Levica i borba za oslobođenje žena\n(Evropa od 17. veka do 1920.)\nBorba za oslobođenje žena je generalno bila povezana sa ostalim, širim društvenim i ekonomskim promenama. Prvi pisani dokaz da je jednakost sa muškarcima ozbiljno zastupana potiče iz perioda reformacije započete u 16. veku. Ovo je preispitivanje ustanovljene religije takođe donelo preispitivanje drugih dugo održavanih uverenja.\nMnogo žena je bilo umešano u radikalne sekte, kao što su anabaptistička i puritanska. Godine 1547. u Londonu je izdat proglas koji je ženama zabranjivao: da se sastaju radi brbljanja i pričanja i savetovao je muževe da zadrže žene u svojim kućama.\nU 17. veku su izdavani feministički pamfleti kao što je: Oštra osveta žena, od Meri Brbljaj-Na-Pravi-Način (Mary Tattle Well) i Džoan Sredi-Ga-Kod-Kuće (Joan Hit Him Home).\nProtestantska religija je, međutim, ubrzo postala ustanovljena, a radikalne sekte su bile prognane i primorane na emigraciju ili tajnost. Protestantizam je bio ideologija koja je nagoveštavala rani razvoj kapitalizma.\nPorodica je postala usko povezana i manje proširena jedinica nego što je to bila u vreme srednjeg veka. Otac je bio potpuno dominantan u okviru porodice. Žene su postepeno bivale odvajane od sfere zanata i trgovine, gde su bile aktivne. Niko u današnje vreme nije čuo za brewster ili ženu pivarku; one su takođe izgubile svoju tradicionalnu ulogu u medicini, koja je postala profesionalizovana i potpuno pod muškom dominacijom. Značaj drugih zanata, kao što su akušerstvo i rad sa tekstilom, koje su držale žene, znatno je umanjen.\nUstanovljen je model koji se dobro održavao kroz veći deo razvoja kapitalizma. Bogatije žene su se navikle na život prinudne dokolice i izolacije unutar doma, dok su radne žene vodile živote potpuno napornog posla u fabrici i kod kuće.\nU nekim zemljama, kao što je Francuska, uspon kapitalizma je doneo nove ideje. Ove prosvetiteljske ideje, kako su se zvale, su se uglavnom vrtele oko jednakosti za sve muškarce. Većina prosvetiteljskih filozofa je, međutim, bila žestoko protiv žena; lord Česterfild ih je opisao kao: deca većeg uzrasta.\nNeke žene iz više i srednje klase su počele da dovode u pitanje svoj nedostatak obrazovanja i očiglednu beskorisnost svojih života.\nFrancuska revolucija je donela gomilu pamfleta koji su pozivali na pravo glasa, legalizaciju razvoda, politička prava i jednako obrazovanje – uglavnom upućeno novom parlamentu.\nU svakodnevnom životu, radne žene su se pojavljivale u pobunama gladnih. Zapravo, ovo je praktično bilo njihovo jedino pojavljivanje u istorijskim knjigama u narednih sto ili više godina. Kao što je jedan od istoričara rekao: Bez žene, pobune gladnih su inherentno kontradiktorne.\nŽene su 1793. godine izvojevale od republikanske vlade zamrzavanje cena. Žene i radničke i srednje klase bile su u velikoj meri uključene u Revolucionarno republikansko društvo. To je bila organizacija najsiromašnijih delova društva – nezaposlenih, zanatlija/ki, radnika/ca i sitnih trgovaca/kinja. Radnička klasa u smislu velikog, organizovanog proletarijata, nije postojala u to vreme. Revolucionarni/e republikanci/ke su generalno pokušavali/e da stvari odvuku ulevo, međutim bez jasne ideje šta je to što zapravo žele.\nRevolucionarni/e republikanci/ke su došli/e pod udar nove vlade. Kontrola cena je napuštena i dalje pobune su bile ugušivane silom. Žene su oružjem bile prinuđene da se vrate kućama i usledile su godine gladi.\nGlavni teorijski razvoj koji je iz svega ovoga proizašao jeste delo Meri Vulstonkraft – „Odbrana prava žena“. Ovo je bila prva sistematična feministička analiza ugnjetavanja žena. Glavna premisa knjige je bila da ako su svi muškarci jednaki, zašto nisu i sve žene jednake?\nTo je bila prva knjiga koja je pre govorila u korist žena kao grupe, nego u ime individue tj. spisateljice; zastupam svoj pol, a ne sebe samu, kao što je napisala. Iako je identifikovala i dokumentovala istoriju ugnjetavanja, knjiga pored zahteva za većim obrazovanjem ne nudi pravo rešenje. Ona čak knjigu završava uz nadu da će muškarci možda postati darežljiviji: Možda će muškarci darežljivo pokidati naše lance i biti zadovoljni racionalnim partnerstvom umesto ropske poslušnosti.\nSocijalizam, kao razrađen skup ideja, sada je počeo da se pojavljuje. Rani utopijski socijalisti kao što su Godvin (koji je sebe smatrao anarhistom), Šeli, Blejk, Robert Oven i drugi, prihvatili su barem ideju o ženskoj ravnopravnosti. U okviru ranih komuna i kooperativa pokušali su da obezbede potpunu ravnopravnost između polova.\nVilijam Tomson (William Thompson), irski kooperativista i revolucionar, izdao je prvu socijalističku analizu ugnjetavanja žena. Imala je vrlo zvučan naslov: Apel polovine ljudske rase; žene protiv pretenzija druge polovine; muškarci koji ih zadržavaju u društvenom i kućnom ropstvu.\nOvo je bio odgovor Džonu Milu koji se protivio političkim pravima za žene.\nTomson je tvrdio da muškarci ne mogu da se staraju o interesima žena umesto njih. Rađanje i odgajanje dece su bile osnove ugnjetavanja žena, kao i to da u braku nisu imale zakonska i ekonomska prava. On je, u principu, izlio prezir prema ideji srećne porodice: Kuća... je večni zatvor za ženu; muž predstavlja kuću kao prebivalište mirnog blaženstva, ali se trudi da pronađe s one strane vrata, za samo svoju upotrebu, razna blaženstva, ne baš mirna, ali više raznolika i stimulativnijeg opisa.\nTakođe je verovao da su postojeći radikali imali malo toga da ponude ženama: Gde je u svim njihovim planovima o oslobođenju ili despotizmu sloboda akcije za vas?\nTada je po prvi put oslobođenje žena ušlo u filozofiju društvenih promena koja je tražila oslobođenje za sve.\nI drugi utopijski socijalisti su se borili za oslobođenje žena, uključujući i Furijea i Floru Tristan (Flora Tristan) u Francuskoj, koja je došla do zaključka, baš pred svoju smrt, 1848.: Skoro da je ceo svet okrenut protiv mene, muškarci zbog zahteva za emancipacijom žena, vlasnici zbog zahteva za emancipacijom plaćenih radnika/ca.\nMarks i Engels su eksplicitno povezali poreklo klasnog društva i potlačenost žena u okviru porodice, što mislim da je svima poznato, tako da neću ići u detalje. Međutim, imali su tendenciju da oslobođenje žena shvate na jedan apstraktni način. Žene su, u principu, bile viđene kao merilo društvenog progresa. U svom konceptu revolucije nisu imali nikakvu specifičnu ulogu za žene. Nije bilo strategije za pokretanje žena u borbu za njihovo oslobođenje.\nMnogi su u Prvoj Internacionali bili otvoreno seksisti i želeli su da isključe žene. Prudonovi sledbenici su u ovom pogledu bili veoma glasni (sam Prudon je bio oštri protivnik žena). Iako su žene teorijski mogle da učestvuju u Internacionali, nije bilo pokušaja njihovog ohrabrivanja, i bile su neznatna manjina. Čak i naziv „Međunarodno udruženje radnika“ (International Working Men’s Association) o tome govori i više nego dovoljno.\nJedino specifično žensko pitanje koje je pokrenuto, bila je rasprava o uslovima rada za žene i decu. Nemačke socijal-demokrate su odbile da priznaju prava žena u svom „Gotskom programu“ iz 1875. Marks ovo čak nije ni spomenuo u svom napadu na taj program.\nRadnice Pariza su bile u najvećoj meri uključene u komunu 1871. Bile su okupljene u organizaciji „Udruženje žena za odbranu Pariza i za pomoć ranjenima“.\nKao i u mnogim sličnim revolucionarnim situacijama, pitanje ženskog posla nije bilo ozbiljno pokretano. Tako da su one provodile vreme kuvajući supu, negujući ranjene, itd.\nMuškarci komune su vrlo malo radili na uvažavanju revolucionarnih uverenja i truda žena. Na primer, izbori za komunu su bili bazirani na postojećem muškom, svojinskom pravu glasa. Marks je tvrdio u „Građanskom ratu“ da je postojalo opšte pravo glasa, ali ustvari nije.\nKao što je Edit Tomas (Edith Thomas) pisala: Ciljevi komune, postavljeni u deklaraciji francuskom narodu, zanemarili su postojanje žena. Muškarci komune ni za trenutak nisu smatrali da bi žena mogla imati građanska prava, ništa više nego što su to smatrali njihovi veliki preci iz 1789. i 1793. ili revolucionari 1848.\nNa hiljade njih je bilo masakrirano na barikadama, uključujući i mnoge žene. Jedna žena je na optužbu da je ubila dva vojnika odgovorila: neka mi Bog oprostiti što nisam ubila više njih.\nU međuvremenu, levica je ostala dobra u teoriji – a slaba u praksi. August Bebel, nemački socijal-demokrata, je 1879. napisao delo „Žene i socijalizam“. Bebel je strastveno govorio u korist uključenja jednakih prava za žene u „Gotski program“, ali nisu bile uključena ni u jednom programu do 1891.\nU knjizi povezuje potlačenost žena sa celim društvenim pitanjem, kako je on to nazvao. On je otišao dalje od onoga čega su se mnogi socijalisti u to vreme pridržavali. Verovao je da potlačenost žena prethodi kapitalizmu i da je potrebna duga borba za jednakost nakon revolucije. Takođe, verovao je da žene ne mogu očekivati od muškaraca da ih oslobode: žene mogu malo čemu da se nadaju od muškaraca, kao i radnik od srednje klase.\nOvo je verovatno dobra analogija; pod kapitalizmom srednja klasa ima koristi od eksploatacije radničke klase, bez direktne odgovornosti za to. On je takođe prepoznao problem i kod svojih saboraca: Postoje socijalisti koji nisu ništa manje protiv emancipacije žena nego što su to kapitalisti protiv socijalizma.\nŽene su sada (u kasnom 19. veku) bile u gomili regrutovana radna snaga, uglavnom u mehanizovanu proizvodnju tekstila i odeće. Ovi poslovi su bili loše plaćeni i nekvalifikovani. Levica je pokušala da sindikalizuje žene i da ih uvuče u kolektivnu borbu. Bila je samo delimično uspešna.\nRevolucionarni sindikati, kao IWW (Industrial Workers of the World), ili sindikati ispred partija levice kao što je SPD, najviše su se trudili da regrutuju žene i manjine. Wobblies (članovi/ice IWW-a – prim. prev.) su pobeđivali/e u masovnim štrajkovima, kao što je bio štrajk u tekstilnoj industriji Lawrence od januara do marta 1912., u kojem je učestvovalo 23 000 štrajkača/ica 25 različitih nacionalnosti, od kojih je najviše bilo žena. Međutim, revolucionarni sindikati su bili izuzetak u odnosu na stavove mnogih sindikata, i bilo im je veoma teško da održe dugotrajno članstvo.\nSindikati su često zauzimali loše odabran stav u pokušaju da zaštite kvalifikovane muške poslove. Oni su bili krajnje nezainteresovani za organizovanje žena ili bilo kojih drugih grupa za koje se smatralo da su nekvalifikovane. Ovome je doprinosila i činjenica da su žene i dalje bile vezane za kuću, radeći sve kućne poslove, i razvijena propaganda koja im govori da je to dobra stvar i njihova prirodna uloga. Ovo im je otežavalo da se identifikuju sa svojim poslom i saradnicima/cama.\nRezultat je bio da je članstvo žena u sindikatima ostalo malobrojno, posebno u oblastima kao što je tekstilna industrija, gde su bile pogodnije za eksploataciju.\nU Americi je 1819. samo 1.5% radnica bilo organizovano, u Nemačkoj su samo 1.8% članstva sindikata Socijal-demokratske partije činile žene (međutim, ovaj broj se povećao na 8.9% 1913. nakon upornog regrutovanja). U Rusiji je tek šačica radnika/ca bila sindikalizovana, ali od sindikalizovanih radnika/ca tekstilne industrije u Moskvi 1907. samo 4% je bilo žena.\nNemačka SPD je bila masovna organizacija sa milion članova, sa prosečno devet i po miliona glasova na izborima, i sa svojim Slobodnim sindikatima.\nOna je zaista učinila velike napore da organizuje žene u sindikate. Nemački zakon je zabranjivao ženama uključivanje u političke organizacije, ali su se učlanjivale u klubove i druge SPD-ove frontove. Međutim, ovo je bilo otprilike sve što je partija učinila u oblasti ženskih prava. SPD je ili ignorisala, ili je bila neprijateljski raspoložena prema rastućem nemačkom feminističkom pokretu.\nNajviše je bilo radikalnih feministkinja. To su bile feministkinje koje su naginjale levici, koje su bile za slobodne zajednice umesto brakova, za slobodne razvode, abortus i kontracepciju na zahtev. One su svoj list nazvale „List nemačkih radnica“ i mnoge su bile članice sindikata SPD-a. Izvršile su nekoliko pokušaja da razviju kooperaciju sa SPD-om.\nKlara Cetkin, izvanredna organizatorka i teoretičarka, stavila je na znanje da članovi/ice SPD-a ne bi trebalo da imaju bilo kakve veze sa radikalnim feministkinjama i da ne bi trebalo da potpisuju njihove peticije ili da idu na njihove demonstracije. Tvrdila je da je ceo feminizam u osnovi buržoaski i da ga ne bi trebalo podržavati.\nOvo je, po mom mišljenju, bila velika greška. Ujedinjena akcija levičarskih feministkinja i socijalista/kinja bi ostvarila značajne reforme i privukla bi mnoge žene socijalističkim idejama.\nUprkos toga što se strogo pridržavala partijske linije, ni sama Klara Cetkin nije nešto posebno dobro stajala u očima vođa partije.\nUređivala je partijski ženski magazin „Jednakost“ (Gleichneit). 1909. vođe SPD-a su je primorale da doda još jednu sekciju; da služi interesima žene kao domaćice i majke.\n1910. insistirali su na dodavanju mode i kulinarstva. Već 1914. magazin je distribuiran besplatno kao magazin za porodicu i domaćinstvo.\nNemačka SPD se dugo držala dalje od oslobođenja žena, što je činila i sa revolucijom (teorijski, to je bila revolucinarna partija). Nije ni najmanje htela da sarađuje sa feministkinjama levog krila. Ali izgleda da nije imala mnogo problema sa gakanjem seksista i reakcionarnih muškaraca iz sopstvenih redova.\nAugust Bebel, koji je napisao „Žene pod socijalizmom“, je takođe mislio da previše seksa može biti loša stvar koja bi prouzrokovala: impotenciju, neplodnost, kičmenu infekciju, ludilo, ili makar intelektualnu slabost i mnoge druge bolesti kao uobičajene posledice.\nTeorijski partijski list Neue Zeit je objavio da: je masturbacja porok, u svakom slučaju neprirodna.\nU isto vreme oni su bili prva partija koja je otvoreno vodila kampanju za legalizaciju homoseksualnosti. Jasno je da je u pitanju zbrka.\nTakođe je bilo dosta potpunih mizoginista – ili anti-feminista, kako Toni Klif (Tony Cliff) insistira da ih nazivamo. Jedan od njih bio je Edmund Fišer (Edmund Fisher) koji je tvrdio: Prvo i najveće dobro u životu za žene... je biti majka i živeti za obrazovanje svoje dece.\nNakon pokušaja revolucije, partija je postala potpuno reakcionarna i podržavala je masovno otpuštanje žena nakon Prvog svetskog rata. Na svojoj konferenciji 1921. objavili su: Žene su rođene zaštitnice ljudskog roda, stoga socijalni rad sasvim dobro odgovara njihovoj prirodi.\nI opet je levici bilo prilično teško – slabo se trudila – da privuče žene. Ruska SR je prednjačila sa 14.3% žena u članstvu 1916. Boljševici su 1922., četiri godine nakon revolucije, imali samo 8% članica.\nKao i SPD, protivili su se bilo kakvoj saradnji sa feministkinjama.\nKolanti (Kolanti) i druge pokušale su da organizuju ženske klubove, ali im je pružen otpor. Kada je 1905. pokušala da okupi jedan takav klub u St. Petersburgu, našla je poruku zakačenu na vrata: Sastanak žena je otkazan. Sutra će biti sastanak muškaraca.\n1907. bilo je nekih manjih partijskih i najčešće izmešanih klubova.\nKako su se štrajkovi i pobune širile, žene su izbile u prvi plan. Nisu svi štrajkački zahtevi bili ekonomski. Neki su bili usmereni protiv seksualnog zlostavljanja od strane nadglednika, a bili su uobičajeni i zahtevi za porodiljskim odsustvom (uobičajena procedura sa trudnicom bila je – jednostavno je otpustiti).\nBoljševici su 1914. pokrenuli novine za radnice – “Rabotnica”, ali je prioritet koji su novinama odredili najbolje ilustrovan time što su urednice morale da šiju da bi obezbedile sredstva.\nVeć 1915. raširili su se veliki štrajkovi i anti-ratne demonstracije, čiji je intenzitet rastao do 1917.\nFebruarska revolucija je bila spontani ustanak, čiju su okosnicu činile radnice St. Petersburga. Počelo je kao marš za obeležavanje međunarodnog Dana žena, ali se marš ubzo proširio uključivanjem tekstilnih štrajkača/ica, anti-ratnih demonstranata/kinja i hiljada koje su zahtevale hleb. Međutim, demonstracijama su se boljševici ljuto protivili, smatrajući ih nezrelim. Npr. V. Kalvrov (vođa oblasnog partijskog komiteta St. Petersburga): Bio sam vrlo ogorčen ponašanjem štrajkača, i zbog toga što su tako očigledno ignorisali odluke oblasnog komiteta partije, ali i zbog toga što su počeli štrajk uprkos tome što sam prethodno veče apelovao na njih da budu mirni i disciplinovani.\nSituacija se slabo poboljšala za radnice nakon Februara.\nSovjet St. Petersburga pregovarao je o nižoj minimalnoj nadnici za radnice (istina, boljševici i drugi su se protivili). Žene su u sovjetima ostale najvećim delom nereprezentovane (npr. bile su predstavljene sa 259 delegatkinja, od 4743 delegata u moskovskom sovjetu).\nPreskočiću Oktobarsku revoluciju jer su nam detalji već prilično poznati (nadam se!).\nU zaslugu boljševicima ide što su uveli najliberalnije socijalne zakone u tadašnjoj Evropi, uključujući:\n- Razvod uzajamnim sporazumom\n- Punu zakonsku ravnopravnost u braku\n- Abortus, koji je bio uveden 1920. (najviše usled velikog broja nestručnih abortusa)\n- Potpuno jednako pravo glasa za žene\n- Dekriminalizaciju homoseksualnosti.\nAli kao što je rekao jedan boljševik (Jaroslavski): Jedna je stvar napisati dobar zakon, a sasvim druga stvoriti pogodne društvene uslove za njihovu implementaciju.\nBoljševici su pokušali da uspostave komunalne restorane, praonice itd., ali je ekonomska situacija bila teška, a i boljševičke institucije su ubrzo počele da liče na garnizone.\nI dalje se nastavljao masovni neuspeh u okupljanju radnica. Boljševici su osnovali žensku sekciju koja je, uprkos trudu svojih članica, imala samo ograničen uspeh, i kojoj je dodeljen nizak nivo prioriteta.\nŽene su i dalje bile lošije plaćene, a radnice su retko kad imale priliku da budu saslušane u sindikatima ili fabričkim komitetima. Slobodni razvod je najčešće značio da muškarac odlazi, ostavljajući ženu sa decom, a država se nije mešala.\nŽenski posao je ostao ženski posao. Boljševička partija je vrvela od sekstističkog i konzervativnog ponašanja. Žena jednog partijskog funkcionera je to dobro izrazila: Baš na tim sastancima na koje sam uspevala da se krišom ušunjam, gromoglasno je govorio o ulozi žena u revoluciji, pozivao žene na aktivniju ulogu.\nEkonomska nestašica ujedinila se sa uvećanom kontrarevolucijom da obori i ono malo što je bilo postignuto. Porodične vrednosti postale su prilično važne pod Staljinom, ali ionako za većinu Rusa i Ruskinja one nikad i nisu bile fundamentalno preispitivane.\nLevica je imala dobru teorijsku analizu ugnjetavanja žena, povezujući je sa kapitalizmom i ugnjetavanjem velike većine društva. Takođe, ona je učinila određeni napor da uključi žene u sindikate i levičarske partije.\n1. Nije uspela da aktivno uključi žene u borbu za sopstveno oslobođenje.\n2. Generalno je propuštala da se uključi u borbu za kratkoročne reforme u pitanjima razvoda, abortusa, prava glasa itd.\n3. Nije uspela da stvori taktički savez sa levičarskim feministkinjama.\n4. U najuspešnijim revolucijama učinjeno je vrlo malo da se ukine ideja ženskog posla, a nuklearna porodica je preživela skoro u potpunosti netaknuta.\n5. Mnoge levičarske partije bile su pune seksista, i nisu im se protivile.\nNeka teorijska pitanja:\nKako da se ugnjetavanje koje žene doživljavaju kod kuće, ugnjetavanje doživljeno na ličnom i individualnom nivou, prevede u kolektivnu opoziciju kapitalističkom sistemu?\nKoliko daleko će uspešna anarhistička revolucija voditi ka oslobođenju žena?\nAileen O’Carroll, The Left and the Fight for Women’s Liberation ; http://struggle.ws/wsm/womenwriters.html (poslednji put pristupljeno 20. maja 2012.)\nPrevod: Zluradi Paradi, 2005. (dorađeno izdanje 2008.)


