od tih predloga „dodatno komplikovalo izborni proces“;\nda se autor teksta prvenstveno zalaže za snižavanje starosne granice za sticanje aktivnog biračkog prava na 16 godina, čime bi se povećao uticaj mlađih generacija u ukupnom biračkom telu;\nda je razumlјivo da ovi stavovi ne moraju svima biti bliski i prihvatlјivi, ali je preterano tvrditi da autor „traži da se ukine pravo glasa starijima od 65 godina“, jer takvog eksplicitnog stava u tekstu nema, već ima zamerki starijim generacijima da većinski glasaju za nedemokratske opcije, te se predlaže niz mera kako da uticaj mladih u izbornom procesu bude veći;\nda je list „D.“ otvorio prostor za jedno ovakvo provokativno razmišlјanje jednog pripadnika mlade inteligencije, čime nikako nije hteo da diskriminiše stara lica ili bilo koju društvenu grupu, već se otvorio za javni dijalog, što smatra svojom medijskom ulogom.\nU toku postupka utvrđeno je da je 2. aprila 2017. godine, u elektronskom izdanju dnevnog lista „D.“, objavlјen tekst pod nazivom „Stari birači“. Uvidom u ovaj tekst i navode iz izjašnjenja, Poverenik za zaštitu ravnopravnosti utvrdio je da je autor teksta I.Ž, istraživač Instituta za filozofiju Filozofskog fakulteta u Beogradu.\nU tekstu je iznet stav da stari u Srbiji žive gore nego ranije, loše se hrane, narušenog su zdravlјa, nedovolјno su informisani, njihove glasačke preferencije su „poprilično iracionalne“, s obzirom na njihov socijalno ekonomski status, te da se po pravilu opredelјuju za političke opcije koje karakteriše despotski način upravlјanja. U nastavku teksta navedeno je da se čini neopravdanim da političke i vrednosne preferencije onih koji su na izmaku životnog veka profilišu javnu politiku, te da bi se zadovolјilo načelo međugeneracijske pravde, trebalo bi ograničiti pravo glasa za stare. Takođe je navedeno da belgijski filozof Filip van Parijs predlaže da se to može učiniti na više načina, od kojih su neki prihvatlјiviji nego drugi, a najjednostavniji među njima je da se starijima od 65 godina ukine pravo glasa. Ovo stanovište se obrazlaže time da pravo glasa pripada korupusu subjektivnih prava, pa kako „osoba određene starosne dobi može da izgubi pravo da upravlјa motornim vozilom, analogno tome može da izgubi i pravo da odlučuje o budućnosti političke zajednice – budućnosti u kojoj neće ni da učestvuje“.\nNadalјe se u tekstu navodi i da je starosna granica za sticanje prava glasa proizvolјno utvrđena na 18 godina, a drugi način za rešavanje problema „upliva starih na politiku“, jeste snižavanje te granice na 16 godina, čime bi se udeo mladih u biračkom telu povećao. Istaknuto je da je jedan od načina za ograničavanje upliva starijih lica u javnu politiku da se u različitim izbornim ciklusima određenim grupama stanovništva da pravo glasa, a da se drugim grupama to pravo uskrati, kao i da glasanje za mlade bude obavezno, dok takva obaveza ne bi postojala za stare.\nAutor se u tekstu, zatim, poziva i na teoriju ograničenja prava glasa karakterističnu za klasični liberalizam, koju je predložio Džon Stjuart Mil, prema kojoj pravo glasa nije opšte i jednako, nego se glas pojednih društvenih grupa vrednuje više nego glasovi koji dolaze iz drugih društvenih grupa. U konkretnom slučaju, starijima bi glas bio vrednovan manje, a mlađima više. U zaklјučku teksta se navodi da iako sva navedena „rešenja problema uticaja starih na kreiranje javnih politika dodatno komplikuju izborni proces, zahtevi pravde se ne smeju žrtvovati zarad jednostavnosti izbora“.\nUvidom u komentare na objavlјeni tekst, Poverenik za zaštitu ravnopravnosti utvrdio je da je tekst izazvao burne reakcije među čitaocima, pa je, između ostalog, navedeno da je ovaj tekst klasičan primer „starizma“, odnosno diskriminacije zbog starosnog doba, te da demokratija obezbeđuje pravo glasa svima, pa tako i starijim licima. U nekim od komentara navedeno je i da objavlјeni tekst „vrvi od stereotipa, jednoumlјa i bahatosti“, kao i da se pravo glasa izjednačava sa pravom na upravlјanje vozilom, da problem ne treba tražiti u 19% biračkog tela, koji čine stariji građani, nego da treba analizirati većinski deo biračkog tela i njihove političke preferencije.\nPoverenik za zaštitu ravnopravnosti, prilikom odlučivanja u ovom predmetu, imao je u vidu navode iz pritužbe i izjašnjenja, kao i tekst objavlјen 2. aprila 2017. godine, u dnevnom listu „D.“, pod nazivom „Stari birači“.\n3.2. Poverenik za zaštitu ravnopravnosti je samostalan, nezavisan i specijalizovan državni organ ustanovlјen Zakonom o zabrani diskriminacije sa zadatkom da radi na suzbijanju svih oblika i vidova diskriminacije i ostvarivanju ravnopravnosti u društvenim odnosima. Nadležnost Poverenika za zaštitu ravnopravnosti široko je određena, u skladu sa međunarodnim standardima, kako bi se omogućilo da delotvorno i efikasno ostvaruje svoju ulogu. Jedna od osnovnih nadležnosti Poverenika jeste da prima i razmatra pritužbe zbog diskriminacije, daje mišlјenja i preporuke u konkretnim slučajevima diskriminacije i izriče zakonom utvrđene mere. Pored toga, Poverenik je ovlašćen da predlaže postupak mirenja, kao i da pokreće sudske postupke za zaštitu od diskriminacije i podnosi prekršajne prijave zbog akata diskriminacije propisanih antidiskriminacionim propisima. Poverenik je, takođe, ovlašćen da upozorava javnost na najčešće, tipične i teške slučajeve diskriminacije i da organima javne vlasti preporučuje mere za ostvarivanje ravnopravnosti.\n3.3. Evropska konvencija za zaštitu lјudskih prava i osnovnih sloboda iz 1950. godine, u čl. 14. zabranjuje diskriminaciju i propisuje da se uživanje prava i sloboda propisanih u ovoj konvenciji obezbeđuje bez diskriminacije po bilo kom osnovu, kao što su pol, rasa, boja kože, jezik, veroispovest, političko ili drugo mišlјenje, nacionalno ili socijalno poreklo, veza sa nekom nacionalnom manjinom, imovno stanje, rođenje ili drugi status. Pored toga, čl. 10. konvencije propisano je da svako ima pravo na slobodu izražavanja. Ovo pravo uklјučuje slobodu posedovanja sopstvenog mišlјenja, primanja i saopštavanja informacija i ideja bez mešanja javne vlasti i bez obzira na granice. Ovaj član ne sprečava države da zahtevaju dozvole za rad televizijskih, radio i bioskopskih preduzeća. Pošto korišćenje ovih sloboda povlači za sobom dužnosti i odgovornosti, ono se može podvrgnuti formalnostima, uslovima, ograničenjima ili kaznama propisanim zakonom i neophodnim u demokratskom društvu u interesu nacionalne bezbednosti, teritorijalnog integriteta ili javne bezbednosti, radi sprečavanja nereda ili kriminala, zaštite zdravlјa ili morala, zaštite ugleda ili prava drugih, sprečavanja otkrivanja obaveštenja dobijenih u poverenju, ili radi očuvanja autoriteta i nepristrasnosti sudstva.\nUstav Republike Srbije u čl. 21. zabranjuje svaku diskriminaciju, neposrednu ili posrednu, po bilo kom osnovu, a naročito po osnovu rase, pola, nacionalne pripadnosti, društvenog porekla, rođenja, veroispovesti, političkog ili drugog uverenja, imovnog stanja, kulture, jezika, starosti i psihičkog ili fizičkog invaliditeta. Takođe, Ustav Republike Srbije jemči slobodu mišlјenja i izražavanja, kao i slobodu da se govorom, pisanjem, slikom ili na drugi način traže, primaju i šire obaveštenja i ideje i propisuje da se sloboda izražavanja može zakonom ograničiti, ako je to, pored ostalog, neophodno i radi zaštite prava i ugleda drugih. Pored toga, Ustav Republike Srbije, u delu koji se odnosi na lјudska i manjinska prava, propisuje u čl. 52. da svaki punoletan, poslovno sposoban državlјanin Republike Srbije ima pravo da bira i da bude biran, da je izborno pravo opšte i jednako, izbori su slobodni i neposredni, a glasanje je tajno i lično i da izborno pravo uživa pravnu zaštitu u skladu sa zakonom. Za okolnosti ovog slučaja relevantne su i odredbe čl. 18, kojim je propisano da se Ustavom jemče, i kao takva, neposredno primenjuju lјudska i manjinska prava zajemčena opšteprihvaćenim pravilima međunarodnog prava, potvrđenim međunarodnim ugovorima i zakonima, te da se zakonom može propisati način ostvarivanja ovih prava samo ako je to Ustavom izričito predviđeno ili ako je to neophodno za ostvarenje pojedinog prava zbog njegove prirode, pri čemu zakon ni u kom slučaju ne sme da utiče na suštinu zajemčenog prava, dok je članom 20. stav 2. Ustava Republike Srbije propisano da se dostignuti nivo lјudskih i manjinskih prava ne može smanjivati.\n3.5. Ustavna zabrana diskriminacije bliže je razrađena Zakonom o zabrani diskriminacije, koji u čl. 2. st. 1. tač. 1, propisuje da diskriminacija i diskriminatorno postupanje označavaju svako neopravdano pravlјenje razlike ili nejednako postupanje, odnosno propuštanje (isklјučivanje, ograničavanje ili davanje prvenstva), u odnosu na lica ili grupe kao i na članove njihovih porodica, ili njima bliska lica, na otvoren ili prikriven način, a koji se zasniva na rasi, boji kože, precima, državlјanstvu, nacionalnoj pripadnosti ili etničkom poreklu, jeziku, verskim ili političkim ubeđenjima, polu, rodnom identitetu, seksualnoj orijentaciji, imovnom stanju, rođenju, genetskim osobenostima, zdravstvenom stanju, invaliditetu, bračnom i porodičnom statusu, osuđivanosti, starosnom dobu, izgledu, članstvu u političkim, sindikalnim i drugim organizacijama i drugim stvarnim, odnosno pretpostavlјenim ličnim svojstvima. S obzirom na okolnosti konkretnog slučaja, za njegovo razmatranje relevantna je i odredba čl. 12. Zakona o zabrani diskriminacije kojom je zabranjeno uznemiravanje i ponižavajuće postupanje koje ima za cilј ili predstavlјa povredu dostojanstva lica ili grupe lica na osnovu njihovog ličnog svojstva, a naročito ako se time stvara strah ili neprijatelјsko, ponižavajuće i uvredlјivo okruženje.\n3.6. Odredbom čl. 75. Zakona o javnom informisanju i medijima, propisana je zabrana objavlјivanja ideja, informacija i mišlјenja kojima se podstiče diskriminacija, mržnja ili nasilјe protiv lica ili grupe lica zbog njihovog pripadanja ili nepripadanja nekoj rasi, veri, naciji, etničkoj grupi, polu, zbog njihove seksualne opredelјenosti ili drugog ličnog svojstva, bez obzira na to da li je objavlјivanjem učinjeno krivično delo. Takođe, čl. 48. st. 3. ovog zakona propisano je da odgovorni urednik za pojedino izdanje, rubriku, odnosno programsku celinu odgovara za sadržaj koji uređuje.\n3.7. Odredbom čl. 51. Zakona o elektronskim medijima propisano je da se regulator stara da programski sadržaj pružaoca medijske usluge ne sadrži informacije kojima se podstiče, na otvoren ili prikriven način, diskriminacija, mržnja ili nasilјe zbog rase, boje kože, predaka, državlјanstva, nacionalne pripadnosti, jezika, verskih ili političkih ubeđenja, pola, rodnog identiteta, seksualne orijentacije, imovnog stanja, rođenja, genetskih osobenosti, zdravstvenog stanja, invaliditeta, bračnog i porodičnog statusa, osuđivanosti, starosne dobi, izgleda, članstva u političkim, sindikalnim i drugim organizacijama i drugih stvarnih, odnosno pretpostavlјenih ličnih svojstava.\n3.8. Imajući u vidu predmet ove pritužbe, potrebno je utvrditi da li tekst pod nazivom „Stari birači“, objavlјen 2. aprila 2017. godine, u dnevnom listu „D.“, predstavlјa uznemiravanje i ponižavajuće postupanje i povredu dostojanstva lica ili grupe lica na osnovu njihovog ličnog svojstva, odnosno da li se njime stvara neprijatelјsko, ponižavajuće i uvredlјivo okruženje.\nAnaliza teksta „Stari birači“ pokazala je da tekst počinje uvodom, odnosno sažetkom teksta, obeleženim crvenim slovima, u kojem je istaknuto: „Imajući na umu da je starosna granica od koje osobe stiču pravo glasa (18 godina) sasvim proizvolјno odabrana, drugačiji način za rešavanje problema upliva starih na politiku jeste snižavanje te granice na, recimo, 16 godina, čime bi se udeo mladih u biračkom telu povećao“. Poverenik za zaštitu ravnopravnosti, stoga, na početku konstatuje da se već iz uvoda ovog teksta može zaklјučiti autorov stav, koji je u nastavku teksta razrađen, a to je – da učešće starijih građana u političkom životu predstavlјa problem koji se mora rešavati, kako bi se smanjio njihov uticaj na donošenje političkih odluka.\nNaime, ovaj tekst se bavi uticajem starijih osoba na formiranje javne politike, imajući u vidu da je da je, kako je navedeno, populacija starih u stalnom porastu, te da je prema podacima Republičkog zavoda za statistiku udeo lica starijih od 65 godina u društvu 19%. Istaknuto je da starije osobe žive lošije nego ranije, da se uglavnom informišu čitajući „Informer“ i „Večernje novosti“, da ne koriste internet, kao i da većina ne odlazi u bioskop ili pozorište. S obzirom da starije osobe, kako autor teksta navodi, čine veliki deo biračkog tela, te da su njihove političke preferencije „prilično iracionalne“, jer prema autorom stavu, stariji po pravilu biraju kandidate koje karakteriše despotski način upravlјanja, autor iskazuje stav da „uprkos tome što je jedno od osnovnih načela demokratije da se glas svakog pojedinca računa kao jedan, i ne više nego kao jedan, da bi se zadovolјilo načelo međugeneracijske pravde trebalo bi ograničiti pravo glasa za stare“. Razmatrajući načine za ograničavanje prava glasa starijim građanima, autor teksta se poziva na različite društvene teorije koje idu u prilog tezi da starijim osobama treba ograničiti pravo glasa, ističući da „pravo glasa pripada korpusu subjektivnih prava, pa ako osoba nakon određene starosne dobi može da izgubi pravo da upravlјa motornim vozilom, analogno tome može da izgubi i pravo da odlučuje o budućnosti političke zajednice – budućnosti u kojoj neće ni da učestvuje“.\nPoverenik za zaštitu ravnopravnosti konstatuje da je ovim tekstom izražen stav da starije osobe, s obzirom na svoj socijalno ekonomski status, jer „žive lošiji nego ranije“, po pravilu biraju „despotski orijentisane kandidate“, a da su „takvi izbori iracionalni“ i utiču na formiranje javne politike, pa da bi se to sprečilo, a u cilјu zadovolјenja međugeneracijske pravde, trebalo bi „ograničiti pravo glasa za stare“. U nastavku teksta, autor, između ostalog, navodi teorije koje su usmerene na ostvarivanje ovog cilјa, tako što pojašnjava predlog belgijskog filozofa Filipa van Parijsa da se starijima od 65 godina ukine pravo glasa. Takođe je navedeno i da se isti cilј može postići i na taj način što bi se snizila granica za sticanje aktivnog bračkog prava na 16 godina, čime bi se povećao broj mladih u biračkom telu. Autor teksta se poziva i na teoriju Džona Stjuarta Mila, prema kojim se glasovi različitih društvenih grupa različitio vrednuju, pa bi se u konkretnom slučaju glas mlađih generacija vrednovao više od glasa starijih.\nImajući u vidu prethodno navedeno, Poverenik za zaštitu ravnopravnosti smatra da je ovaj tekst usmeren na stvaranje osećaja kod čitalaca da bi bilo opravdano i u interesu celog društva, naročito mlađe populacije, da se starijima od 65 godina na neki način ograniči ili potpuno ukine pravo glasa, kako bi se smanjio njihov uticaj na formiranje javnih politika. Takođe, čitaocima se, dodatno, šalјe i poruka da su starije osobe, po pravilu, lošijeg socio-ekonomskog statusa od mlađih lјudi, narušenog zdravlјa, lošije ishrane, nedekavtno informisani, pa sledstveno tome od devedestih godina prošlog veka biraju despotski orijentisane kandidate, te zbog toga imaju „iracionalne“ političke preferencije. Poverenik za zaštitu ravnopravnosti smatra da dovođenje u vezu reči „iracionalno“ sa političkim odlukama pripadnika starije generacije, može da stvori nerazumevanje između starijih lјudi i mlađe generacije, kojoj se upućuje poruka da stariji građani negativno utiču na kreiranje javnih politika i na rezultate izbora, te da je zbog toga potrebno da im se ograniči pravo glasa. Takođe, autorovim stavovima da stariji građani „mahom ne čitaju novine“, da ne koriste internet, većinom ne idu u bisokop ili pozorište, stvara se negativna slika i prikaz ove grupe lica kao neinformisanih ili delimično informisanih osoba koje „poslovično glasaju za političke opcije koje karakteriše despotski način upravlјanja“. Iako autor na početku teksta navodi da su informacije vezane za način života starijih osoba rezultat „jednog od poslednjih istraživanja“, nije naveo o kojem je istraživanju reč, međutim, Poverenik za zaštitu ravnopravnosti konstatuje da čak i da su ovi navodi tačni, nedopustivo je da socio-ekonomski status jedne osobe predstavlјa razlog zbog koga bi se predlagalo da se toj osobi ograniči ili ukine jedno od najznačajnijih stečenih prava – pravo glasa. Naime, ovakvim svojim navodima autor je stvorio ponižavajuće okruženje za starije osobe, konstatujući da bi im zbog njihovog socio-ekonomskog statusa trebalo ograničiti pravo glasa, razmatrajući načine na koje bi se to moglo učiniti. Na ovaj način, autor teksta je nesumnjivo uznemirio starije osobe, o čemu svedoče i komentari čitalaca koji su na portalu dnevnog lista „D.“ komentarisali ovaj tekst. Naime, u komentarima čitalaca ovaj tekst je okarakterisan kao „klasični primer starizma“, koji je izrazito nepravedan prema starijim licima, jer predlaže neki oblik ograničenja prava glasa ovoj društvenoj grupi, da je „pun stereotipa, jednoumlјa i bahatosti“, te da je ovakav tekst „sramota“.\nDalјe, Poverenik a zaštitu ravnopravnosti posebno je cenio navod autora teksta, u kojem je istaknuto: „Mada se može činiti da se ovde suočavamo s problemom diskriminacije po starosnoj osnovi, takvo tumačenje nije u potpunosti opravdano. Naime, pravo glasa pripada korpusu subjektivnih prava, pa ako osoba određene starosne dobi može da izgubi pravo da upravlјa motornim vozilom, analogno tome može da izgubi i pravo da odlučuje o budućnosti političke zajednice – budućnosti u kojoj neće ni da učestvuje“. Poverenik za zaštitu ranopravnosti konstatuje da iz navedenog proizlazi da je autor teksta svestan da su njegovi navodi potencijalno diskriminatorni i da mogu uznemiriti javnost, međutim, on odlazi i korak dalјe upoređujući pravo glasa sa pravom upravlјanja motornim vozilom, pravdajući svoj stav time da stariji lјudi svakako neće biti prisutni u budućnosti, te stoga mogu i da izgube pravo da o toj budućnosti odlučuju. Poverenik smatra da su ovakvi navodi u savremenom demokratskom društvu nedopustivi, da predstavlјaju zadiranje u fundamentalno pravo svakog čoveka da bira i da bude biran, a i u suprotnosti su sa demokratskim vrednostima i principima socijalne solidarnosti i pravde. Takođe, navedeni stavovi su izrazito uznemiravajući i ponižavajući za pripadnike starije generacije, jer se njima šalјe poruka da su stariji građani nepotrebni u društvu, te se kreira nerazumevanje između mlađe populacije i starijih lјudi, izazivajući kod mlađih osoba otpor prema mišlјenju i izborima starijih, a kod starijih osoba osećaj poniženja i bezvrednosti u društvu.\nPoverenik za zaštitu ravnopravnosti smatra da je važno ukazati i na značaj biračkog prava u demokratskom društvu, koje je opšte i jedanako. Naime, istorijski gledano, ovo pravo je prolazilo kroz različite faze, te je prvobitno predstavlјalo privilegiju za određene slojeve društva, pri čemu su čitave grupe lica onemogućene da učestvuju u kreiranju javne politike i izražavanje sopstvenog mišlјenja, poput žena, osoba nižeg socijalnog statusa ili osoba koje nisu prošle kroz formalno obrazovanje. Ovi različiti kriterijumi kojima se ograničavalo pravo glasa vremenom su prevaziđeni, a D. u 21. veku, pravo glasa više ne predstavlјa privilegiju. Naime, kroz političke izbore građani izržavaju svoju volјu i biraju svoje predstavnike, što je osnov svakog demokratskog društva, te na ovaj način građani, kao celina, daju legitimitet izabranoj vlasti. Stoga, da bi vlast bila istinski legitimna, odnosno da bi izbori bili demokratski, biračko pravo treba da bude opšte (pravo glasa imaju svi građani) i jednako (jedan birač ima samo jedan glas), na njima se, bez ograničenja, a često i uz pomoć raznih korektivnih mehanizama, mora obezbediti učešće različitih segmenata društva, a sam sistem sprovođenja izbora i utvrđivanja njihovih rezultata treba da bude pravičan, bez ograničenja i nedemokratskih primesa. Ovi principi su sadržani i u Međunarodnom paktu o građanskim i političkim pravima, koji u članu 25. propisuje da svaki građanin ima pravo i mogućnost, bez ikakve diskriminacije i bez neosnovanih ograničenja, da učestvuje u upravlјanju javnim poslovima, bilo neposredno, bilo preko slobodno izabranih predstavnika, da bira i da bude biran na povremenim istinskim, opštim, jednakim i tajnim izborima, koji obezbeđuju slobodno izražavanje volјe birača i da bude primlјen, pod opštim i jednakim uslovima, u javne službe svoje zemlјe. Takođe, Ustav Republike Srbije, u delu koji se odnosi na lјudska i manjinska prava, propisuje u članu 52. da svaki punoletan, poslovno sposoban državlјanin Republike Srbije ima pravo da bira i da bude biran, da je izborno pravo opšte i jednako, izbori su slobodni i neposredni, a glasanje je tajno i lično i da izborno pravo uživa pravnu zaštitu u skladu sa zakonom, dok je članom 18. propisano da se Ustavom jemče, i kao takva, neposredno primenjuju lјudska i manjinska prava zajemčena opšteprihvaćenim pravilima međunarodnog prava, potvrđenim međunarodnim ugovorima i zakonima, te da se zakonom može propisati način ostvarivanja ovih prava samo ako je to Ustavom izričito predviđeno ili ako je to neophodno za ostvarenje pojedinog prava zbog njegove prirode, pri čemu zakon ni u kom slučaju ne sme da utiče na suštinu zajemčenog prava.\nPoverenik, stoga, konstatuje da je u našem pravnom sistemu pravo glasa opšte i jednako za sve pod odgovarajućim legitimnim uslovima kao i da se lјudska prava koja su garantovana Ustavom i međunarodnim pravilima neposredno primenjuju, a da se zakonima može utvrditi samo način za ostavrivanje pojedinog prava, pri čemu se ne sme dirati u njegovu suštinu.\nTakođe, Smernicama Venecijanske komisije propisani su principi evropskog izbornog nasleđa koji podrazumevaju da su izbori opšti, jednaki, slobodni, tajni i direktni. Opšte pravo glasa podrazumeva da sva živa bića imaju pravo da biraju i da budu izabrani, ali zakon može propisati pod kojim uslovima pojedinac stiče to pravo. Oni se pre svega odnose na postavlјanje minimalnog starosnog uslova za sticanje kako aktivnog tako i pasivnog biračkog prava, pripadnost pojedinca određenom državlјanstvu (mada treba smatrati opravdanim i da se stranicima obezbedi pravo glasa na lokalnim izborima, ukoliko imaju stalno mesto boravka određeni vremenski period), kao i prebivalište. Ograničenja moraju biti propisana zakonom, moraju biti porporcionalana i zasnovana na poslovnoj nesposobnosti lica ili osuđivanosti za teška krivična dela. Jednako pravo glasa odnosi se na zahtev da svako lice ima jedan glas, a ukoliko izborni sistem dozvolјava da lice ima više od jednog glasa, taj broj mora biti jednak za sve.\nI Evropski sud za lјudska prava, u svojim presudama, cenio je da li je došlo do povrede prava na izbore propisanog članom 3. Prvog Protokola uz Konvenciju o zaštiti lјudskih prava i osnovnih sloboda. Naime, ovim članom propisano je pravo na slobodne izbore tako što se strane ugovornice obavezuju da u primerenim vremenskim razmacima održavaju slobodne izbore, sa tajnim glasanjem, pod uslovima koji obezbeđuju slobodno izražavanje mišlјenja naroda pri izboru zakonodavnih tela. Imajući to u vidu, Evropski sud za lјudska prava razvio je princip prema kome se pravo na izbore smatra subjektivnim pravom pojedinca, koje uklјučuje kako pravo da bira (aktivno biračko pravo), tako i pravo da bude biran (pasivno biračko pravo). Sud je u više navrata naglasio u svojim presudama značaj ovog prava koje predstavlјa neophodnost za formiranje i očuvanje osnova demokratije koje se zasniva na načelu vladavine prava. Takođe, Evropski sud za lјudska prava naveo je da ovo pravo nije apsolutno i da se državama ugovornicama ostavlјa prostor da svojim zakonima postave određena ograničenja i uslove. Međutim, kao i uvek kada se zakonima propisuju ograničenja nekog od garantovanih prava, sud utvrđuje opravdanost takvih ograničenja, s obzirom na okolnosti svakog konkretnog slučaja, i to naročito stepen demokratskog razvoja društva i istoriju političkog sistema. Tako, sud ispituje dve oklonosti: 1) da li ograničenje propisano zakonom ne ograničava suštinu samog prava i 2) da li su ograničenja postavlјena da bi se njima ostvario opravdani cilј. Naime, u 21. veku, pretpostavka demokratskog društva je da ono mora da favorizuje uklјučivanje svih društvenih grupa, a bilo koje odstupanje od jednakog i opšteg prava glasa predstavlјa rizik za demokratiju i legitimitet izabrane vlasti, s obzirom na to da takav izbor ne predstavlјa izraz volјe naroda, nego samo dela populacije. Prema tome, uslovi koje strana ugovornica treba da omogući kako bi bila izražena volјa naroda podrazumeva princip jednakosti svih građana i građanki prilikom ostvarivanja prava da biraju i da budu izabrani.\nPored utvrđivanja povrede prava na izbore, Evropski sud za lјudska prava razvio je i standarde koje primenjuje u slučajevima kada podnosioci predstavke tvrde da je povređeno pravo propisano članom 10. Evropske konvencije za zaštitu lјudskih prava i osnovnih sloboda (sloboda izražavanja), a na osnovu kojih procenjuje da li je ograničenje ovog prava bilo opravdano i neophodno u demokratskom društvu. Zapravo, Evropski sud za lјudska prava u svojim presudama, koje se odnose na eventualnu povredu čl. 10. konvencije, na prvom mestu konstatuje da je pravo na izražavanje jedno od osnovnih prava koje konstituiše osnove demokratskog društva i jedno od uslova za njegov napredak i napredak pojedinca u njemu, te da se zaštita prava odnosi na sve informacije ili ideje, čak i u slučajevima kada su one uvredlјive, šokiraju ili uznemiruju javnost. Međutim, Evropski sud za lјudska prava dalјe navodi da ovako široko postavlјena zaštita ima i određena ograničenja, koja moraju biti neophodna, pri čemu se pre svega misli na postojanje „hitne društvene potrebe“. Tako, kada odlučuje o tome da li je došlo do povrede prava iz čl. 10 konvencije, Evropski sud za lјudska prava posmatra ograničenja u svetlu svakog konkretnog slučaja, što podrazumeva sveobuhvatnu analizu izjava, kao i prostorni i vremenski kontekst u kome su one date. Klјučna činjenica koju sud mora da utvrdi je da li je ograničenje bilo proporcionalno cilјu koji se njime želi postići, kao i da li su razlozi za takvo ograničenje slobode izražavanja dovolјni i relevantni. U presudi Leroa protiv Francuske, Evropski sud za lјudska prava je konstatovao da stvaralac, čije delo spada u političko ili aktivističko izražavanje, nije zaštićen od svih mogućnosti ograničavanja u smislu člana 10. Konvencije za zaštitu lјudskih prava i osnovnih sloboda, te je istakao da ko god se poziva na slobodu izražavanja preuzima, prema odredbama konvencije, i dužnosti i odgovornosti. Sud je, takođe, ukazao da se ne sme izgubiti iz vida ni učinak poruke koju stvaralac ili novinar šalјe, kao ni reakcije koju je određeni tekst/delo izazvalo u javnosti.\nShodno svemu navedenom, Poverenik za zaštitu ravnopravnosti ukazuje da je u međunarodnim i domaćim pravnim propisima postavlјen opšti standard koji promoviše opštost i jednakost izbora, kao i zabranu diskriminacije po bilo kom osnovu u pogledu ostarivanja ovog prava. Tako, onemogućavanje bilo kom delu stanovništva da ostvari pravo glasa bi bilo u potpunoj suprotnosti sa demokratskim vrednostima i principima socijalne solidarnosti i pravde. S tim u vezi, Poverenik za zaštitu ravnopravnosti smatra da poentiranjem, datim na kraju teksta, da „mada sva navedena rešenja problema uticaja starih na kreiranje javnih politika dodatno komplikuju izborni proces, zahtevi pravde se ne smeju žrtvovati zarad jednostavnosti izbora“, autor teksta je uznemirio i ponizio starije građane i vrlo tendeciozno poslao poruku čitaocima da odluke starijih lјudi predstavlјaju toliko veliki problem, da ograničenje njihovog prava glasa, odnosno uskraćivanje njihovog prava da učestvuju u političkim procesima, predstavlјa pravično rešenje, u interesu celokupnog društva. Ovakav stav je zabrinjavajuć, naročito ako se ima u vidu položaj starijih građana u društvu, te njihovu izloženost diskriminaciji i nasilјu. Naime, istraživanje koje je sproveo Crveni krst Srbije u saradnji sa Poverenikom za zaštitu ravnopravnosti, pokazalo je da je zlostavlјanju starijih osoba često prethodila diskriminacija do koje dovode predrasude, stereotipi i ideja o neproduktivnosti starijih, kao i da su oni pasivni primaoci pomoći i teret za društvo. Takođe, starije osobe spadaju među najčešće diskriminisane grupe u Srbiji, a neki od uzroka za to jesu i negativna slika, stereotipi i predrasude o ovoj grupi. Duboko su ukorenjeni stereotipi o neproduktivnosti starijih, stavovi da su oni isklјučivo primaoci pomoći i da uglavnom predstavlјaju teret za okolinu. Stoga, imajući u vidu moć medija da oblikuje svest javnosti u jednom društvu, stvaranje slike o starijim građanima kao osobama koje po pravilu donose iracionalne odluke, zbog čega njihov „upliv na politiku“ predstavlјa problem koji treba rešiti tako što će im se ograničiti biračko pravo, podstiče se dalјa marginalizacija ove društvene grupe.\nZatim, iako to nije predmet ove pritužbe, Poverenik je analizom teksta „Stari birači“ utvrdio da ovaj tekst sadrži i stavove koji ponižavaju i vređaju građane i na osnovu porodičnog statusa. Naime, u tekstu je navedeno da je „empirijska činjenica da osobe koje imaju decu više vode računa o budućnosti nego one bez dece“, te ide korak dalјe tvrdeći da bi monogamne porodice trebalo da imaju „dodatni broj glasova u zavisnosti od broja dece“. Na ovaj način, pored starijih građana, autor teksta uznemirio je i ponizio osobe koje nemaju decu, ukazujući da je utvrđeno i dokazano da oni manje vode računa o budućnosti nego osobe koje imaju decu, kao i da njihovi glasovi treba da se manje vrednuju na političkim izborima, samo zato što nisu roditelјi. Poverenik za zaštitu ravnopravnosti smatra da je pozivanje na navodne empirijske činjenice u ovom smislu nedopustivo, te da je impliciranje da su osobe koje nemaju decu manje vredne i da manje doprinose društvu u suprotnosti sa antidiskriminacionim propisima u odnosu na porodični status građana, kao i temelјnim vrednostima demokratskog društva.\nPoverenik za zaštitu ravnopravnosti smatra da je nesporno važno da svako ima pravo da iznosi svoje stavove i mišlјenja o određenim društvenim pojavama, međutim, sloboda govora, bez obzira na način iznošenja i objavlјivanja ideja i stavova, nikada ne sme da bude izgovor za diskriminaciju na osnovu bilo kog ličnog svojstva. Drugim rečima, sloboda govora ne sme da se koristi kao izgovor za vređanje i ponižavanje drugih lјudi i stvaranje okruženja u kojem će se oni osećati bezvredno, poniženo i etiketirano.\nPoverenik je cenio navod iz izjašnjenja da objavlјeni tekst u rubrici Forum predstavlјa lični autorski stav I.Ž, koji nije novinar lista „D.“ i da njegovi stavovi ne moraju značiti i stavove redakcije lista „D.“. Međutim, Zakonom o javnom informisanju i medijima propisano je da odgovorni urednik za pojedino izdanje, rubriku, odnosno programsku celinu odgovara za sadržaj koji uređuje. To faktički znači da je za kompletan sadržaj dnevnog lista „D.”, kao i za sve natpise objavlјene u ovom listu, uklјučujući i autorski stav istraživača I.Ž, isklјučivo odgovoran glavni urednik, pri čemu naročito mora da obrati pažnju na one u kojima se promoviše diskriminatorsko postupanje. Naime, sloboda izražavanja mišlјenja nikada ne sme da se upotreblјava kao izgovor za diskriminaciju, te Poverenik za zaštitu ravnopravnosti ukazuje da je zakon postavio okvir i definisao granicu između javnog objavlјivanja ideja, informacija i mišlјenja sa jedne strane i uznemiravanja i ponižavajućeg postupanja sa druge strane.\nImajući u vidu sve navedeno, Poverenik za zaštitu ravnopravnosti je mišlјenja da je dnevni list „D.” obavlјivanjem teksta I.Ž. „Stari birači”, izvršio akt diskriminacije na osnovu starosnog doba.\nNa kraju, Poverenik za zaštitu ravnopravnosti ističe da je dnevni list „D.“ do sada bio veoma posvećen promovisanju tolerancije, te da u tom smislu može služiti za primer mnogim medijima u Srbiji. Uveren da je objavlјivanje spornog teksta slučajni propust, Poverenik očekuje da će dnevni list „D.“ i ubuduće, kroz priloge koje objavlјuje, nastaviti da razvija svest o jednakosti i ravnopravnosti, te da će uticati na izmenu obrazaca, običaja i prakse koji uslovalјavaju stereotipe, predrasude i diskriminaciju, dajući time doprinos razvoju demokratskog društva.\nU tekstu „Stari birači“, koji je objavlјen 2. aprila 2017. godine na internet stranici dnevnog lista „D.“, izražene su ideje i stavovi koji su uznemirujući i ponižavajući i kojima se vređa dostojanstvo starijih osoba, čime je stvoreno ponižavajuće i uvredlјivo okruženje. Objavlјivanjem ovog teksta dnevni list „D.“ prekršio je odredbe člana 12. Zakona o zabrani diskriminacije.\nPoverenik za zaštitu ravnopravnosti preporučuje glavnom i odgovornom uredniku dnevnog lista „D.” da:\n5.1. Objavi izvinjenje starijim osobama u dnevnom listu „D.” u roku od 15 dana od dana prijema ovog mišlјenja sa preporukom.\n5.2. Ubuduće ne objavlјuje priloge kojima se vređa dostojanstvo pripadnika i pripadnica starije generacije, te da svojim prilozima doprinosi izmeni obrazaca, običaja i prakse koji uslovlјavaju stereotipe, predrasude i diskriminaciju starijih osoba.\nPotrebno je da glavni i odgovorni urednik dnevnog lista „D.” obavesti Poverenika za zaštitu ravnopravnosti o sprovođenju ove preporuke, u roku od 30 dana od dana prijema mišlјenja sa preporukom.\nSaglasno članu 40. Zakona o zabrani diskriminacije, ukoliko glavni i odgovorni urednik dnevnog lista „D.” ne postupi po preporuci u roku od 30 dana, biće doneto rešenje o izricanju mere opomene, protiv kojeg nije dopuštena žalba, a za slučaj da ovo rešenje ne sprovede, Poverenik za zaštitu ravnopravnosti može o tome obavestiti javnost preko sredstava javnog informisanja i na drugi pogodan način.\n Član 46. stav 1. Ustava Republike Srbije\n Član 46. stav 2. Ustava Republike Srbije\n „Službeni glasnik RS”, br. 83/14, 58/15 i 12/16 – autentično tumačenje\n „Službeni glasnik RS”, br. 83/14 i 6/16 – dr. zakon\n „Izbori u domaćem i stranom pravu“, priredili doc. Oliver Nikolić, doc. .Vladimir Đurić, Institut za uporedno pravo, Beograd, 2012. godine\n Zakon o ratifikaciji Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima („Službeni list SFRJ”, broj 7/71)\n „Službeni list SCG” – Međunarodni ugovori, br. 9/03, 5/05, 7/05, „Službeni glasnik RS – Međunarodni ugovori”, br. 12/10 i 10/15\n Hirst v. The United Kingdom, 74025/01, 2005.\n Mathieu-Mohin and Clerfayt v. Belgium, 9267/81, 1987.\n Shindler v.The United Kingdom, predstavka br. 19840/09, presuda od 7. maja 2013. godine\n eng.„pressing social need\n Surek v. Turkey, predstavka br. 26682/95, presuda od 8. jula 1999. godine\n Leroy v. France, predstavka br. 36109/03, presuda od 2. oktobra 2008. godine\n „Dobro čuvana porodična tajna: Zlostavlјanje starijih osoba“ Brankica Janković, Nataša Todorović, Milutin Vračević, Beograd, Crveni krst Srbije, 2015\n Redovni godišnji izveštaj Poverenika za zaštitu ravnopravnosti za 2016.godinu, Beograd, 2017. godine, dostupno na http://ravnopravnost-5bcf.kxcdn.com/wp-content/uploads/2017/06/Redovan-godisnji-izvestaj.pdf