09/08/2020 CDT Portal\nCentar za demokratsku tranziciju (CDT) neće slati predloge Državnoj izbornoj komisiji (DIK) o preporukama za održavanje izbora jer se radi o zakašnjelom i neiskrenom pozivu kojim ova institucija želi sa sebe maknuti odgovornost za usvajanje neustavnog dokumenta kojim se uskraćuje biračko pravo građana.\nŽelimo da javnost zna da smo se u ovoj, kao i u svim sličnim aktivnostima saradnje sa državnim organima sa kojima komuniciramo u našem radu, ponašali veoma konstruktivno i pokušali da damo doprinos procesu. Još 30. juna, prvi smo javno pozvali sve relevantne aktere da kroz dijalog, saradnju i otvorenu komunikaciju što prije pripreme precizna uputstva za sve aspekte izbornog procesa u uslovima epidemije. Nakon prvog održanog sastanka, 8. jula, na kome je osnovana radna grupa koja će se baviti ovim pitanjem, i proširenog Kolegijuma predsjednika Skupštine 15. jula, na kojima smo dali svoje detaljno viđenje budućeg dokumenta, potpuno smo isključeni iz ovog procesa.\nOd tada, do objavljivanja ovih Tehničkih preporuka, je prošlo 25 dana, a mi nijesmo imali nikakvu zvaničnu komunikaciju sa DIK, NKT ili bilo kojim članom ove radne grupe o sadržaju ovog dokumenta.\nDa je DIK željela iskreni dijalog i saradnju, pozvala bi nas da damo preporuke prije usvajanja ovog dokumenta. Da su željeli korektan odnos, inicirali bi sastanke radne grupe i razgovore o preporukama, kako je to bilo i dogovoreno na prvom sastanku.\nDa je DIK marila za mišljenja dugih aktera pozvala bi nas na sastanak i konsultacije prije posljednje sjednice, kojoj smo prisustvovali u funkciji posmatrača, a kada je ova institucija mijenjala sopstvene “ustavne i zakonite” Preporuke koje su usvojili samo dan ranije.\nDa je bilo volje da se ovo pitanje riješi na ustavan i pravedan način ne bi nas na saradnju pozivali 10. avgusta, dvadeset dana prije izbora nego bi proces bio završen mnogo ranije.\nZato ovaj predlog za vikend dijalog sa rokom tačno u podne shvatamo neiskrenim i u njemu nećemo učestvovati. Neće uspjeti pokušaj da se za neustavne odluke jednog državnog organa odgovornost premjesti na civilno društvo. Neće uspjeti zamisao da se na ovaj način umanji šteta koju je DIK svojim odlukama i izjavama napravila društvu i državi. DIK će morati sama snositi odgovornost za sve odluke koje donosi i koje ne donosi.