Naša misija | Teslina naučna fondacija Srbija\nNaš glavni zadatak je promocija Tesle, njegovog života i njegovog dela. Za mnoge od nas je posebno interesantan duhovi život velikog naučnika, njegova filozofija življnenja i pogled na lepu i pozitivnu budućnost.\nTesla je godinama bio sakrivan i ignorisan, posebno od naučnih institucija kojima je bio osnovni zadatak da prikažu istinu, a ne laži. Veliki broj “naučnika”, da bi sačuvali svoje pozicije, jednostavno su se uklapali u sistem, kao što i danas rade. To možemo potvrditi sa situacijom da u FDA (Food and Drug Administration (FDA) gde radi ogroman broj naučnika koji dozvoljavaju da prođe masa proizvoda, koji ne samo da nisu dobri, nego su štetni po ljudsko zdravlje i izazivaju razne bolesti. Ogroman kapital koji stoji iza FDA i korporacija koje proizvode “smrt”, sve to uspevaju da sklone od očiju javnosti, a “naučnici” koji imaju strah za svoju karijeru ĆUTE.\nOvde smo uzeli kao primer FDA, jer je najlakše da se razume za sve nas, zato što smo svakodnevno u kontaktu sa hranom, koju bi trebalo najblaže rečeno zabraniti, a korporacijama koje su trovale narod decenijama oduzeti kapital, prebaciti u obrazovanje i lečenje osoba koje su dobile bolest od njihovih proizvoda.\nHrana koja se prodaje posebno US proizvodnje meso puno je hormona, fabrikovana hrana sa atraktivnim izgledom puna sećera i farbe, koja posebno oštećuje decu, izazivajući dijabetes, koji je u drastičnom porastu. Mnogo još toga dolazi iz naučnih krugova, što je apsolutno neprihatljivo za javnost, koja najčešće nije upućena u istinu.\nMnogi, kako ih zovu “garage scientist”, su ospravan baš iz tih istih krugova, znam jer sam svedok mnogih priča.\nKad je po svim sredsvima javnog informisanja MIT “pronašao” bežični način punjenja mobilnog telefona, tada je u CA jedan od naših članova pokretao motor od 300W na daljini od 15 fita.\nMALVERN PA PUNJAČ ZA AUTO BEŽIČNI, koji je bežično punio automobile, za uslov je tražio samo da auto bude iznad Sistema za punjenje.\nOGROMNI FONDOVI ZA LABS I UNIVERZITI su bukvalno RASIPANJE NOVCA, bez da se skoro nikakva pomoć ne daje “garage scientist”.\nLičnog sam ubeđenja da se osobe rađaju sa talentom, koji se kasnije nadgrađuje i da ideja-vizija skoro uvek dolazi od pojedinca, a ne iz velikih labaratorija. Praćenje tih “garage scientist” i talentovanih pojedinaca od velikih institucija, je uobičajena praksa ne samo u US, nego po celom svetu. Veliki broj tih talentovanih osoba dobija studentske vize, ako su stranci da studiraju u US i velike korporacije im prave zelene karte. Naravno da su pod svim tim uslovima vezani i da skoro uvek rade za interes korporacije, bez da podržavaju svoju svetu dužnost NAUČNIKA i govore istinu.\nPoverenje u naučne institucije je izgubljeno. Rešenje jeste da se više sredstava izdvaja za privatna lica i pojedince, kao i da se napravi zaštita ideja koje kasnije velike labaratorije pripisuju sebi, zato što su nadgradili ideje ili dobili sredstva od države i korporacija za njihovu razradu.\nNikako i ni pod kojim uslovima nećemo biti deo, niti podržati institucije koje zloupotrebljavaju kreative i vizionare.