Leonardo DiCaprio u kampanji za zaštitu indijskog tigra\nMetro-portal.hr Petak, 21.01.2022. 03:35:55\nAmerički glumac stavit će svoju slavu u službu indijskog tigra, kojem prijeti istrjebljenje\nLeonardo DiCaprio i indijski ministar okoliša Jairam Ramesh sastali su se u petak u New Yorku, na primanju koje je priredila nevladina organizacija "Coalition for Rainforest Nations" (CfRN). "Glumac se susreo s ministrom i rekao mu da želi pomoći kako bi javnost postala svjesna ugroženosti indijskog tigra", rekao je dužnosnik ministarstva koji nije htio otkriti identitet.\nPo tom izvoru, glumac "planira posjetiti Indiju kako bi se uključio u očuvanje te životinjske vrste". Nešto ranije, zvijezda bollywoodskih filmova Amitabh Bachchan pridružio se kampanji za zaštitu te divlje životinje kojoj prijete uništavanje njezina prirodnog staništa i krijumčari.\nBroj indijskih tigrova procjenjuje se na 1350, što je jedva trećina od 3700 primjeraka koliko ih je bilo zabilježeno 2002. Lov na tigra zabranjen je posvuda u svijetu, ali zbog njegove kože, pandža i kostiju još je na visokoj cijeni u Kini i u jugoistočnoj Aziji, gdje mu se pripisuju ljekovita svojstva, ističu stručnjaci za okoliš. (hina/metro-portal)


Jadranko Prlić ne smije izaći iz zatvora još najmanje tri godine - BHRT\nJadranko Prlić ne smije izaći iz zatvora još najmanje tri godine\nAnja Grabovac, 24/03/2021\nPredsjednik mehanizma za međunarodne kaznene sudove (MICT) Carmel Agius odbio je prijedlog da se bivšeg političkog čelnika Herceg-Bosne Jadranka Prlića prijevremeno pusti na slobodu.\nPrlić služi kaznu zatvora od 25 godina zbog ratnih zločina.\nKako stoji u odluci objavljenoj na stranicama MICT-a, predsjednik Agius razmotrio je obavijest koju je sudu još 2019. proslijedila vlada Velike Britanije gdje Prlić služi kaznu, u kojoj stoji da je prema zakonima te zemlje Prlić stekao pravo na prijevremeni uvjetni otpust iz zatvora nakon polovice odslužene kazne.\nTaj je uvjet, sukladan britanskim zakonima, ispunjen u veljači 2020., no predsjednik MICT-a ocijenio je kako se u Prlićevom slučaju on ne može primijeniti jer je sudska praksa da se osuđene za ratne zločine pred Haaškim tribunalom može osloboditi tek nakon dvije trećine odslužene kazne.\nAgius je britanske vlasti izvijestio kako će Prlić pravo na prijevremeni otpust steći tek u travnju 2024. godine. Agius je naveo kako se svemu konzultirao sa sucima Theodorom Meronom, Jean-Claudeom Antonettijem i Liu Daqunom, članovima vijeća koje je osudilo Prlića i ostalu petoricu bivših dužnosnika Herceg-Bosne. Oni su se suglasili kako britanski prijedlog ne treba prihvatiti jer ne postoje nikakve izvanredne okolnosti zbog kojih bi se Prlića već sada oslobodilo.\nPrlić se, nakon što je protiv njega optužnicu podignuo Međunarodni kazneni sud za bivšu Jugoslaviju (ICTY), predao u travnju 2004. U postupku okončanom 2017. osuđen je na 25 godina zatvora. Zajedno s njim na po 20 godina zatvora osuđeni su Slobodan Praljak, koji se tada ubio u sudnici popivši otrov, Bruno Stojić i Milivoj Petković. Na 16 godina zatvora osuđen je Valentin Ćorić, a Berislav Pušić na deset godina zatvora.\nSvi su proglašeni krivim za ratne zločine nad Bošnjacima u BiH.\nTags\t#Carmel Agius\t#Jadranko Prlić\nCrna Gora: Vaspitno-obrazovne ustanove zatvorene do 1. aprila\nNakaš za BHRT: Zamislite koliko je ljudi moglo biti vakcinisano da se krenulo na vrijeme?\nSrbija: Preminule 34 osobe, 2.384 novozaraženih koronavirusom\nU Argentini slbode lišen Crnogorac, član skupine “Pink Panter”\nUčenik Marko Slišković napisao najljepše pismo u 2021.\nRamić u Banovićima: Potpisani sporazumi o infrastrukturnim projektima\nFERK izdao nekoliko dozvola za proizvodnju električne energije\nDomaća zadaća za 8. razred: Biologija – Mora i okeani\nDomaća zadaća za 7. razred: Geografija – Poljska i Češka – geografski prikaz\nDomaća zadaća za 9. razred: Hemija – Enzimi


Snaga erotizma je kod ovog aspekta takva da teži akceleraciji, uvek usmerena na gore (za razliku od Venera/Plutona koji je usmeren na dubinu). Ovde se priča o visinama, ‘love is in the air’\n(Drumming – Florence and the Machine)\nRazmišljam kako nema smisla dok je na nebu Venera u aspektu sa Uranom pisati o ma čemu drugom osim o ljubavi. Koliko je samo pesama izvuklo svoje nazive i teme opisujući baš ovu vrstu ljubavi.. Cosmic Love (Florence and The Machine), Strange Love (Depeche Mode), Part-Time Lover (Stevie Wonder), Foreign Affair (Tina Turner), Careless Whisper (Wham!), Love Sex Inteligence (The Shamen), A Fool in Love (Ike and Tina), Accidentally In Love (Counting Crows), Strange Kind of Love (Peter Murphy), Be Free With Your Love (Spandau Ballet), Runaway… i mnoge mnoge druge…\nAli kako sam ovih meseci introvenozno na Florence and the Machine, i kako Florence Welch iz ove engleske grupe ima i sama sekstil Venere i Urana, i kako sam je odmah osetila, prepoznala, i glasom, i nesvakidašnjom muzikom koja je kombinacija raznih ritmova i žanrova, i kako su joj tekstovi prilično venerouranovski, što znači, vibriraju, oslobadjaju, nude neku slobodu, pokreću energiju, teraju vas da se njišete, da pratite ritam koji nema ništa od zemaljskog već je kao u onom stihu Vere Majske “Rasla sam divlje sa korenom na nebu” E pa tako se i ja osećam kada ih slušam često..\nI stoga, astro-ilustracije! Kako već volim da povremeno fljusnem ovakve sličice na sajt i navikavam vas lagano i na tu vrstu astro prepiske :), ovog puta kroz tekstove Florence and the Machine i moje astro-komentare..\n(Cosmic Love – Florence and the Machine)\nSnaga erotizma je kod ovog aspekta takva da teži akceleraciji, uvek usmerena na gore (za razliku od Venera/Plutona koji je usmeren na dubinu). Ovde se priča o visinama, ‘love is in the air’, ‘head is in the clouds’… Otuda pominjanje nebesa, svemira, sunca, planeta, kao parametra da se dostiglo željeno. Svemir kao imperativ slobode, gde telo više ne postoji. Gde telo ne odredjuje granice. Gde je telo raspršeno u milijarde atoma i spojeno sa kosmičkim prašinama, gde smo svetlost – mi.\nI don’t want shelter,\nAnd you can’t hold me down,\n‘Cause I belong to the hurricane,\nIt’s gonna blow us all away\n(Hurricane Drunk – Florence and the Machine)\nPotreba za promenom, koju nameće Uran, nagon za istraživanjem, novim, avanturom, uzbudjuje jer je to uzbudjenje samospoznaje. Ne vezati se, otuda, ne znači bukvalno ‘ne biti sa jednim partnerom i nemati vezu’, već više znači – ne budjati. Ne budjati na jednom mestu, u jednoj istoj kući, sa jednim te istim razmišljanjima, ne propadati malo po malo u memljivu dosadu svakodnevnice, rutine, melanholični vrtlog života koji skriva jedino što je vredno – ono u meni. Ono u nama. E to je ono što zaista, ne pripada nikada nikome. U ovoj pesmi, ona kaže da jedino pripada uraganima. Poistovećivanje sa prirodnim pojavama, sa vetrovima, kosmosom, ne ide iz senzualnosti i pesničke inspiracije, već je to zaista potreba da se do kraja biće vidi kao jedno sa Njom (prirodom), moćno samo po sebi koliko je i priroda moćna. Priroda u nama, i dati preimućstvo toj prirodi – to je ono o čemu uči čoveka ovaj aspekt, ali najčešće tek u kasnijim godinama, od 30-te pa dalje, on počinje da razume taj panteistički deo sebe.\nTo each other, biologically. To the earth, chemically.\nLjubav koja traje je i te kako moguća, ali samo kada partneri jedno drugo na ovaj način stimulišu, što je često praćeno sa bolnim i mazohističkim serijama prihvatanja do juče neprihvatljivog, jer se ruše stereotipi, instalirane slike i uverenja o tome kakav treba da je muškaraca/žena, kakva treba da je ljubav… Venera Uran nosi najveću hrabrost – da voli čoveka. Ono svetlo u čoveku. A sve što treba prethodno da uradi je da zaboravi na lepote, fizičke repere, norme, i sve ostale muško ženske ili muško muške, ili žensko ženske, jer ovo je ljubav bića prema biću koja uzbudjuje, koja je erotična, i zato se voli samo onaj koji je spoznao i ume da pokaže i prema drugima svoju autentičnost, svoju posebnost, svoju prirodu, ali prethodno i osoba treba da je sama postala takva, da je došla do tog nivoa svesti da je ljubav prema čoveku koji sme da bude čovek kakav jeste a ne kakvog svet traži, njeno najveće sladostrašće, ma koliko, ponavljam (ne bez razloga) nekada bolno bilo. Ovaj panteizam se dešava i u narednoj pesmi:\n(Never let me go – Florence and the Machine)\nOvome ću sad pridodati i jednu svoju pesmu, koju sam napisala daleke 🙂 2005. Godine a koja je takodje nastala iz mog natalnog Venera/Uran aspekta.\nu postojanje živog\nu nemilost čula\nu tišinu snage\nu vrelinu krvi\nja tonem sad\ni glavom kroz vreme\nkroz mašine civilizacije\nkoje ne postoje u svemu ovome\nja dodirujem visine\ni dlanovi su napeti\noni pucaju i linije se šire,\nja sam list i osećam\ntežinu kišne kapi koja po meni klizi\ni ostavlja trag\nona me muči\ntako slatko me muči\na jagodice na prstima\nmogu da omirišu\nborovinu i smola je na prstima\nmoja smola je na prstima\nne treba mi objekat\nne treba mi Neko\nmogu da opipam vasionu\nmogu da držim vazduh…\ni bez posebnog nagoveštaja\nbez suludog predstavljanja\nrazapinju me vetrovi\nščepali su me\nzavlače mi se pod kožu\npenju se uz mene\nosećam ih kroz sve svoje otvore tela\nkroz najsitnije pore\noni pravdaju sve\nbacaju me na talase\noni me bacaju do dna\nprepuštena do kraja njihovim udarima\ns tragom soli na vratu\nja osećam pesak pod stopalima…\nsklapam usne tako\nda jezik može osetiti slatkoću usana\ncela priroda je u meni\nsva godišnja doba u jednom trenu\nprodiru kroz moje grudi\nsilaze kroz stomak\nspustaju se jos i\nposle svega mir\ni telo koje diše\nsamo vibracije koje me vuku\ndižu i spuštaju\nja spuštam se\nZa kraj, moja omiljena pesma od Florence, a verujem i mnogih od vas 🙂 Spectrum.\nnije mi se pojavio taj komentar od juče… proveriću da nije u spamu. Hvala.\n22/06/2012 at 08:54\ncepa utrobu na pola, a tako lepo zvuci kad se ovde cita….