TNC se oprostio od svog kapitena March-a - Telegraf.rs\n29/09/20 | 14:39\nTNC se oprostio od svog kapitena March-a\nTim iz jugoistočne Azije je odlučio da se raziđe sa iskusnim kapitenom March-om.\nKako je samo ova sezona počela za giganta iz jugoistočne Azije, tim TNC Predator. Dok su se favoriti sa prošlogodišnjeg The International svetskog prvenstva odmarali, TNC je marljivo smišljao nove strategije koje su im donele njihov prvi Major trofej. Ekipa je tako postala tek drugi tim iz tog regiona koji je osvojio jedan Major. Na žalost, kako je sezona odmicala tako je i forma tima polako padala, a i sastav je odlučio da napravi malu pauzu za vreme pandemije koja je dodatno uticala na hemiju u timu.\nI tako smo došli do jednog od glavnih razloga zašto se Park ''March'' Tae-vonova kapitenska vladavina okončava nakon godinu dana. TNC je pozdravio i pohvalio usluge koje je March pružio timu ali su izjavili i da je organizacija ipak odlučila da krene u drugom pravcu kako bi postigla još veće ciljeve. Igrač iz Južne Koreje je ustanovio da svemu ipak dođe kraj i zahvalio se organizaciji i navijačima za najbolju godinu u njegovoj dugačkoj Dota 2 karijeri.\nTNC je pod dirigentskom palicom March-a ovojio prvi ovogodišnji Major turnir pobedivši jedan od najboljih kineskih timova Vici Gaming, i time već tad obezbedio učešće na ovogodišnjem svetskom prvenstu, koje je ipak na kraju otkazano. Od tada, sastav se mučio da ponovi uspeh ili makar podseća na dominantnu ekipu, tako da su jedini pozitivan rezultat iskusili septembra prošle godine.\nPrijavite se na Dota 2 kvalifikacije i igrajte za Srbiju na svetskom prvenstvu u Izraelu!\nEsports spektakl sa nagradnim fondom od 40 miliona dolara nikada bliže Srbiji