Sanitetski materijal za Dom zdravlja Zubin Potok\nKompanija Centroproizvod pokrenula je akciju pomoći zdravstvenoj ustanovi u Zubinom Potoku.\nPomoć za Dom zdravlja u Zubinom Potoku sastoji se od sanitetskog materijala koji je prikupljen iz kompleta “Prve pomoći’ u motornim vozilima koji po novim standardima moraju da se zamene novim, prenosi Beta. U akciji, u kojoj su učestvovali zaposleni u ovoj kompaniji, prikupljena je velika količina gaza, zavoja i druge važeće medicinske opreme, koje će, kako navode, Domu zdravlja Zubin Potok zaista biti od pomoći. Normal 0 false false false EN-US X-NONE X-NONE MicrosoftInternetExplorer4


Izvor: SrbijaDanas.com, 01.Jun.2020, 16:22\nPrepisivanje će biti minorno\n- Tako što će predstavnik Ministarstva biti prisutan, i to u svojstvu inspektora, gradskog, lokalnog i republičkog, i imamo i armiju od 360 saradnika - spoljnih savetnika, i to je jedan resurs koji nam daje za pravo da neko ne proba da otvori test ranije, >> Pročitaj celu vest na sajtu SrbijaDanas.com << pa da ga kamuflira, da ga pojavi na društvenim mrežama - objašnjava Šarčević i dodaje:\n- Tu je taj rizik. Uz uslove koje smo dali da se 17, 18. i 19. radi pod nekim drugim uslovima, pa još uvek i zbog bezbednosti, znači radiće se ne u nekoj sportskoj sali, nego mnogo učionica gde pretpostavljamo da će prepisivanje biti minorno - kazao je Šarčević u Kragujevcu.\nNakon duže pauze pojedini đaci danas su se vratili u školske klupe, jer je za učenike osmog razreda počelo probno testiranje male mature, ali uz izmene zbog koronavirusa.


Свечано је отворена 19. EURAS годишња конференција о стандардизацији | Fakultet organizacionih nauka\nPočetna / Vesti naslovna strana / Svečano je otvorena 19. EURAS godišnja konferencija o standardizaciji\nSvečano je otvorena 19. EURAS godišnja konferencija o standardizaciji\n8. septembar 2014. 18. septembar 2014.\nDanas, u 13.00 časova, na Fakultetu organizacionih nauka svečano je otvorena 19. EURAS godišnja konferencija o standardizaciji “Cooperation among standardisation organisations and the scientific and academic community.\nSvečanom otvaranju su prisustvovali i obratili se Henk de Vries, profesor Erasmus Univerziteta iz Holandije; prof. dr Slađana Barjaktarović Rakočević, prodekan za međunarodnu saradnju, FON; Mihailo Vesović, zamenik predsednika Privredne komore Srbije; mr Ivan Krstić, direktor Instituta za standardizaciju; prof. dr Jovan Filipović, šef Katedre za kontrolu kvaliteta, FON i predavač po pozivu Awilo Ochieng Pernet, predsedavajuća Codex Alimentarius Commission iz Švajcarske.\nHenk de Vries , profesor Erasmus Univerziteta iz Holandije je istakao:\n„Standardizacija ima strateški značaj na nivou kompanije, industrijskih sektora, država i regiona. Za uspeh u standardizaciji, odgovarajuće obrazovanje i naučna istraživanja su neophodna. Standardizacija nije više samo instrument racionalizacije, savremene kompanije i razvijene zemlje koriste standardizaciju kao strateški instrument u ovladavanju tržištem. Za Evropsku komisiju, standardizacija je osnova za pospešivanje i ubrzanje održivog rasta privrede Evrope. Ova konferencija je okupila ugledne istraživače i predstavnike organizacija za standardizaciju iz 16 zemalja koji će predstaviti rezultate svojih istraživanja i razmeniti iskustva“.\n„Otvoren konstruktivni dijalog između Codex Alimentarius komisije i naučnih i obrazovnih instritucija je veoma važan zbog toga što pomaže povećanju svesti, razumevanja i adekvatnog korišćenja standarda“ – istakla je Awilo Ochieng Pernet, predsedavajuća Codex Alimentarius komisije.\nKonferencija će trajati do 10. septembra, a organizatori su Fakultet organizacionih nauka i Evropska akademija za standardizaciju (European Academy for Standardisation EURAS). EURAS je neprofitna organizacija koja okuplja istraživače iz uglednih evropskih naučnih i akademskih institucija, organizacija za standardizaciju i kompanija i promoviše naučna istraživanja koja se odnose na standardizaciju. Konferencije EURAS predstavljaju konferencije najvišeg ranga u oblasti standardizacije u Evropi.


"Srpski ekspres" u polufinalu US Open-a - Novak savladao Lopeza - Sjajne Vesti\nAutor Nikola Z 09.09.2015 Nema komentara\nSJAJNE VESTI OVOG JUTRA DONOSI NAM NOVAK ĐOKOVIĆ!\nNovak je savladao Felisijana Lopeza rezultatom 3:1 i tako uspeo da se domogne polufinala US OPEN-a 2015.\nUoči meča sa Felisijanom Lopezom u četvrtfinalu US Opena Novak Đoković je imao poruku za sve koji ga prate na društvenim mrežama.\n„Dobro jutro. Ovako ulazim u novi dan, pripremajući napitak koji će mi pomoći da otklonim stres, koji će mom telu dati dovoljno hranljivih sastojaka. Tu je mnogo minerala, mnogo vitamina, antioksidanasa, protiv-upalnih sastojaka, Omega-3 kiseline iz dobrih izvora… Ohrabrujem vas da pripazite na to što jedete i – ostanete zdravi“ – poručio je Novak.\nMeč Đokovića i Lopeza počeo je sa velikim zakašnjenjem, u 4:20 po srednjoevropskom vremenu.\nDo zakašnjenja je došlo zbog toga što su četvrtfinalni mečevi trajali dugo, između Čilića i Conge (trajao 5 setova) i koji je završen 3:2 u korist Čilća, kao i meča između sestara Vilijams takođe igrana maksimalna 3 seta, koji je Serena dobila sa 2:1.\nDo sada su se Đoković i Lopez sastajali pet puta i Novak je slavio svaki put, a samo jednom je ispustio set, 2011. godine u Dubaiju. Zadnji njihov meč je igran pre tri godine na mastersu u Šangaju kada je bilo 2:0.\nMeč je počeo furiozno, na startu Nole uzima brejk i vođstvo 2:0. Pokušava Lopez da pronađe način kako da parira Đokoviću, pokušava sa poenima, izlaskom na mrežu ali Novak je neumoljiv. Četvrti gem se završava duplom servis greškom Lopeza, i drugim brejkom za srpskog tenisera 4:0. Potom je usledila potvda brejka u kojoj Španac nije imao šanse jer je gem izgubio sa nulom i već je 5:0. Lopez uspeva da dobije gem na svoj servis, za skromnih 5:1 da bi Novak u 7 gemu, u razmeni sa osnovne linije strpljivo vrebao grešku suparnika i 10. neiznuđenom došao do set lopte koju je odmah iskoristio za ubedljivih 6:1 i vođstvo u setovima 1:0, posle svega 26 minuta.\nDrugi set donosi probleme našem igraču koji počinje da greši i Lopez to koristi uzima brejk odmah na startu drugog seta 0:2. Španac u sledećem gemu potvrđuje brejk, a Đoković je zaigrao bolje i uspeo je da bez izgubljenog poena smanji na 1:3. Činilo se da će se Novak vratiti u igru, ali Španac je potpuno opustio ruku, ubojito servirao i sigurno čuvao prednost brejka za 2:5. Lopezu polazi sve za rukom sve češće pogađa u razmenama i iz defanzive, pa Noletu nije pomogao ni fantastičan lob za brejk šansu. Na servis rivala je u tri gema uzeo isto toliko poena. Iako je imao brejk loptu, glavni sudija u stolici je začinio dramu tako što je ispravio grešku linijskog koja je bila na Novakovu štetu u ključnom devetom gemu i ponovio poen. Imao je još jednu šansu da uzdrma rivala, ali je izabrao loše rešenje na mreži, što je omogućilo Lopezu da drugu priliku asom iskoristi za 3:6.\nNadamo se da će treći set preokrenuti stvari u korist Đokovića, krenuo je na sve ili ništa. Svoj gem-servis rešava sigurno, da bi već u sledećem došao do tri vezane brejk šanse. Lopez je najpre sve tri poništio čudesnim servisima, da bi prilikom četvrte napravio duplu servis grešku i bukvalno poklonio brejk Đokoviću za 2:0. Na terenu je slika iz prvog seta Nole se vratio u igru svoje dobre poteze kruniše u vođstvo 4:1 i ima veliku šansu da ovaj set reši u svoju korist. Velika borba se vodila u sedmom gemu, Đoković nije blistao i susreo se sa dve vezane brejk lopte, ali je pod najvećim pritiskom odigrao najbolje. Proradio je bekhend i vezao je četiri poena među kojima je bio i maestralan drop-šot za 5:2, da bi sledeća dva gema pripala svakom igraču koji je bio na servisu i rezultat 6:3 i ponovo prednost Noleta od 2:1 u setovima.\nIgra se naredni set, a prva tri gema ovog seta prošla su prilično brzo bez većih uzbuđenja, a dva su završena sa nulom – 1:2. Kod Novakove igre nešto „škripi“ ne može da pronađe igru iz prethodnog seta ponovo se igra gem za gem pa je i rezultat 3:3. Na terenu igrači igraju sigurnu igru svako osvaja gem na svoj servis, čeka se greška protivnika. Razmrdao se malo Đoković kombinacijom bekhend paralele i skraćene forhend dijagonale ali nema šanse za brejk loptu, dolazimo do 5:6 i Đoković servira za ostanak u četvrtom setu i za taj-brejk. Rešava to Novak u svoju korist i taj-brejk će odlučiti pobednika ovog seta a možda i meča.\nA taj-brejk je Đoković završio ekspresno nije dozvolio Lopezu da se osvesti, bombardovao ga je lopticama, koristio brejk šanse pogled na semafor 7:2 i konačnih 3:1 za prolaz u polufinale.\nPogledajte najzanimljivije detalje meča:\nU polufinalu Novaka čeka Marin Čilić prošlogodišnji pobednik US Opena.\nnovak djokovic, četvrtfinale, pobeda, nole, napred nole, us open, us open 2015, srpski ekspres, felisijano lopez\n„Srpski ekspres“ u polufinalu US Open-a – Novak savladao Lopeza postavio Nikola Z 09.09.2015


Od danas predaja zahteva za nove zdravstvene knjižice i putem interneta\nPančevci vicešampioni ekipno u Kupu…\nServisne informacije 21. oktobar\nServisne informacije (1209)\nčetvrtak, 10. novembar 2016. 08:17h\nGrađani koji do sada nisu podneli zahtev za zamenu stare zdravstvene isprave za novu elektronsku karticu zdravstvenog osiguranja, od danas će imati mogućnost to da urade i putem Nacionalnog portala eUprava.\nTroškovi izrade iznose 400 dinara po jednoj zdravstvenoj kartici, za građane koji žele lično da je preuzmu u nadležnoj filijali RFZO www.k-013.com\nCela procedura je jednostavna i prilagođena korisnicima sa osnovnim poznavanjem rada na računaru, saopštilo je Ministarstvo državne uprave i lokalne samouprave. Novom uslugom predviđena je i mogućnost dostave novog dokumenta na adresu na kojoj je podnosilac zahteva prijavljen u bazi Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje (RFZO) i ta adresa će biti ponuđena kao opcija prilikom popunjavanja zahteva.\nTroškovi izrade iznose 400 dinara po jednoj zdravstvenoj kartici, za građane koji žele lično da je preuzmu u nadležnoj filijali RFZO.\nGrađani koji se opredele za dostavu zdravstvene kartice na odabranu adresu, uplaćuju iznos od 469 dinara za jednu zdravstvenu karticu.\nUkoliko građani žele da izvrše uslugu i za više članova svoje porodice koji su preko njih osigurani, na jednoj uplatnici će biti iznos za plaćanje za sve članove porodice za koje je podnet zahtev.\nNova usluga elektronsko podnošenje zahteva za zamenu zdravstvenih knjižica rezultat je zajedničkog rada Ministarstva državne uprave i lokalne samouprave (MDULS), Ministarstva zdravlja, Direkcije za elektronsku upravu i Republičkog Fonda za zdravstveno osiguranje i nastala je kao brz i efikasan odgovor na apele građana zbog redova na šalterima. Pošto je ovaj servis namenjen svim građanima, želim da najavim da će od srede studenti Fakulteta organizacionih nauka (FON) popunjavati zahteve za najstarije žitelje i na taj način umesto njih završiti proceduru, izjavila je Ana Brnabić, ministarka državne uprave i lokalne samouprave, navodi se u saopštenju.\nRepublički fond za zdravstveno osiguranje pozvalo je građane da nove zdravstvene kartice poruče putem nacionalnog Portala eUprava i podsećaju da je Zakonom o zdravstvenom osiguranju propisan krajnji rok za podnošenje zahteva 31. decembar.\nzahtev za zdravstvenu knjižicu\nZdravstvene kartice se mogu preuzeti u RFZO filijali\nUručivanje zdravstvenih kartica na Strelištu i u Jabuci\nOrganizovana humanitarna akcija u Dolovu…\nHumanitarna žurka održana je 12. oktobra u sali diskoteke Doma kulture „25. maj“ Dolovo, za…\nPotpisan Memorandum o saradnji između…\nGradonačelnik Pančeva Saša Pavlov i gradonačelnica Pernika (Republika Bugarska) Vjara Cerovna potpisali su danas u…


Korona Virus Protokol | Henex | Registracija Vozila i tehnički pregled Beograd\nHODOGRAM PREVENTIVNIH AKTIVNOSTI NA TEHNIČKOM PREGLEDU U USLOVIMA EPIDEMIJE\n- Svu komunikaciju sa klijentima isključivo vrši JEDAN, za to odabrani zaposleni kontrolor, ili administrativni radnik van prostorija tehničkog pregleda. Prilikom komunikacije sa strankom održava distancu od najmanje dva metra.\n- Prilikom komunikacije sa klijentom, kao i u toku vršenja tehničkog pregleda zaposleni kontrolori, pored radnog odela, OBAVEZNO koriste ZAŠTITINU MASKU, RUKAVICE, SREDSTVO ZA DEZINFEKCIJU I VIZIR.\n- Dokumenta i ključeve od vozila klijent ostavlja na stolu ili mestu napravljenom za tu namenu ISPRED objekta u kojem se nalazi linija tehničkog pregleda.\n- Dokumenta preuzeta od stranke ( saobraćajna dozvola, lična karta...) i ključevi od vozila dezinfikuju se prskanjem dezinfekcionog sredstva i zatim predaju kolegama na obradu.\n- I ključevi od vozila dezinfikuju se prskanjem dezinfekcionog sredstva.\n- Pre ulaska u vozilo prvo se vrši dezinfekcija kontaktnih površina (volan, menjač, komande za svetla), i sve sa čime po sopstvenoj proceni prilikom rada kontrolor ima kontakt.\n- Od kolega zaduženih za administrativnu obradu predmeta i naplatu preuzima dokumentaciju i sa klijentom završava sve radnje oko naplate. Novac, čekove i slipove predaje kolegama zaduženim za administraciju i naplatu. Kolege koje primaju novac OBAVEZNO nose RUKAVICE I ZAŠTITNE MASKE. Nakon obrade dokumentacije dezinfikuju sve sa čime su imali kontakt.\n- Nakon što klijentu vrati ključ i dokumenta, dezinfikuje sve predmete koje je koristio (olovku, sto, POS terminal...). Nakon toga dezinfikuje masku sa spoljašnje strane, rukavice i odeću.\n- MASKU, RUKAVICE I VIZIR NOSITI STALNO DA BI SE ODVIKLI OD NESMOTRENIH KONTAKATA RUKU SA OČIMA, NOSEM I USTIMA\n- Ukoliko stranka ulazi u prostorije tehničkog pregleda da bi obavila plaćanje putem POS terminala a nema zaštitnu masku istoj OBAVEZNO dati zaštitnu masku pre ulaska u prostorije tehničkog pregleda i omogućiti da dezinfikuje ruke. Nakon korišćenja POS terminala, olovke ili bilo čega neophodnog za stranku SVE PREDMETE OBAVEZNO DEZINFIKOVATI NAKON TOGA. Stranka zadržava masku.\n- Nakon obavljenog tehničkog pregleda sve što se vraća ili daje klijentu ( dokumenta, ključevi, pokloni....,) OBAVEZNO DEZINFIKOVATI, kao i unutrašnje površine vozila sa kojima je kontrolor bio u kontaktu.\n- Pre predaje vozila vlasniku, isto držati na mestu za preuzimanje najmanje 10 minuta sa otvorenim prozorima.


UHAPSENI PREVARANTI POZNATI JAVNOSTI U SRBIJI;Ovo su prevaranti koji su skupljali novac za navodno lečenje deteta (FOTO) | FELJTON.rs G-E0EWZBLP0V\nHome / CRNA HRONIKA / UHAPSENI PREVARANTI POZNATI JAVNOSTI U SRBIJI;Ovo su prevaranti koji su skupljali novac za navodno lečenje deteta (FOTO)\nUHAPSENI PREVARANTI POZNATI JAVNOSTI U SRBIJI;Ovo su prevaranti koji su skupljali novac za navodno lečenje deteta (FOTO)\nPosted by: feljton 31/03/2021\tin CRNA HRONIKA, HRONIKA Leave a comment\nUhapšeni prevaranti koji su lagali da skupljaju novac za lečenje bolesnog deteta, odranije su poznati javnosti, a na isti način već su sticali protivpravnu imovnisku korist.\nPrevarantkinja Verica Janković, Foto: Facebook\nKako Alo saznaje, uhapšeni su Verica Janković i Daglas Janković, odranije poznati javnosti po istovetnim prevarama.\nVerica Janković iz Beograda je još 2018. godine, pomoću lažne medicinske dokumentacije o bolesti svoje dece, prikupila više miliona dinara koje je trošila za lične potrebe koristeći više lažnih imena o čemu je Alo ranije pisao.\nKako je varala ljude?\nNeka od njenih lažnih imena su bila i Verica Ristić, Veca, Vesna, a broj njenih pseudonima ispituje policija. Ona je početkom februara 2017. godine počela da vara narod pričom da joj deca boluju od najtežih bolesti i da će umreti.\n– Ona je varala ljude pričajući da su joj deca smrtno bolesna i da je i sama obolela od tumora na mozgu. Verica ili Vesna, kako se predstavljala, početkom prošle godine najpre je na društvenoj mreži Fejsbuk okačila sliku svog sina od sedam meseci i uputila apel da joj je hitno potrebna pomoć, jer su u pitanju dani, navodeći da mu je zakazana treća operacija srca, a da je njoj potrebno oko 800 evra da bi dečak imao adekvatnu terapiju. Tvrdila je da ju je suprug ostavio sa decom kada je saznao da boluje od tumora na mozgu. Govorila je da se jedva može da napravi neki korak, da nema gde da se okupa i da nema para za lekove. U priču je ubacila i ćerku Anu, za koju je rekla da je teško obolela i da joj je ona donirala bubreg! – pričao je naš sagovornik.\nKada su dobronamerni ljudi naseli na njenu priču, ona je počela da vodi pravu medijsku kampanju, tražeći novčanu pomoć, i svoju sudbinu je predstavljala još crnje.\n– Za sebe je ispričala da se, iako je teško bolesna, lavovski bori za svoju decu. Ljudima je rekla da je iznajmila stan u Kaluđerici i da plaća kiriju 150 evra i da se, iako je smrtno bolesna, zaposlila u trafici za platu od 26.000 dinara. Da bi njena priča delovala ubedljivo, Verica je pokazivala lekarski izveštaj za dete u kojem je pisalo da je rađena operacija na srcu i koja terapija treba da se uzima, ali u oči je upadalo da se ne navodi ime pacijenta! Za sebe je dostavila neke blanko medicinske izveštaje, takođe bez imena pacijenta, uz komentar da nije imala novca da uradi skener glave – otkriva izvor „Alo!” detalje o prevarantkinji uhapšenoj u akciji „Aurora”.\nNakon što bi izazvala sažaljenje ljudi, davala im je broj žiro-računa banke, koji je počeo brzo da se deli putem društvenih mreža. Njen apel za pomoć se brzo proširio na društvenim mrežama, pa je počela da se pojavljuje i u medijima.\nKako bi njena priča bila verodostojna, iznajmila je šupu u nehigijenskom naselju iza Pančevačkog mosta.\n– Pošto joj je novac pristizao, ona je počela da pravi greške jer su ljudi počeli da joj nude garderobu, kolica, a i smeštaj, a ona je sve to odbijala pod izgovorom da joj je samo novac potreban – priča naš sagovornik.\nVerici je ubrzo porastao apetit, pa je na osnovu sinovljeve bolesti tražila 50.000 evra, da bi se lečio u Beču.\n– Glumila je dobro i uverljivo, ali i živela dvostruki život. Otvorila je profile na Fejsbuku na koje je kačila fotografije veselja, proslave sinovljevog rođendana, krštenja, ali i provoda na plaži. Tad je klupko počelo da se odmotava, a u nju su prvi posumnjali upravo ljudi koji su joj među prvima pritekli u pomoć. Slučaj je prijavljen policiji u Novom Beogradu i istraga je počela. Utvrđeno je da je na žiro-račun uplaćeno više od 600.000 dinara, od čega je ona podigla oko 400.000. Takođe je otkriveno da ima više račina u raznim bankama, i to i devizne i dinarske. Posle svaki njene priče pristizale su joj sve veće uplate, kako od pojedinaca, tako i od raznih firmi, a ona je počela sve više da se opušta i bahati s novcem koji je dobijala – rekao je naš sagovornik.\nMenjala izgleda i davala izjave za medije\nVerica je tokom poslednjih godinu dana dala devet intervjua, u kojima je najpre tražila 800 evra za hitnu operaciju srca njenog sina, zatim tvrdila da je šestogodišnjoj ćerki 2014. donirala bubreg, zbog čega je njena majka podigla kredit od 80.000 dinara, zatim da je sinu zakazana transplantacija srca u Beču 5. septembra i da joj je za to hitno potrebno od 50.000 do 100.000 evra i, na kraju, da je ona obolela od tumora na mozgu.\nSvaki put kada bi se pojavila u medijima, menjala je lični izgled. Jedne je dočekivala s štapom i u invalidskim kolicima, druge sa maramom vezanom oko glave…\nNaš sagovornik je rekao da se radi o klasičnoj prevari, za koju je predviđena kazna od dve do deset godina zatvora. Pošto je ovo specifičan slučaj, u kojem postoji sumnja da je žena iz koristoljublja zloupotrebila svoju decu, u slučaj bi trebalo da se uključi i Centar za socijalni rad. Kazna za grubo zanemarivanje, odnosno zloupotrebu dece iz koristoljublja iznosi od tri meseca do pet godina zatvora.\nJankovićeva je nakon saslušanja 2018. godine puštena da se brani sa slobode, a očigledno je da sud nije odradio svoj posao, pa je sa prevarom nastavila sve do ove godine.\nPolicija je uhapsila Vericu Janković i Daglasa Jankovića zbog sumnje da su prevarili više građana dovodeći ih u zabludu da uplaćuju novac za lečenje obolelog deteta.\nOsumnjičeni se terete da su od jula 2020. do kraja marta ove godine u štampanim i elektronskim medijima objavljivali apele za pomoć lažno prikazujući zdravstveno stanje deteta (2016).\nOni su, kako se sumnja, obmanjivali oštećene da im uplaćuju novac na račune otvorene u više banaka i na taj način stekli protivpravnu imovinsku korist.\nZbog postojanja osnova sumnje da su izvršili krivično delo prevara u saizvršilaštvu, osumnjičenima je određeno zadržavanje do 48 časova i oni će, uz krivičnu prijavu, biti privedeni Prvom osnovnom javnom tužilaštvu u Beogradu.\nPošto se sumnja da ima više oštećenih, policija poziva građane koji su prevareni na ovaj ili sličan način da se jave na brojeve telefona: 011/279-75-17 i 064/892-78-44.\nPrevious: PREVARANTI SKUPLJALI NOVAC ZA NAVODNO LEČENJE DETETA;Razotkrivena velika prevara u Srbiji, građani pozvani da se hitno jave na ovaj broj! BAGRA MORA IZA RESETAKA STO PRE..\nNext: PREMINUO IVAN KLAJN! VELIKI GUBITAK ZA KULTURU!