Ali, i istraživanja se štimuju, reći će neki, s pravom. Tačno, ali to ne rade svi istraživači. Prisetite se, svi znate bar po jednog koji ne pristaje da namešta rezultate. Na primer, Srećko Mihailović. Iskusan, nepotkupljiv, pouzdan, veoma dobar istraživač. Šta u tom slučaju treba stranke da urade?\nSlobodan Gavrilović | Danas | Beograd 24. Nov 2017 | Kolumne\nSudeći po dosadašnjem delovanju glavnih političkih aktera, izbori u Beogradu produžavaju već, prethodnim parlamentarnim i predsedničkim izborima, uspostavljenu matricu svađalačkog, ostrašćenog osvetoljubivog brloga na političkoj sceni.\nU predstojeće beogradske izbore polažu se ne male nade da se ova situacija promeni: aktuelna vlast "Narodnog fronta" nastoji da dodatno učvrsti i potvrdi svoju prevlast a opozicione da je makar načnu i poljuljaju, u najboljem slučaju da naprave minimalnu prednost koja bi konačno označila moguću šansu za promene, odnosno za izlazak iz unisonog začaranog kruga gotovo jednopartijskog sistema i očigledne autoritarne vladavine.\nPostavlja se pitanje šta nam zaista ovi izbori donose, odnosno šta nam mogu doneti? Da li dalje produbljivanje naše sveukupne krize, a posebno krize morala u političkom i javnom životu uopšte? Ili izbistravanje, otrežnjivanje, osvešćivanje, vraćanje pravilima demokratske igre - fer izborima, vraćanje poverenja ljudi u politiku i političare, u institucije društva.\nNaizgled sve jednostavna pitanja, a da li su i odgovori takvi? Bili bi jednostavni kada bi stranke i pokreti koji nameravaju na izbore poslušali građane. Obično građani slušaju stranke i njihove prvake, a red bi bio da se to malo okrene. Kako? Pa da sada građani kažu kako na izbore i koga vide kao mogućeg gradonačelnika. Kako doći do toga? Istraživanjem javnog mnenja. Ali, i istraživanja se štimuju, reći će neki, s pravom. Tačno, ali to ne rade svi istraživači. Prisetite se, svi znate bar po jednog koji ne pristaje da namešta rezultate. Na primer, Srećko Mihailović. Iskusan, nepotkupljiv, pouzdan, veoma dobar istraživač. Šta u tom slučaju treba stranke da urade? Prvo, da se obavežu da će poštovati izraženu volju građana i drugo da dostave imena svojih kandidata i kandidatkinja. Građani bi se izjašnjavali da li na izbore u jednoj, dve ili više kolona i koga vide kao potencijalno najboljeg kandidata za gradonačelnika. Ako stranke i pokreti poslušaju mišljenje građana ovi se obavezuju da će masovno izaći na izbore.\nZnam da će odmah početi pitanja: Jedni neće sa Čedom, drugi neće sa Živkovićem, treći neće sa Borisom... Ako mogu, i to na parlamentarne izbore, Vulin i Dačić, onda bi trebalo da mogu zajedno na izbore Demokratska stranka i svi njeni derivati. Ako može Drašković, koji je za NATO, sa Vulinom i Popovićem, koji su za Rusiju, a protiv NATO-a da s njima ide na parlamentarne izbore, valjda može i Boris sa Čedom, Živković sa Petrovićem, Jeremić sa Jankovićem. Posebno kada se zna da se na lokalnim izborima ne odlučuje ni o NATO-u, ni o Evropi, ni o Rusiji, ni o Americi. Tu se odlučuje o našim svakodnevnim interesima, zato: isterajmo ih sve na čistac.\nJedna ili eventualno dve kolone na izborima je garancija građanima da se opozicija može dogovoriti, a ako se dogovori, onda može i da iznenadi. Postojeći režim koristi izanđalu, ali još uvek uspešnu metodu: zavadi pa vladaj! Odgovor treba da bude: čvrsto i jedinstveno. Oni se plaše dogovora. Najveći strah je: dogovor opozicije. Strah ih je gde će sutra biti Žika iz Sopota, Šapić sa Novog Beograda, Beli Preletačević (ako već nije preleteo?!).\nMožda su bolje dve kolone, pojednostavljeno rečeno: proevropska i antievropska. Ali pitajmo građane šta oni o tome misle i kažu.\nDa li se sećate kada se, tu skoro, samokandidovao za gradonačelnika sadašnji gradski menadžer, a podržao ga sadašnji predsednik opštine Novi Beograd. Ta je vest bila samo jednom i nikad više, dok veliki brat ne kaže svoje. A rekao je: u dva rebalansa građani Novog Beograda nisu dobili ni dinara za razliku od ostalih šesnaest opština. Poruka režima je jasna: Ovako prolaze oni koji ne slušaju, već izražavaju inicijative. A ko najviše ispašta? Građani najveće opštine u Srbiji.\nKrajnje je vreme da se vidi ko je gde. Gde je to Demokratska stranka? Šta hoće njen predsednik? Da vraća dug velikom bratu, da čuva stečeni kapital, ili da poštuje volju građana? Isterajmo i njega na čistac! Jer se od Demokratske stranke, s pravom očekuje više i bolje. Isterajmo na čistac i Demokratsku stranku Srbije i LDP i Belog Preletačevića, i "Dosta je bilo" i "Ne davimo Beograd", i Jankovića i Jeremića. Svi oni, a i mi, treba da znamo da je "Narodni" front na izborima 2014. godine dobio preko tridesetak poslanika od ostatka onih koji nisu prešli cenzus. U Beogradu ko ne pređe cenzus direktno daje glasove i odbornike SNS-u i njegovim satelitima. Tako će SNS-u i njegovom "Narodnom" frontu dati glas i oni koji to nikada ne bi uradili. Ako se to spreči "Narodni" front će biti pobeđen ili ozbiljno uzdrman, a konačno će se uspostaviti ozbiljna alternativa "Frontovskoj" organizaciji. Za početak i to nije malo. Znam da nije dovoljno.