Višković: Što prije početi izgradnju puteva ka Tjentištu i Šćepan Polju - mojKontakt portal\n– U toku je izrada projektno-tehničke dokumentacije i, čim bude završena, ići će se u taj projekat – rekao je Višković.\n– Očekujemo pomoć Vlade za energetsku efikasnost objekta Osnovne škole “Sveti Sava”, koja je jedna od najstarijih u Srpskoj, kao i na objektu Medicinskog fakulteta – rekao je Mašić.\nPrevious Previous post: Uhapšen inspektor MUP-a RS\nNext Next post: Jeftinija putarina za one koji voze svaki dan\n17. 02. 2020., 08:29


Federer: "Ostavit ću svu energiju ovdje u Australiji, kasnije ću se opustiti" - Sportnet\nRoger Federer plasirao se u svoje novo Grand Slam finale pobjedom protiv sunarodnjaka Stana Wawrinke u pet setova. Očekivano zadovoljan pobjedom rekao je kako je sve prošlo bolje nego što je očekivao i da je stav "nemam što izgubiti" jedan od glavnih razloga što je dogurao do ove faze natjecanja...\nŠvicarac Roger Federer plasirao se u svoje 28. finale na Grand Slamovima pobijedivši u polufinalu, nakon pet setova, sunarodnjaka Stanislasa Wawrinku. Najbolji tenisač svih vremena imao je dva seta prednosti nakon kojih je Wawrinka zatražio medicinski timeout. U nastavku je zaigrao bolje i poravnao stanje na semaforu: "Mislim da sam se na početku trećeg seta osjećao dobro, ali vrlo brzo se Stan stabilizirao i opustio, slabo sam servirao, nije bilo lako", rekao je Federer nakon meča.\n"Tijekom četvrtog seta bio sam svjestan da sam malo pao i da je Stan preuzeo kontrolu. Stvari se okrenu nagore, ni sami ne znate zašto. U posljednjem sam setu znao da ponovno moram pronaći energiju, igrati agresivnije i s većim intenzitetom, dobro servirati i pokušati se ne uvlačiti u teške situacije, što sam uspio i na kraju pobijedio. Bio je ovo čudan meč, kao i uvijek protiv Stana i znao sam da neće biti lako."\n"Ostavit ću svu energiju ovdje u Australiji i kasnije ću se opustiti. Prošlo je bolje nego što sam očekivao. Govorio sam sebi da se moram opustiti. Samo udari lopticu i vidi što će se dogoditi. Mislim da je to ono što me dovelo do finala, kao i stav da nemam što izgubiti. Bilo je lijepo posljednjih šest mečeva tako igrati, funkcioniralo je jako dobro i nastojat ću tako nastaviti", zaključio je Federer.\nNjegov suparnik nije krio nezadovoljstvo zbog poraza: "Ne znam što reći, ne mogu biti sretan s dva dobivena seta protiv Rogera. Ponosan sam na sebe, na borbu koju sam pružio večeras i kroz cijeli turnir. Mislim da ima puno pozitivnih stvari s ovog turnira i iz Brisbanea prije mjesec dana."\nOsim Federera, Wawrinka se borio i protiv publike koja je više bila na strani njegovog sunarodnjaka: "Mislim da je to zbog činjenice da nije igrao šest mjeseci i ljudi i navijači su ga se zaželjeli na turnirima. Svi ga žele i dalje gledati kako igra i pobjeđuje. Leti terenom i igra sjajan tenis, najbolji je igrač ikada", zaključio je Wawrinka.\nU svom šestom finalu u Melbourneu Roger Federer pokušat će osvojiti peti naslov na Australian Openu gdje je slavio 2004., 2006., 2007. i 2010. godine. Hoće li mu se u finalu suprotstaviti Rafael Nadal ili Grigor Dimitrov preostaje nam saznati sutra u jutarnjim satima.\nTenisTop temaGrand SlamAustralian OpenRoger FedererStanislas Wawrinka\nSlijedi: Roger Federer nakon pet setova protiv Wawrinke osigurao finale Australian Opena


Građani ne moraju više u katastar, list nepokretnosti pribavlja notar - OGLASNA TABLA - INFO\n7 јула, 2020 059\nNotari od danas i zvanično više ne traže list nepokretnosti, tako da građani ne moraju da idu u katastar po taj dokument. Uredba Vlade koja je nedavno doneta precizira uslove izdavanja izvoda iz lista nepokretnosti od strane javnih beležnika i geodetskih organizacija, rekla je za RTS pomoćnica direktora Sektora za katastar nepokretnosti Ognjenka Ilić.\n„Najbitnije za građane je da znaju da od danas ne moraju da odlaze u službe za katastar nepokretnosti kako bi pribavili izvod iz liste nepokretnosti već to mogu da učine i kod javnih beležnika i geodetskih organizacija. Izvod pribavljen na ovakav način ima istu vrednost kao da ga je pribavio Republički geodetski zavod“, rekla je Ognjenka Ilić gostujući u Jutarnjem programu RTS-a.\nKako je dodala, izvod se izdaje iz centralne baze koja podrazumeva pouzdanost i zaštitu podataka i ne postoji nikakva mogućnost za falsifikovanje.\nIzvod iz lista nepokretnosti u papirnom obliku se koristi oko poslovanja vezano za nacionalnu korporaciju koja se bavi osiguranjem kredita koje banke odobravaju fizičkim licima za kupovinu, adaptaciju i izgradnju nekretnina obezbeđenih hipotekom, objasnila je Ilićeva.\n„Mi imamo jako veliki broj korisnika preko e-šaltera, između ostalog to su i poslovne banke i verujem da će se uskoro i taj proces potpuno digitalizovati“, kaže pomoćnica direktora Sektora za katastar nepokretnosti.\nStranka kao i do sada može da podnese zahtev za izdavanje izvoda iz lista nepokretnosti, uplati tksu i Služba za katastar će joj izdati izvod iz lista nepokretnosti, međutim, građanima taj izvod nije potreban. Državni organi su preko servisne magistrale povezani i po službenoj dužnosti pribavljaju sve podatke iz službenih evidencija.\n„Građani ako žele da provere status svoje nepokretnosti to mogu vrlo lako da učine preko interneta jer su sve digitalne mogućnosti obezbeđene i nema potrebe da građani troše svoje vreme i odlaze u Službe za katastar nepokretnosti. Uz to još uvek su na snazi mere zaštite od koronavirusa tako da građani u te službe mogu da dođu isključivo u zakazano vreme“, naglasila je Ilićeva.\nUkoliko javni beležnik nabavlja taj izvod iz lista nepokretnosti taksa se plaća u iznosu od 540 dinara, a ukoliko to radi u službi za katastar po zakonu o adminsitrativnim taksama iznos koji se plaća je oko 1.250 dinara.\nNovom zakonskom odredbom i mogućnošću da javni beležnik nabavlja izvod iz lista nepokretnosti praktično je zaokružena reforma prometa nepokretnosti i građani od danas na jednom mestu mogu da obave ceo postupak, rekla je Ognjenka Ilić.


Uhapšen Danac koji je u Norveškoj lukom i strijelom ubio petero ljudi | Krupljani.BA\nUhapšen Danac koji je u Norveškoj lukom i strijelom ubio petero ljudi\nUhapšen je 37-godišnji Danac osumnjičen za napad u Norveškoj u kojem je poginulo pet, a povrijeđene su dvije osobe.\nVEZANI TEKST – Strava u Norveškoj: Muškarac u suludom napadu lukom i strijelom ubio četiri osobe\nIz policije u Oslu saopćeno je da je napadač 37-godišnji Danac koji živi u Norveškoj, u Kongsbergu. Naveli su da na društvenim mrežama postoji mnogo različitih scenarija. U saopćenju je navedeno da se sumnja u terorizam i da se nastavlja istraga.\nDajući izjave norveškoj državnoj televiziji NRK, napadačev advokat Fredrik Neumann rekao je da se sastao sa svojim klijentom u ranim jutarnjim satima.\nNajmanje pet osoba je ubijeno u napadu lukom i strijelom na prolaznike u blizini tržnice u gradu Kongsbergu, u blizini Osla, glavnog grada Norveške. Norveška policija objavila je ranije na Twitteru da je osoba s lukom i strijelom nasumično gađala prolaznike.\nMeđu poginulima je policajac koji nije bio na dužnosti u trenutku napada, a dvije osobe koje su ranjene su hospitalizovane, rekao je zvaničnik lokalne policije Oyvind Aas. Policija provodi forenzičke istrage na nekoliko mjesta zločina i ogradila je široko područje Kongsberga.


VUČIĆ: Hoću na KiM, ali ne tako da Srbi imaju probleme zbog toga | Najnovije vesti - Srbija danas\n19.03.2017. • 15:54 Tanjug\nVUČIĆ: Hoću na KiM, ali ne tako da Srbi imaju probleme zbog toga\nPoseta ne zavisi samo od mene\nPremijer Aleksandar Vučić izjavio je danas da bi želeo da ode na Kosovo i Metohiju, da mu za to ne treba dozvola niti bi to neko mogao da spreči, ali da ne želi da izaziva nove i dodatne probleme Srbima na KiM.\nVučić je u Novom Pazaru, na pitanje novinara da li će ići u toku kampanje na KiM i da li očekuje opstrukcije iz Prištine, rekao da u ovom trenutku ne može o tome nešto više da kaže.\n- Da li imam volju i želju? Imam. Da li mogu da uđem i bez njihovog odobrenja? Mogu. Ali, mislim da nema smisla da ulazim tako što ću prolaziti nekim alternativnim putevima, ili ne znam kako- rekao je Vučić.\nMeđutim, kako je rekao, ne bi voleo da donosi nove probleme kosovskim Srbima.\n-Znate, ja ću da odem tog dana i da se vratim, bilo za Pazar, Kruševac, Kraljevo, Noviu Sad ili Beograd... a Srbi dole ostaju da žive. E, da ja njima donesem i pravim dodatne probleme, to mi ne pada na pamet. Tako, da gledaću da dođem, volim da ih obiđem, razgovaram sa njima, ali to ne zavisi samo od mene- naznačio je Vučić.\nNa pitanja o daljem dijalogu sa Prištinom Vučić je rekao da smo mi spremni za razgovore.\n- Mi želimo da se nastavi dijalog, a oni traže ''dovoljan razlog'' da za nešto optuže Srbe, mada vidim da to više ne prolazi", rekao je Vučić.\nPREDSEDNIČKI IZBORI U SRBIJI: Ukupan broj birača je 6.724.172\nPrimetio je i da Hašim Tači nastavlja da insitira na takozvanoj kosovskoj vojsci, ali i da ne razume zašto "neko toliko žuri".\n- Naše je da uradimo naš posao i mislim da ljudi to razumeju- naglasio je premijer i rekao da od EU očekuje da kaže da li je nešto istinito ili ne i da li je to fer pristup.\nVUČIĆ NA MITINGU U NOVOM SADU: Država je suviše važna da bismo je vratili onima koji bi je vratili u prošlost\nTagovi: predsednički izbori 2017, Aleksandar Vučić, Novi Pazar\n+ Pošalji komentar 109 Pogledaj sve komentare\nAko se bude odlučio na taj korak imaće sigurno ogromnu podršku i biće dočeka na najlepši mogući način.\nBolje je pustiti da se malo smire tenzije.\nOpozicija bi i taj gest napala!\nMudro zboriš Predsedniče!\nIskoristili bi taj gest za napad.\nVrlo mudra i primerena ovom trenutku.\nMora se ići na KiM i pokazati preostalim Srbima da nisu sami i da je država Srbija garant njihove bezbednosti.\nbravo, podrzavam ovu odluku.\nNas premijer je hrabar i siguran sam da ce ici na KiM.\nVucicu srpski narod te ceka na Kosovu.\nKako god mislim da bi trebalo da ode,znacila bi poseta buduceg predsednika Srbije nasim ljudima dole.\nUvek u interesu svoga naroda. Respekt!\nPromišljeno i odgovorno, baš kako i dolikuje jednom državniku!\nVučić na KiM ima ogromnu podršku, otišao tamo ili ne.\nSvidja mi se to sto premijer razmislja o svakom potezu temeljno pre nego sto ga uradi.\nSrpski pregovaracki tim zeli da sve probleme sto pre resi.\nPravi drzavnik i nemam nista da mu zamerim. Covek je sazreo bas kako treba i donosi ispravne i mudre odluke, kakve nismo imali do sad.\nVerujem da bi svi Srbi na Kosovu veoma voleli da ih poseti prtemijer Vucic.\nZna se vec unapred da bi Albanci sa Kosova napravili neku smicalicu cim bi Vucic krenuo na Kosovo.\nTako misle odgovorni ljudi!Sve pohvale premijeru\nDopada mi se politika AV.\nSvi moraju da se osecaju bezbedno!\nNajvaznije je da se smire strasti.\nVucic nije stalo do licnih interesa nego do interesa svog naroda i zato ne zeli da koristi Kosovo zarad svoje kampanje kao neki da ne kazem kao svi ostali kandidati.\nPravi lider kome je stalo do svog naroda.\nSvaka cast.Jedini koji brine o Srbima.\nVucic nikada nece uciniti lose svom narodu,bezbednost je najvaznija!\nVucic je u pravu kada kaze da ne želi da izaziva nove i dodatne probleme Srbima na KiM.\nSve što činimo u cilju je opstanka našeg naroda na Kosovu.\nU ovom trenutku bi ga svi napali da hoce na silu da osvaja Kosovo .\nIspred sebe i stranke\nVucic opet ispred svojih licnih i stranackih ciljeva postavlja narod i to narod na Kosovu. Svaka mu cast zaista!\nSamo pametno, proći će i ovaj divlji zapad na Kosovu, doći će vreme slobode i prosperiteta.\nUverena sam da ukoliko ode na KiM Vucic ce imati ogromnu podrsku naroda tamo!\nBezbednost Srba na Kosmetu, je sada na prvom mestu.\nDrzavnicka odluka, ne treba ugrozavati bezbednost Srba na Kosmetu.\nSrbi sa Severa Kosova su podršku dali politici Vučića pa samim tim ako bi otišao na kiM bio bi dočekan po običajima!\nMnogo je uradio za njih i sigurno ce ga podrzati.\nMislim da sad ne treba "dolivati ulje na vatru". Ima vremena, ići će kao predsednik, tada neće napraviti toliki haos, kao kad bi sad otišao.\nVučić će proceniti šta je u najboljem interesu za građane i tako će i postupiti.\nNe treba ništa na silu, to može samo štetiti Srbima koji dole žive.\nNe treba sada da ide na KiM po svaku cenu!\nO tome se treba dogovoriti sa Srbima na Kosovu.\nNajvaznije je da sacuvamo mir i stabilnost.\nCovek koji razmislja i o sutra, a ne samo za danas.\nOvo je razumna odluka naseg premijera.\nBravo, napokon neko da razmislja 2 koraka unapred.\nVolja je najbitnija !\nPametno zboriš, Vučiću!\nRodić u Beču opljačkan! Ambasador Srbije u Austriji ostao bez prevoznog sredstva Info


ŠTA NAS OČEKUJE NA OVOGODIŠNJEM BEOGRADSKOM LETNJEM FESTIVALU? - Beograduživo.rs\nHome»GRADSKA DEŠAVANJA»Kultura i zabava»ŠTA NAS OČEKUJE NA OVOGODIŠNJEM BEOGRADSKOM LETNJEM FESTIVALU?\nAutor SS InTeam /\t 23. јуна 2017. Kultura i zabava\nOvogodišnji Beogradski letnji festival počinje danas i trajaće tačno mesec dana, odnosno do 23.jula. Šarenolik i bogat program odvijaće se na nekoliko lokacija, od kojih su neke SKC, Narodno pozorište, Kuća legata.\nBELEF večeras otvara muzički sastav Sanja Ilić i Balkanika u Bašti SKC-a sa početkom od 21h, a cena ulaznice je 600 dinara. Ulaznice za program koji nije besplatan se mogu kupiti na prodajnim mestima: TO Beograd – Info centar, Knez Mihailova 5 (od 9h do 19h) i na info-pultu BELEF-a u bašti SKC-a, Kralja Milana 48 (ulaz iz Resavske, od 14h do 21:30h). Ostali program u junu je:\n11h – interaktivni koncert Dečija Muzička radionica, bašta SKC-a, ulaz slobodan\n21h – modna revija Suzane Perić, bašta SKC-a, ulaz slobodan\n20:30h – UI Transition Dance company: plesna predstava Nušićev triptih, Narodno pozorište, scena Raša Plaović, ulaz slobodan\n21h – koncer Alba Molina i Rikardo Moreno, bašta SKC-a, ulaznica 500 dinara\n20h – resital pijaniste Vladimira Gligorića, Skupština grada Beograda, ulaz slobodan\n21h – koreodrama DDT-a: Dance Macabre, Velika sala SKC-a, ulaznica 300 dinara\n21h – Koncert radosti, bašta SKC-a, ulaznica 300 dinara\nPRETHODNA VESTCISTERNE SA VODOM NA ČETRI MESTA U GRADU\nSledeća vest OGROMNE GUŽVE U SAOBRAĆAJU NA OBILAZNICI


Jakovari dočekali svog šampiona Karla Šabana | Crikva.hr\nJakovari dočekali svog šampiona Karla Šabana\n2 - Karlo Šaban i Marin Ćubela\n3 - Sretni otac Ivica Šaban i Karlo\n4 - Karlo, trener Vjekoslav Matetić i Marin\n5 - Specijalno za "Armadu" ...\nSinoć se sa Svjetskog prvenstva u Kini u svoje rodno Jadranovo vratio Karlo Šaban, sa zlatnom medaljom oko vrata za osvojeni naslov svjetskog prvaka u boćanju za juniore.\nNa jogu u Jadranovu upriličen je svečani doček našem šampionu na kojem su bili njegovi suigrači, članovi Kluba, mještani Jadranova i brojni boćari i sportaši iz Crikvenice i okolice. Karlov veliki uspjeh kojim je proslavio Boćarski klub "Sveti Jakov", Jadranovo, Crikvenicu i Hrvatsku proslavljen je u odličnom ozračju i sigurno će biti poticaj novim velikim uspjesima sjajnog jakovarskog kluba.\nS Karlom je na jog u Jadranovo došao i Marin Ćubela, također osvajač zlatne medalje na SP, u štafeti s Mateom Načinovićem (U23), tako da su okupljeni imali rijetku prigodu družiti se i fotografirati sa svjetskim prvacima.\nBoćari "Svetog Jakova" sa svojim suigračem Karlom Šabanom, svjetskim šampionom


Condor obezbedio novac za nastavak poslovanja - Aviatica\nCondor obezbedio novac za nastavak poslovanja\nNemački Condor je napustio Thomas Cook Grupu koja je bankrotirala i na taj način svoj kapital izdvojio iz stečajne mase.\nDatum / Date: 03.10.2019.\nNemačka aviokompanija Condor je saopštila da je uspela da se izdvoji iz bankrotirane britanske Thomas Cook Grupe i na taj način da sačuva svoju imovinu i poslovanje.\nOva kompanija je pred sudom, 26. septembra izdvojena iz Thomas Cook Grupe tako da neće snositi odgovornost za gubitke donedavno matične kompanije. Isto se desilo i danskoj ćerki kompaniji Spies u čijem vlasništvu je avio prevoznik Thomas Cook Scandinavia, zahvaljujući čijem izdvajanju će ovaj brend biti sačuvan.\nCondor je saopštio da je uspeo da sačuva kompaniju i da će nastaviti da leti prema aktuelnom redu letenja. Ova je kompanija nakon izdvajanja iz Thomas Cook Grupe zatražila pomoć nemačke vlade kako bi obezbedila novac za nastavak poslovanja. Vlada je odobrila garancije za podizanje pozajmice od 380 miliona evra na period od šest meseci. Zahvaljujući tom novcu Condor je dobio šansu da se oporavi od bankrota Thomas Cook-a i da nadalje nastavi samostalno da posluje.