Pored subvencije za stolariju biće i subvencije za kupovinu kotlova | Mačva zdravog razuma\nNaslovna Vesti Lokalne vesti Pored subvencije za stolariju biće i subvencije za kupovinu kotlova\nPored subvencije za stolariju biće i subvencije za kupovinu kotlova\nGrađani Mačve veoma su zainteresovani za zamenu stolarije uz subvenciju, jer im je ta varijanta znatno jeftinija nego da po stolariju idu u susednu nam Bosnu.\nOsim građana, profitiraće i izvođači radova sa teritorije opštine, a i sama lokalna samouprava, kojoj će se iznos poreza sliti u kasu.\nAutor: Blic/Redakcija MZR\nPrethodni tekstMačvanska okružna liga: FK Drina nije prodala bodove, tuča u Petkovici!\nSledeći tekstPotpisan ugovor između grada Šapca i kompanije Mint\nMZ Glušci dobila pojačanje: Bivša načelnica odeljenja za finansije Opštine sada...


TRAGEDIJA: Rus se zbog poraza Francuza u finalu EP bacio pod voz - SPORTSKI ŽURNAL\nProdavac mobilnih telefona iz Rusije 27-godišnji Fidel Nikitin iz Iževska upao je u ogromne dugove, a onda je pokušao da se izvuče u kladionici. Svu ušteđevinu, oko tri hiljade evra, uplatio je na Francuze u finalu EP - i izgubio.\nPosle poslednjeg sudijskog zvižduka Marka Klatenburga uputio se prema obližnjoj pruzi, ostavio poruku na Fejsbuku i potom se bacio pod voz.\n- Oprostite mi - napisao je u oproštajnoj poruci.\nLokalna policija tvrdi kako ga je mašinovođa pokušao upozoriti zvučnim i svetlosnim signalima, ali Nikitin nije odreagovao na njih, samo je skočio na šine.


Pratite Twitter za stanje na graničnim prelazima - Putuj Sigurno\nPratite Twitter za stanje na graničnim prelazima\nPutujSigurno » Magazin » Vesti » Pratite Twitter za stanje na graničnim prelazima\nDoba tehnologije je već davno preuzelo sve sfere života, i mnogi su počeli da se žale na to. Međutim, upravo to doba tehnologije pruža mogućnosti i prednosti koje ranije nismo mogli ni da zamislimo, posebno u oblasti turizma i putovanja. Bilo da je reč o GPS navigaciji, svetskim mapama dostupnim na jedan klik ili da je u pitanju kupovina avionskih karata online. Tehnologija i turizam idu ruku pod ruku.\nVeliku ulogu u tome igraju društvene mreže, a između ostalih i Twitter kao metod brze komunikacije i deljenja ličnih misli i sadržaja. Naime, profil na Twitter-u „Granični prelazi“, nudi ažurne informacije o stanju na svim graničnim prelazima, kako iz smera van države, tako i u smeru za ulazak u Srbiju. Kada se kaže da je u pitanju ažuran Twitter nalog, zaista se na to i misli, pošto se informacije o stanju na putevima i samim graničnim prelazima objavljuju i u toku noći na osnovu ritmičnog preseka. U pitanju su informacije o neplaniranim zadržavanjima, gužvama, konkretnim problemima, ali i regularnoj frekvenciji protoka saobraćaja za određeni dan.\nUkoliko se krećete automobilom ka granici Srbije sa namerom da odete u inostranstvo, iskoristite priliku dok ste još u domaćoj mreži, da proverite preko Twitter-a kakvo je stanje na graničnim prelazima, kako biste se najbolje pripremili za ono što sledi. Iskoristite nove tehnologije i društvene mreže pametno, sebi u korist, baš kao što ćemo uskoro početi da koristimo selfie kao metod autentifikacije tj. potvrde plaćanja.\nAutor: Mateja Panović | Objavljeno: 12.07.2016. | Ažurirano: 26.11.2018.


01. mart – Protesti zbog zataškavanja polnog zlostavljanja djece – BiH | MedicalCG Online\n01. mart – Protesti zbog zataškavanja polnog zlostavljanja djece – BiH\nViše hiljada Mostaraca je protestvovalo zbog zataškavanja slučaja polnog zlostavljanja oca nad maloljetnim djevojčicama, koji je pokrenuo brojne objave na društvenim medijima.\nU organizaciji Facebook grupe Mostarske mame, tačno u podne oko 3000 ljudi, uglavnom mladih porodica s djecom, prošetalo je od Španskog trga u središtu Mostara do Centra za socijalni rad kako bi iskazali nezadovoljstvo njihovim radom. Ispred ovoga centra brojni su ostavili plišane igračke kojima se simbolično upozorava na rad institucija koje su trebale pomoći u razrješavanju ovog slučaja polnog zlostavljanja. Iz ove ustanove su medijima samo kratko poručili kako ne mogu davati bilo kakve informacije vezane za ovaj i slične slučajeve zbog zaštite prava i interesa djece.\nViše mostarskih portala objavilo je najprije potresno pismo majke koja tvrdi kako je njezin bivši suprug polno zlostavljao svoje dvije kćerke duže vremena. Iznesene su tvrdnje kako su lokalna policija, državno tužilaštvo i Centar za socijalni rad učestvovali u prikrivanju ovog nasilja jer se radi o jednoj uglednoj mostarskoj porodici.\nIz policije su objavili da je ta prijava odbačena, dok je Državno tužilaštvo Hercegovačko-neretvanske županije obustavilo istragu u ovom slučaju jer je utvrđeno da nema dovoljno dokaza da je počinjeno krivično djelo.\nLast Modified: April 12, 2019 @ 1:47 pm\n01.\tmart – Obilježen jubilej VMA – 175 godina postojanja – Srbija


Paušal za mobilnu telefoniju 500 KM | Banjaluka.net\nPaušal za mobilnu telefoniju 500 KM\nNaknada za jednu postavljenu baznu stanicu mobilne telefonije obračunavaće se paušalno, u iznosu od 500 KM mjesečno, ako odbornici 28. marta na sjednici Skupštine grada Banjaluka usvoje Prijedlog odluke o uslovima i visini naknade za korišćenje zemljišta, objekata i infrastrukture u vlasništvu grada za postavljanje baznih stanica mobilne telefonije.\nPetar Bilčar, načelnik Odjeljenja za komunalne poslove, rekao je da se bazne stanice uglavnom nalaze u prigradskim područjima.\n“Grad na ovaj način daje mogućnost da operateri bazne stanice postave na našim objektima i našem zemljištu i da nam za to plate odgovarajuću naknadu”, objasnio je Bilčar.\nDodao je da grad do sada nije imao nikakvu dobit od toga, ali da će on ostvarivati dobit ako odbornici podrže ovu odluku.\n“Pod baznom stanicom mobilne telefonije u smislu ove odluke podrazumijeva se antenski sistem i odgovarajuća telekomunikaciona oprema, kao što su kabineti, moduli, sistem napajanja, te infrastruktura potrebna za njeno funkcionisanje”, objasnio je Bilčar.\nPrema njegovim riječima, oprema se može montirati na krov objekta, na cijevni nosač koji se postavlja uz sam objekat, na infrastrukturu ili na samostojeći stub na zemljištu.\nU obrazloženju ove odluke navedeno je da će nadležna organizaciona jedinica Gradske uprave odrediti lokacije na kojima je moguće postavljanje baznih stanica mobilne telefonije, imajući u vidu zahtjeve zainteresovanih pravnih lica i vodeći računa o širenju mreže mobilne telefonije na cijeloj teritoriji grada.\n“Naknada za zakup zemljišta, objekata i infrastrukture za jednu postavljenu baznu stanicu mobilne telefonije obračunava se paušalno, a u cijenu nije uračunat utrošak električne energije za telekomunikacionu opremu”, navodi se u odluci.\nDodaje se da sve troškove građevinskih radova, postavljanja i montaže, odnosno demontaže opreme snosi zakupac.


Opoziciona Demokratska stranka u SAD podeljena oko Iraka\nOpoziciona Demokratska stranka u SAD računa na to da će joj nezadovoljstvo javnosti ratom u Iraku pomoći da ostvari bolje rezultate na kongresnim izborima u novembru. Ali, i demokrate su podeljeni oko pitanja - šta valja činiti u Iraku?\nTe podele su nedavno u Vašingtonu došle do izražaja kada su se ugledni članovi Demokratkse stranke obratili liberalnim aktivistima stranke na temu Irak. Medju njima je bio i senator iz Masačusetsa, Džon Keri, predsednički kandidat stranke na prošlim izobrima, koji će kroz dve godine možda ponovo pokušati da se domogne Bele kuće. Senator Keli je prvobitno glasao za rat u Iraku, a sada je medju onima koji zagovaraju postavljanje tvrdog roka za povlačenje američkih snaga.\n“Verujem da nam je čvrsto odredjeni rok potreban, a ne angažovanje bez kraja, jer treba da od Iračana zatražimo da za sebe sami preuzmu odgovornost.”\nPrimetna razlika u reagovanju pristunih osetila se posle izlaganja još jednog potencijalnog kandidata Demokratske stranke na idućim predsednikičkim izborima -- senatora iz države Njujork, Hilari Klinton. Senator Klinton je takodje glasala za rat ali postojano kritikuje predsednika Buša zbog načina na koji taj rat vodi. Medjutim, njeno protivljenje stranačkim kolegama koje zagovaraju odredjivanje roka za povlačenje, naišlo je na negativno reagovanje publike.\n“Ne mislim da je pametno postavljati odredjeni rok. Ne slažem se da je to u najboljim interesima naših trupa i naše zemlje.”\nAnkete javnog mnjenja pokazuju da se većina demokrata protivi ratu i veruje da zbacivanje Sadama Huseina nije bilo vredno dosadašnjih žratva. Analitičar Leri Sabato iz Centra za političke studije na Univerzitetu države Virdžinije kaže:\n“U Demokratskoj stranci ima dosta različitih stavova mada bih rekao da se ogromna većina protivi ratu i želi da se odredi rok za povlačenje. Oni se razlikuju mahom u tome koliko brzo bi do povlačenja trebalo da dodje.”\nSabato očekuje da će ta debata unutar Demokratske stranke trajati i tokom kampanje za predsedničke izbore 2008.\n“Ne možete da očekujete jedinstven stav stranke koja nije na vlasti. Nema ličnosti kja bi mogla da je ujedini. To će se desiti tek kada budu izabrali svog predsedničkog kandidata koji će postati zvanični glas stranke.”\nIrak će verovatno biti važno pitanje za obe stranke na predsedničkim izborima kroz dve godine. Prvi put od 1952. ni aktuleni predsednik ni njenov potpredsednik neće biti kandidati na izborima, a to znači da će biti oštrog takmičenja za kandidaturu u obema strankama koje dominiraju američkom političkom scenom.


Da li se British Petroleum pretvara u Boljšoj Petroleum\nPremijer Rusije, Vladimir Putin na sastanku sa rukovodiocem British Petroleuma, Robertom Dudleyinom, 14. januar 2011.\nIzvor: The Times (Prevela: Ena Stevanović)\nPogodba između kompanija British Petroleum (BP) i Rosneft ima smisla, ali BP riskira u želji da profitira od imovine oduzete od firme Yukos.\nDa li se British Petroleum pretvara u Boljšoj Petroleum? Ukoliko da, je li to predstavlja prijetnju za sigurnost zapadnih energenata? Ovo su bila neka od pitanja koje su si postavljali američki političari nakon što je objavljeno da je firma British Petroleum izvršila 10 milijardi dolara vrijednu razmjenu dionica sa ruskom naftnom kompanijom Rosneft koju kontrolira Kremlj.\nRosneft sada posjeduje 5 posto dionica BP-a, što rusku vladu po prvi put čini najvećim pojedinačnim dioničarem u međunarodnoj naftnoj kompaniji.\nPogodba ima smisla za British Petroleum i njegove dioničare. Upravo u periodu kada je BP ostao uskraćen za milijarede dolara zbog fijaska u Meksičkom zaljevu, ovaj potez omogućava kompaniji pristup južnom dijelu Karskog mora u Arktiku koje je bogato naftom. Danas, kada je eksploatacija nafte u krizi i kada isušuju i najveći izvori, Arktik je mjesto sa najviše neiskorištenih izvora nafte na svijetu.\nStoga će ova pogodba pomoći BP-u da nastavi poslovati i cijena njegovih dionica je već porasla na berzi. Kompanija će obezbijediti stručnjake i tehnološka sredstva za eksploataciju nafte i plina koji je potreban Rosneftu da bi zaradio novac.\nČinjenica da Rusija računa da će BP vršiti eksploataciju s kopna, koja je prošle godine prošla spektakularno neuspješno, će povećati reputaciju i moral ove korporacije.\nFinancijski ova pogodba ima smisla za obje strane. Međutim politički je mnogo kompliciranija.\nRosneft i BP će osnovati zajednički operacioni i tehnološki centar u Rusiji kako bi razvili odgovarajuće tehnologije i inženjerske sustave.\nFinancijski ova pogodba ima smisla za obje strane. Međutim politički je mnogo kompliciranija. Rusija se više puta pokazala kao zemlja koja je u stanju koristiti energente kao političko oružje. Obustavila je dovod plina Ukrajini i Bjelorusiji kad joj je to odgovaralo.\nOsim toga je pokazala interes da kupi Centricu koja je vlasnik kompanije British Gas, najvećeg britanskog dobavljača plina. Činjenica da Rusija dobiva ovako direktan pristup britanskim energentima bi trebala biti doista zabrinjavajuća.\nMeđutim, puno teže je na ovaj način posmatrati pogodbu British Petroleuma. Trenutno, sa samo 5 posto dionica, Rusi neće dobiti čak ni mjesto u odboru BP-a. Karsko more je rusko vlasništvo. Bez dogovora ovakve vrste, nijedna zapadna kompanija ne bi imala pristup ovom moru.\nOslabila sposobnost Kremlja da drži Evropu u šaci\nPored toga, s otkićem prirodnog plina iz škrinjca u Sjevernoj Americi, sposobnost Kremlja da drži Europu u šaci je oslabila. Zapadno društvo kojem su za život potrebne ogromne količine enegrije si ne može dozvoliti da bude previše ponosno i osuđuje 'neprikladan režim' države koja je glavni obskrbljivač energenata.\nTo ne znači da potez British Petroleuma nije rizičan. Uzimajući 10 posto udjela u Rosneftu, BP je postao djelomični vlasnik imovine koju je Kremlj prije sedam godina oduzeo od Mikhaila Khodorkovskog i naftne kompanije Yukos.\nZnak British Petroleuma, Moskva - fotografija iz arhive\nTa imovina je pripojena Rosneftu, a zatvorska kazna Khodorkovskog je prije dvije sedmice produžena za šest godina. Sraman tretman prema Khodorkovskom je potvrdio Putinovo nepoštivanje prava vlasništva kako za tržište tako i za Yukosove zapadne dioničare.\nRukovoditelji BP-a su to iskusili i na vlastitoj koži.Osoblje ujedinjene kompanije BP-ja i Rosnefta, tzv. TNK-BP je više puta bilo progonjeno od strane ruskih vlasti.\nBob Dudley, sada izvršni direktor BP-ja je bio ispitivan od strane Ministarstva unutrašnjih poslova zbog navodne utaje poreza koju je on snažno opovrgavao. I TNK-BP je bio prisiljen prodati Gazpromu svoj udio u sibirskom plinskom polju za vrlo mali dio njegove realne vrijednosti.\nBritish Petroleum je izračunao da vrijedi riskirati zbog vrijednosti potencijalnih resursa. Međutim, investitori i vlade su svjesni da ovaj potez daje Kremlju potencijalnog saveznika da ospori optužbe protiv Rosnefta koje su podnijeli bivši vlasnici Yukosa.\nNeeksploatisana teritorija u južnom Arktiku je prilično težak teren, ali čini se pozitivno benigno u poređenju s mutnim vodama ruskog državnog vrha.


Divko Budak Narodni heroj iz Gospica (Hrvatska) | Yu NoStAlGiJa |\nDivko Budak Rođen je 24. februara 1897. u Karlobagu,\nHrvatska. Poslije završene osnovne škole u\nrodnom mjestu gimnaziju je učio u Sušaku\na trgovačku školu u Ljubljani. Prvi svjetski imperijalistički rat koji je, pored ostalog, odnio veliki broj ljudskih života, snažan odjek i uticaj ideja velike oktobarske\nsocijalističke revolucije, napredna literatura, političko bespravlje, eksploatacija radničke klase i revolucionarno vrenje odmah poslije rata — uticali su da je Divko Budak 1919. odlučno pristupio revolucionarnom radničkom pokretu. Po prirodi veoma živ i energičan, posebno dobar propagandist, s neuništivim optimizmom i smislom za sva\npolitička i društvena pitanja, istakao se živom političkom aktivnošću pred prve parlamentarne izbore 1920. za Ustavotvornu skupštinu Kraljevine Srba, Hrvata i Slovenaca. Slijedeće 1921. godine postao je član KPJ i od tada posvetio joj je sav svoj život.\nOd 1927. do 1932. živio je u Perušiću, gdje je otvorio malu trgovačku\nradnju koju su nazvali »partijski dućan«. Za to vrijeme rukovodio je ilegalnim partijskim radom u tom mjestu i snažno uticao na stvaranje i rad partijskih organizacija u čitavoj Lici, a naročito u Gospiću i u Hrvatskom primorju. Dobro je poznavao specifične ličke prilike. Pošto se kompromitovao kod policije, prelazi u Zagreb, gdje nastavlja revolucionarni\nrad, naročito u sindikalnom pokretu: Savezu privatnih namještenika i u\nSavezu bankarskih činovnika. Godine 1934. primljen je za člana Mjesnog\nkomiteta KPJ u Zagrebu. Slijedeće godine prešao je u ilegalnost. Zbog\nmogućnosti da bude uhapšen, 1936. odlazi po zadatku Partije, u inostranstvo. Zadržavao se u Pragu i Parizu, gdje je radio na organizovanju pružanja pomoći borbi španskog naroda protiv fašizma. Odmah poslije povratka u zemlju 1939. Divko Budak je bio uhapšen i poslije\ntri mjeseca mučenja i maltretiranja pušten iz istražnog zatvora. Nakon\ntoga, i pored opasnosti da ponovo bude uhapšen, nastavio je još upornije\nda partijski djeluje u Zagrebu.\nNeposredno pred napad sila osovine na Jugoslaviju, uhapsila ga je, 31. marta 1941. zajedno sa većom grupom komunista i revolucionara, Mačekova i šubašićeva policija, i zatvorila u logor u Kerestincu. Ne mireći se sa sudbinom, bio je jedan od organizatora bjegstva iz logora. U likvidaciji i razoružavanju stražara ispoljio je veliku hrabrost i snalažljivost. Na žalost, ustaše su ga brzo uhvatile i streljale 14. jula 1941. u Kerestincu, u vrijeme kada je tek trebalo da počne prava borba, za koju je dugo pripremao partijske organizacije i njihove kadrove.\nU znak priznanja za njegov revolucionarni rad u radničkom pokretu i\nPartiji,Divko Budak proglašen je 24. jula 1953. za narodnog heroja.\nBUDAK Karla DIVKO\nPrevious articleJakov Blažević – Narodni heroj iz Gospica (Hrvatska)\nNext articleDimić Nada – Narodni heroj iz Gospica (Hrvatska)


ПИРОТ - праћење градилишта | PIROT - construction updates - Page 4 - SkyscraperCity\nSeptember 12th, 2011, 09:51 PM #61\n12. 09. 2011.| 14:43\nOpština Pirot dobila 180.000 EUR za izgradnju dečijeg igrališta - Tender za izvođača radova do kraja septembra 2011.\n(Budući izgled igrališta)\nDo kraja septembra 2011. opština Pirot raspisaće tender za izvođača radova na izgradnji dečijeg igrališta sa rukometnim i košarkaškim terenom u tom gradu.\nIgradnja dečijeg igrališta deo je projekta prekogranične saradnje Pirota i bugarske opštine Montana, koji se finansiraju sredstvima Evropske unije.\nZa izgradnju igrališta pirotska lokalna samouprava dobila je 180.000 EUR, dok je učešće opštine 15%. Koordinatorka projekta Marija Đošić kaže da su predstavnici EU već formirali monitoring tim i obišli mesto na kome će se graditi.\n- Kontrole EU su rigorozne i pratiće realizaciju u svim fazama. Za razliku od ranijih slučajeva kada je opština dobijala sredstva od donacija sada će se novac uplaćivati parcijalno. Prvo ćemo dobiti 20% od ukupne sume a ostatak po dinamici kako teku radovi - rekao je Tihomir Andonov, pomoćnik predsednika opštine Montana.\nOn dodaje da je zadovoljan saradnjom koju ima sa Pirotom.\n- Mi smo ovim projektom, koji smo zajedno osmislili, želeli da poboljšamo život dece. I kod nas u Bugarskoj a siguran sam i kod vas u Srbiji deca najviše vremena provode pored računara. Mi na ovaj način želimo da ih motivišemo da se bave sportom. Zbog toga i stvaramo ovakve uslove - kaže Andonov.\nUskoro će u Pirotu početi da se realizuje i sređivanje Omladinskog stadiona, drugi od ukupno tri projekta, koja su predviđena saradnjom a za koja su opštine dobile sredstva u vrednosti od 600.000 EUR. Za sređivanje Omladinskog stadiona opština Pirot dobila je blizu 300 000 EUR.\nSeptember 21st, 2011, 01:52 AM #62\nLocation: Pirot, Nis\nOriginally Posted by Radovan Delija\nimas li slike Stadiona?\nNemam. Videcu ako neko moze da slika..\nInace, sto se centra tice:\nZahvaljujuci nasem clanu mixapirgossi sa Pirot.org foruma imamo i ovu novu sliku gradilista\nSlika je od pre par dana\nFind More Posts by Pirot\nSeptember 27th, 2011, 12:38 AM #63\nOstalo je jos 9 dana i 12h do zavrsetka centra.\nDanasnji izgled centra:\nSeptember 27th, 2011, 12:43 AM #64\nKakvi su planovi sa hotelom čuo sam da Španci hoće da ga kupe.\nSeptember 27th, 2011, 06:27 AM #65\nDa, zainteresovani su bili, ne znam da li su jos. Grade trenutno hotele na Staroj planini, pa mislim da cekaju s tim da zavrse.\nOvde mozete videti kupoprodajni status Hotela Pirot.\nTema se dopunjuje novim informacijama.\nSeptember 27th, 2011, 11:23 AM #66\nA za hotel u Zvonačkoj teško da će se u skorije vreme pojaviti kupac.\nSeptember 27th, 2011, 08:42 PM #67\nHotel Mir je prodat prosle godine, za 7.5x manju cenu.\nProcenjena vrednost iznosila je 75.899.721 dinara, a prodat je za oko 10 000 000.\nSeptember 27th, 2011, 09:35 PM #68\nIma li najava da će doći neki trgovinski lanac, u Jagodini ih ima nekoliko a slični su gradovi po broju stanovnika.\nSeptember 28th, 2011, 11:54 AM #69\nUskoro se otvara Merkator u robnoj kuci, a sto se tuce drugih za sada nista.\nSeptember 28th, 2011, 04:30 PM #70\nMerkator, sigurno? Mozda i bude merkatorova roda... A bas se poslednjih dana radi nesto u robnoj kuci, pa sam se pitao dal su ovi iz verana konacno krenuli sa sredjivanjem tog prostora i otvaranjem necega...\nFind More Posts by Pedja7'\nSeptember 29th, 2011, 02:12 PM #71\nNisam siguran ,prica se ali nista konkretno.\nOctober 3rd, 2011, 07:58 PM #72\nOstalo je jos 2 dana i 17h do zavrsetka trga. Ovde mozete pratiti odbrojavanje do novog trga.\nSituacija na gradilistu je:\nPhoto by mixapirgossi.\nOctober 4th, 2011, 07:20 PM #73\nProŠiruje se Slobodna zona Pirot\nEkstra uslovi za privrednike\nPrivlače investitore - Zona se proširuje za još 36 hektara, a u njoj je poslovanje povoljnije za četvrtinu od uobičajenih troškova\nSlobodna zona Pirot, najveća proizvodna slobodna zona u Srbiji iz koje je tokom prošle godine izvezeno robe za skoro 180 miliona evra, odlukom Vlade Srbije proširena je sa dosadašnjih 67 na ukupno 103 hektara.\nSpisak olakšica koje imaju korisnici Slobodne zone Pirot je podugačak. Osim PDV-a i carine, korisnici su potpuno oslobođeni plaćanja nadoknada za uređenje gradskog građevinskog zemljišta, komunalnih taksi, dobijanja urbanističkih dozvola i saglasnosti, odobrenja za gradnju, lokalnih komunalnih taksi i komunalnih usluga, kao i naknada za priključke na vodovodnu, toplovodnu i kanalizacionu mrežu.\nReč je o kompletno infrastrukturno opremljenom zemljištu, čime će slobodna zona postati još privlačnija za investitore.\nSvi korisnici Slobodne zone Pirot oslobođeni su mnogih dažbina prema državi i lokalnoj samoupravi poput neplaćanja PDV-a, carine i brojnih olakšica za izgradnju pogona. Time je poslovanje u okviru Zone najmanje za 25 odsto jeftinije u odnosu na uobičajene uslove van Zone. Među korisnicima je i najveća fabrika auto-guma u Srbiji „Tigar tajers" u vlasništvu francuskog „Mišlena".\nDirektor Slobodne zone Pirot dr Dragan Kostić kaže da je u sastav Slobodne zone ušao i Industrijski park, kao i Industrija odeće „Prvi maj".\n- Industrijski park, inače vlasništvo opštine Pirot, ulaskom pod okrilje Slobodne zone dobiće još povoljnije uslove za poslovanje. Opština Pirot planira da svim zainteresovanim investitorima ponudi 20 hektara zemljišta pod veoma povoljnim uslovima kako bi se privukle investicije. Osim što je ovo zemljište infrastrukturno opremljeno, ono će biti obogaćeno i privlačnije time što ima režim slobodne zone. U režim Slobodne zone ulazi i „Prvi maj", koji se nalazi u procesu restrukturiranja. Namera je da „Prvi maj" lakše i kvalitetnije reši problem nedostatka strateškog partnera, za kog će činjenica da je fabrika u režimu slobodne zone biti dodatan motiv da uloži u nju. Sa lokalnom samoupravom pregovaramo da se uvedu dodatne olakšice tako da će se izgradnja i eksploatacija objekata još više isplatiti u okviru Slobodne zone - kaže Kostić.\nSlobodna zona Pirot tokom narednih pet godina postaće bogatija i za intermodalni terminal vredan 14 miliona evra. To je prvi ovakav objekat u Srbiji, a namenjen je pretovaru ogromnih količina robe sa železničkih kompozicija u šlepere i obrnuto.\n- Kada bude završen Koridor 10, svi naši korisnici imaće mogućnost da na jednom mestu vrše pretovar i skladištenje robe, a sve u režimu Slobodne zone. U Srbiji trenutno ne postoji nijedan ovakav terminal. U realizaciju ovog projekta, koji predstavlja budućnost Slobodne zone, ušli smo zajedno sa opštinom, Ministarstvom za ekonomiju i regionalni razvoj, a očekujemo pomoć i iz fondova EU - navodi Kostić za Press.\nSlobodna zona Pirot u oblasti trgovine ima oko 40 domaćih i tridesetak stranih korisnika, kao i devet proizvodnih firmi. Gotovo kompletna roba koja se ovde proizvede ide za izvoz.\nOctober 13th, 2011, 03:36 PM #74\nOctober 15th, 2011, 08:29 PM #75\nU Pirotu se 10.11 otvara renovirani prostor robne kuce,znam da ce sigurno biti Newyorker,familija market,zanima me dal je neko upucen cega ce jos biti tu?\nSta se desava sa semaforom,koji je montiran pre mesec dana,ali nikako da pocne sa radom?\nOctober 17th, 2011, 11:34 AM #76\nFamiliju je kupio Merkator.\nOctober 18th, 2011, 09:45 PM #77\nSemafor je postavljen i ceka se odobrenje elektro distribucije. Zatim bi par dana bio u test periodu sa zutim treptajucim kako bi se ljudi navikli na njega.\nE sad, to je vest od 15.10. Da li su ga u medjuvremenu povezali, nisam siguran.\nTreci semafor u Pirotu\nEDIT: Upravo smo se raspitali. Nije akiviran i dalje.\nLast edited by Pirot; October 18th, 2011 at 10:01 PM.\nOctober 19th, 2011, 08:33 AM #78\nHvala ti,sve mi je to poznato,samo sam se nadao,da mozda ima neki objektivan razlog za ovolko odlaganje pustanja u rad,necega sto je izgradjeno.Uzgred sama lokacija realno ne zahteva,postojanje vertikalne signalizacije,nije mi jasan izbor.\nOctober 19th, 2011, 03:41 PM #79\nUzgred, tebi mozda nije jasan izbor ako nisi vozac ili slabo prolazis tamo.. Ali to je ubedljivo raskrsnica sa najvecim brojem registrovanih saobracajnih nezgoda. Ovog leta, ako se ne varam u julu registrovano je 6 saobracajnih nezgoda za 5 dana kako sam cuo. I takodje raskrsnica je veoma nepregledna, zbog kosine koju ima ulica vuka pantelica,zbog velikog broja biciklista, pesaka, i lose parkiranih automobila, zato se cesto i dogadjaju saobracajne nezgode.. A tacno je da u pirotu ima jos dosta raskrsnica kojima su potrebni semafori ili neko drugo resenje. Najbolji primer su raskrsnice na gusevici i kod solitera, medjutim opet to su raskrsnice kod kojih se ukrstaju dve ulice i koje imaju po tri izlaza/ulaza, dosta su preglednije, i retko kad dolazi i do manjih nezgoda. Ali tu je druga stvar problem, a to je zagusenje saobracaja...\nLast edited by Pedja7'; October 19th, 2011 at 03:55 PM.\nOctober 22nd, 2011, 11:03 AM #80


Stalno ste gladni? | Magazin | Stil\n20. September, 02:26\nStalno ste gladni? 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n28.10.2018. / 19:59\nEvo šta može da bude uzrok.\nGlad je korisna. Iako ponekad poželimo da je bar neko vreme ne osećamo, bar koliko je potrebno da smršamo dovoljno za "onu" haljinu, ili za to da se ponovo uvučemo u farmerke iz gimnazije… Ali, glad nam šalje signal da je vreme da se jede, da bismo telu dali ono što mu je neophodno. Da bi mozak mogao da radi svoje, mišići da funkcionišu… Da bismo se odlepili od kompjutera za kojim smo satima…\nProblem nastaje kad imamo taj osećaj non-stop. Ako vam se čini da ste, bez obzira na to šta ste i u kojoj količini pojeli, gladni neprekidno, a ne dojite bebu i niste u drugom stanju (pošto se zna da se tad apetit poveća iz očiglednih razloga), evo šta može da bude u pitanju:\n"Proteini su makronutrijenti koji su nam neophodni da bismo bili zdravi, i upravo nam oni daju osećaj sitosti koji traje duže vreme", kaže za Woman's Day dr Natali Alen, sa katedre za biomedicinu Univerziteta u Misuriju.\nKoliko bi trebalo da unosite u toku dana zavisi od vaše težine i životnih navika, ali u svakom slučaju je pametno pokušati da ih uključite u svaki obrok.\nNajlakši način da to postignete je da ih iskombinujete sa nečim što već jedete. Umesto da jedete samo krekere od belog brašna, izaberite krekere od integralnog zrna i pojedite i malo sira koji je odličan izvor proteina. Ili, ako ćete jesti jabuku za užinu, recimo, uzmite malo putera od kikirikija uz to, i dobićete odličan "trio" vlakana, zdravih masti i proteina.\nKad smo već kod vlakana, eto još jednog važnog faktora za osećaj sitosti. Ako ne unosite dovoljno vlakana, veći je rizik da ćete svaki čas gricnuti nešto potpuno nezdravo. Hrana sa niskim udelom vlakana se vrlo brzo kreće kroz sistem organa za varenje, što znači da ste brzo i ponovo gladni. Dobri izvori vlakana su sveže voće i povrće, kao i proizvodi od žitarica celovitog zrna.\nNemate dovoljno obroka u toku dana\nZvuči očigledno, ali ponekad je osećaj stalne gladi očajnički pokušaj vašeg organizma da vam poruči da treba da jedete češće. Možda vam prosto ne odgovara da imate tri obroka u toku dana, zbog životnog stila, navika i aktivnosti, i neophodno vam je pet manjih obroka u toku dana? Eksperimentišite tokom desetak, petnaest dana, pokušajte da jedete češće nego obično, ali manje porcije, i proverite da li je to u pitanju.\nKad smo umorni, želimo hranu. I to ne bilo koju, nego slatko, slano, masno… sve ono što će nas samo nakratko "podići", a onda ćemo vrlo brzo, čim nivo šećera u krvi koji je naglo skočio isto tako naglo i padne ponovo biti gladni. Ako ne spavate kako treba, morate prvo time da se pozabavite. Uredan san je osnova zdravih životnih navika, uključujući i one koje se tiču ishrane.\nDa, stres ponovo "udara". Kad smo pod stresom, liče se hormoni koji naš organizam dovode u "bori se ili beži" model ponašanja. A jedna od posledica je i pojačan osećaj gladi. Ako se taj stalan osećaj gladi pojavio u stresnom životnom periodu, moraćete da rešavate uzrok. Glad je samo posledica. Nađite načina da se oslobodite stresa.\nImate dijabetes a da to ne znate\nKad dijabetes nije pod kontrolom, telo šećer ne koristi kako treba, da bi ga pretvorilo u neophodnu energiju, i organizam počinje da se ponaša kao da umirete od gladi, tako da stalno imate potrebu za hranom. Proveravajte nivo šećera u krvi, da biste isključili mogućnost da bolujete od dijabetesa tipa 2, ili da biste, ukoliko je to slučaj, dobili neophodnu pomoć lekara.\nŠtitasta žlezda vam ne radi kako treba\nKad štitasta žlezda radi usporeno, često dolazi do nakupljanja viška kilograma, a kad je radi ubrzano, ubrzava se i metabolizam i osoba je stalno gladna.\nUbrzan rad srca, poremećaji u menstrualnom ciklusu, opadanje kose, tremor, preznojavanje, nesvestica i gubitak ili gomilanje kilograma su signali da možda štitasta žlezda ne radi kako treba. Ako imate neke od ovih simtoma tokom dužeg vremenskog perioda, idite kod lekara.\nUzimate lekove koji imaju sporedne efekte\nKad se ta izražena glad javi niotkuda, a nedavno ste počeli da uzimate novu terapiju, proverite sa lekarom da li je možda pojačan osećaj gladi jedan od neželjenih efekata leka koji ste počeli da pijete. Često prepisivani lekovi, kao što su kortikosteroidi ili određene vrste antidepresiva imaju pojačan apetit kao poznatu nuspojavu. Ako ste primetili da vam se to dešava, razgovarajte sa lekarom. Možda postoji zamena za lek, koja će vam više odgovarati, a ako to nije slučaj, svakako ćete dobiti neki koristan savet kako da rešite taj problem


Wall Mounted Jewelry Holders Wall Mounted Scroll Trim Series Wall Mounted Jewelry Organizer With Necklace Rack Wall Mount Jewelry Holder White Jewelry Organizer Necklace Rack Wall Mount Wall Mounted Necklace Holders Like This Item Wall Mounted Jewelry Holder Wall – cambridgemodernjazz.info\nwall mounted jewelry holders wall mounted scroll trim series wall mounted jewelry organizer with necklace rack wall mount jewelry holder white jewelry organizer necklace rack wall mount wall mounted necklace holders like this item wall mounted jewelry holder wall.\njewelry wall organizer wall mount jewelry organizer wall mount jewelry wall organizer wall mount jewelry organizer wall mount jewelry organizer wall jewelry holder beautiful painted white wall mounted jewelry organizer , wall mounted wooden earring holders for sale by toms earring holders toms earring holders medium cherry earring holder with necklace rack , wallmounted jewelry hanger pottery barn , amazing deal on jewelry organizer with shelf floating shelves jewelry organizer with shelf floating shelves jewelry storage wall necklace holder wall mounted jewelry holder wall, wall mounted earring holder best wall mounted jewelry organizer wall mounted earring holder jewelry holder large earrings display shelf white jewelry storage wall mounted earring wall mounted earring holder , jewelry organizer wall getitfastmediaclub jewelry organizer wall door hanging jewelry organizer mounted jewelry organizer wall mounted jewelry organizer wall hanging, get the deal off hanging jewelry organizer wall mount earring hanging jewelry organizer wall mount earring holder necklace rack closet storage angelynns accessory angel rubbed, wall mounted jewelry organizer photo frame in products i love wall mounted jewelry organizer photo frame by bleachla on etsy, best wall jewelry organizer products on wanelo jewelry organizer wall hanging jewelry storage dark ebony finis, driftwood jewelry organizer made to order custom jewelry storage driftwood jewelry display wall mounted jewelry organizer necklace hanger jewelry holderset or singlebohemian decor boho decor organization, earring holder wall mount jewelry organizer peruvian walnut etsy image .\nPosted on 10/21/2019 06:15:04 am Full size wall-mounted-jewelry-holders-wall-mounted-scroll-trim-series-wall-mounted-jewelry-organizer-with-necklace-rack-wall-mount-jewelry-holder-white-jewelry-organizer-necklace-rack-wall-mount.jpg


Bela mlečna čokolada 1kg Ariba\nBez PDV-a: 750.00 RSD\nNajkvalitetnija čokolada. Daje najbolje rezultate zahvaljujući svojim osobinama– fluidnost, sjaj, ukus, miris, boja, lomljenje... i tako garantuje uspeh u stvaranju ukusnih poslastica kao i uživanje onima koji ih vole. Ime Ariba potiče od kakaoa najfinije arome poreklom iz Ekvadora. Danas je sinonim za kakao najvišeg kvaliteta. Bela čokolada u bloku. 20% mleka, 37/39% masnoće, intenzivnog ukusa.\nUpotreba: za dekoraciju, glaziranje, filovanje.


Starwood 3 festival od 29. aprila do 1. maja… Tri dana muzike i avanture u Zvezdarskoj šumi | Headliner\nHome»Muzika»Starwood 3 festival od 29. aprila do 1. maja… Tri dana muzike i avanture u Zvezdarskoj šumi\nHeadliner.rs / 27/04/2018 /\t0\t/\t2.2k\nStarwood 3 je trodnevni festival koji traje od 29. aprila do 01. maja u Zvezdarskom parku uz bogat muzički program, brojne radionice za najmlađe, klovnove, mađioničare, školu Američkog fudbala, radionice pisanja, prirodnjačku avanturu kroz Zvezdarsku šumu, turnir u basketu…\nPosle mesec dana konkursa koliko je trajao konkurs, i velikog broja pristiglih prijava od mladih autorskih bendova iz cele zemlje, Starwood 3 festivala posetiocima će predstaviti zaista žestoke momke i devojke iz cele Srbije.\nNa ovogodišnjem festivalu nastupiće: Psihoaktiv trip, Navy ne obećava, Asphalt Chant, Nedogledala,Prst u Ljubu, Sindrom, Tikillas, Keti Uleti, Dj Mythical, Kick Kong, Stefan Wolt, Shommytta x Ksoa, Rebel B, Dj Bojke, Znoj, Grešnici, Sajki Vois, Kler, Hrabri Krojač, Aleja Velikana,Trnje, Dj Munja, Kick Kong, Luccano Hilfinger.\nBend Prti Bee Gee svojim nastupom će zatvoriti ovogodišnji Starwood festival prvog maja od 21:00 čas.\nSatnica muzičkog programa festivala:\n14:00-15:00 Keti Uleti\n15:00-17:00 Noizy Wilson\n17:00-19:00 Dj Perinho\n19:00-20:00 Dečija škola muzike\n20:00-22:00 Yebiggah b2b Mythical\n12:00-13:30 Buba Oalila\n13:30-15:00 Džonidža & Don Dada\n17:00-18:00 Prst u Ljubu\n18:00-19:00 Asphalt Chant\n19:00-20:00 Navy Ne Obećava\n20:00-21:00 Kick Kong\n21:00 Psihoaktiv Trip\n10:00-11:00 Astor Lajka\n13:00-14:00 Aleja Velikana\n14:00-15:00 Hrabri krojač\n16:00-17:00 Sajki Vois\n17:00-18:00 Rebel B\n18:00-19:00 DJ Munja\n19:00-20:00 Stefan Wolt\n20:00-20:45 Shommyto x Ksoa\n20:45-21:00 Lucciano Hillfiger\n21:00 Prti Bee Gee\nTags:Aleja VelikanaAsphalt ChantDj BojkeDj MunjaDj MythicalfestivalGrešniciHrabri KrojačKeti UletiKick KongKlerLuccano HilfingerNavy ne obećavaNedogledalaPrst u LjubuPrti Bee GeePsihoaktiv tripRebel BSajki VoisShommytta x KsoaSindromStarwood 3Stefan WoltTikillasTrnjeZnojZvezdarski park\nBend MAiKA na turneji s Gogol Bordellom i na čuvenom Boomtown Festivalu... U Beogradu ih gledamo 28. maja\nALOGIA ft MARK BOALS... Ovako zvuči mistična i moćna "Semendrija"