ZA POLA GODINE OSUĐENO 1.000 PIJANIH I DROGIRANIH VOZAČA Predsednica Prekršajnog suda za "Blic" o slučajevima Beton hale, ali i o pritiscima i pretnjama\n"Često se provlači da su sudije prekršajnog suda režimske sudije. Da je to istina, predlog koji je u martu bio na dnevnom redu Narodne skupštine da se plate sudija prekršajnih sudova izjednače sa platama sudija osnovnih sudova ne bi tako neobjašnjeno bio povučen sa dnevnog reda Skupštine, a punih deset godina je trebalo samo da se nađe na dnevnom redu", kaže u intervjuu za "Blic" predsednica Prekršajnog suda Olivera Ristanović.\nOlivera Ristanović na poziciju predsednika Prekršajnog suda u Beogradu došla je sredinom 2019. godine, a za "Blic" ona se osvrnula na svoj dosadašnji mandat, ono sa čim se susreću svakodnevno njene sudije. Sa nama je pričala i o pritiscima na ovaj sud, ali i o problemima koji su je sačekali čim je došla na ovu poziciju.\nKoji su najveći problemi sa kojima se susrećete u radu?\n- U Prekršajnom sudu u Beogradu sam od 2003. godine i znam svaki njegov problem. Počevši kao pripravnik volonter, sudijski pomoćnik, sekretar suda, sudija i sada kao predsednik suda, došla sam do toga da mi ništa što predstavlja problem ovog suda nije strano, ali ono što nikako nisam mogla da očekujem jeste činjenica da nam nije svima u interesu da sud bolje radi, pravilnije, da slika koju ostavljamo na građane Srbije bude bolja. Uvek sam se vodila time da građani Srbije najčešće imaju kontakt sa sudijama prekršajnih sudova i da će njihov utisak koji ponesu iz suda biti slika o kompletnom pravosuđu Srbije. Moj prethodnik Milan Marinović godinama se borio da Prekršajni sud u Beogradu dobije svoju zgradu, i uspeo je da nas iz raznih golubarnika i podrumskih prostora useli u potpuno renoviranu zgradu u Ustaničkoj ulici broj 14, gde je sada sedište suda. Meni su ostali tekući problemi, koji su se nagomilavali upravo iz razloga prioritetnog rešavanja smeštaja sudija i sudskog osoblja u jednu zgradu, a jedan od najvećih problema je arhiva. Od početka mandata radimo na izradi arhivske knjige, na klasifikaciji predmeta i iskreno se nadam da će se vrlo brzo videti rezultati tog rada. Najveći teret ovog posla nosi pisarnica suda i ja sam svim zaposlenima u pisarnici jako zahvalna na posvećenosti koju su pokazali. Naravno, Arhiv grada Beograda nam je pružio veliku pomoć i ne mogu da ne pomenem to. Poseban problem u radu suda predstavlja broj predmeta koje Prekršajni sud u Beogradu ima u radu, sudije svakog meseca zadužuju između 120 i 150 predmeta, iako za izuzetno uspešno obavljanje sudijske funkcije treba da reše 60 predmeta, dakle opterećenje je više nego duplo, pa samo oni koji sudijsku funkciju obavljaju u Beogradu znaju kako to izgleda. Primera radi, u 2020. godini, Prekršajni sud u Beogradu je imao nešto više od 200.000 predmeta u radu, a trećina od tog broja je rešena. Podsetiću samo da je 2020. godina bila posebna po vanrednom stanju u kom sud nije radio na uobičajen način, a nakon toga je nastavljen rad u vanrednoj situaciji, koja i dalje traje. Vanredno stanje je nešto što sam najmanje očekivala u prvoj godini mandata, sud je radio sa 30 sudija 24 sata dnevno, kolege su bile izuzetne, ličnu zahvalnost osećam prema svim sudijama i sudskom osoblju koje je ta tri meseca bukvalno živelo u sudu zajedno sa mnom. Ali prošlo je i ne ponovilo se... Vanredno stanje i dešavanja ispred Skupštine su nas sledeći zapljusnuli. Mnoge kolege su doživele da im se kroz medije provlače imena praćena pretnjama, a najviši organi pravosuđa nisu se nijednog trenutka oglasili da zaštite nosioce sudijske funkcije. Kolegama su čak objavljivane i adrese na kojima žive uz poziv da im se osvete. Uz sve nabrojane probleme, prošli smo i kontrolu Državne revizorske institucije, preduzeli sve mere koje su nam naložene i otklonili nepravilnosti u radu.\nKako izgleda jedan radni dan u Prekršajnom sudu?\n- Jedan radni dan u Prekršajnom sudu u Beogradu meni počinje tako što na putu do posla potajno priželjkujem da se niko ne razboli i da su svi živi. Imali smo nekoliko smrtnih slučajeva od kojih se još nismo oporavili, mnogo sudija i zaposlenih je bilo pozitivno na korona virus, gotovo nemoguće je bilo organizovati posao. Sada je najveći problem kako sudijama obezbediti za nesmetan rad potrebno sudsko osoblje, zapisničara, saradnika ili referenta za izvršne predmete. Godinama nas prati isti problem, broj sudija je veći od broja zapisničara i ostalih zaposlenih koji prate rad sudije, pa je zapravo sudija sa brojem predmeta koje ima u radu suviše opterećen administracijom, te kvalitet njegovog rada to trpi. Samim tim, opšte je nezadovoljstvo, što osećaju i stranke, pa se predsednik suda svakog dana nalazi između dva nezadovoljstva, sudije i sudsko osoblje sa jedne strane i stranke sa druge strane, pri čemu su ovlašćenja predsednika daleko manja od onog što se obično misli.\nU domenu je naučne fantastike da sudija bilo kog prekršajnog suda bude izabran za sudiju, recimo, Osnovnog suda\nKoliko godišnje kroz vaš sud bude pokrenutih prekršajnih postupaka i za koja dela?\n- Prekršajni sudovi u Srbiji primenjuju u radu oko 200 zakona i oko 800 podzakonskih akata. Jedan sudija ne može u glavi držati sve ove propise, svaki predmet koji uzme u rad podrazumeva da se sudija pre toga upozna sa sadržinom propisa i da utvrdi da li je došlo do promene propisa. Ono što ovde vidimo kao nelogičnost jeste činjenica da Etički kodeks kaže da sudija mora poznavati propis koji primenjuje. Oni koji su sačinili Etički kodeks očito nisu mogli da zamisle da postoje sudije koje u radu primenjuju ovako veliki broj propisa. Ironija je da su i pored svega navedenog, sudije prekršajnih sudova najmanje plaćene za svoj rad, pa se u prekršajnim sudovima dešava da sudijski pomoćnici imaju veću zaradu od nosilaca sudijske funkcije. Oblasti u kojima sudije prekršajnih sudova postupaju su izuzetno raznovrsne, iako većina stručne javnosti i građana smatra da se radi o saobraćajnim prekršajima. Veliki je broj saobraćajnih prekršaja jer je veliki broj učesnika u saobraćaju, ali je prisutan i veliki broj carinskih predmeta, budžetskih predmeta, razne vrste inspekcija, informacije od javnog značaja, narušavanje javnog reda i mira, oružje i municija, zaštita od zaraznih bolesti, javne nabavke, nasilje u porodici, razne vrste prekršaja iz gradskih odluka i još mnogo, mnogo drugih.\nVožnja kontra smerom u centru Beograda\nSve češće novinske stupce pune primeri vozača u centru Beograda koji voze brzinom koja je duplo veća od one koja je dozvoljena. Koliko je od početka godine bilo takvih prekršaja i na koje su kazne mahom osuđeni?\n- Primeri bahatih vozača su sve češći, oni se relativno brzo procesuiraju u dežurnim službama ovog suda i izriču im se sankcije propisane zakonom, ali samo izricanje sankcije, novčane kazne, kazne zatvora ili kazne rada u javnom interesu, kaznenih poena ili zaštitne mere - zabrane upravljanja motornim vozilom, ne znači da se takav vozač neće ponovo zateći u istoj vrsti prekršaja. Verujem da je upravo ovaj argument bio presudan da se razmišlja o posebnoj zaštitnoj meri, oduzimanju vozila kao predmeta izvršenja prekršaja. Samo od početka ove godine je u Prekršajnom sudu u Beogradu za prekršaj nasilnička vožnja osuđeno 107 vozača, a u dežurnoj službi se procesuiraju i sva ona lica koja upravljaju pod dejstvom količine alkohola od 1,20 do 2,00 promila ili pod dejstvom psihoaktivnih supstanci, sa prekoračenjem brzine u naselju od 70 do 90 km/h više od dozvoljene, ili van naselja od 80 do 100 km/h više od dozvoljene... Ovakvih vozača je više od 1.000 osuđeno od početka godine. Dokazi koji terete ove vozače su nesporni, podnosilac zahteva ih pri dovođenju okrivljenih obezbedi, tako da ovi vozači uglavnom priznaju izvršenje prekršaja. Nažalost, svedoci smo da su takvi vozači i povratnici.\nPrekršajni sud kritikuju da je u slučajevima nasilja na protestima i u demoliranju kafića u Beton hali doneo različite kazne osuđenima iako su se teretili za isti prekršaj. Kako to komentarišete?\n- Prekršajni sud u Beogradu je uvek u izuzetnim situacijama kad se sudi za događaje koji su uvek i medijski propraćeni. Takav slučaj je bio i kada su sudije ovog suda sudile za nerede iz jula prošle godine ispred Narodne skupštine kao i za dešavanja u Beton hali. Zaista su donete različite odluke, u slučaju dešavanja ispred Beton hale, blaže kazne su izricane, neki od sudija su sudili u oba slučaja, neki samo povodom dešavanja u Beton hali. Teško je komentarisati sudijsku odluku, sudija je taj koji vodi postupak, samostalan je u radu i ceni sve dokaze prilikom odlučivanja, a kod odmeravanja kazne posebno ceni olakšavajuće ili otežavajuće okolnosti. Sudija je dužan da okolnosti koje ceni obrazloži u presudi, a nije dužan da ih objašnjava bilo kome, pa ni predsedniku suda. Ja sam u obe situacije bila prisutna u sudu, mogu samo iz svog ugla da kažem da nakon dešavanja u Beton hali u sudu nije bilo nikakvih neprijatnosti, bilo je mnogo privedenih lica, ali su se svi ponašali jako pristojno, nije bilo neprimerenog ponašanja, niti bilo kakvih uvreda upućenih na račun suda, što nije bila situacija prošlog jula. Svakako da je i odnos koji okrivljeni pokažu prema sudu i postupku koji se protiv njih vodi, odnosno odnos prema delu za koje se terete, okolnost da li pokazuju kajanje za isto ili ne, ili sudija stekne utisak da će lice nastaviti sa vršenjem prekršaja ili ga ponoviti, jedan od elemenata koje sudija ceni prilikom odmeravanja kazne. Sud ne može birati kome će suditi, u kojim situacijama, niti zakon koji će primenjivati, ali odluku koju donese mora jasno obrazložiti. Sudije prekršajnih sudova, ne samo u Beogradu već u celoj Srbiji su često izložene medijskom progonu, jer se najčešće pred prekršajnim sudovima vode postupci za okrivljene iz neprijavljenih okupljanja koji obično imaju političku pozadinu, zatim postupci za kršenje trenutno važećih zakonskih i podzakonskih akata iz oblasti zaštite zdravlja i slično. Naravno, sama priroda ovih prekršaja je takva da sudija koji sudi uvek ima nezadovoljnu stranu koja će smatrati da je potpuno legitimno da kroz medije prozove sudiju koji je samo obavljao svoju funkciju. Često se kroz medije provlači da se radi o režimskim sudijama, ali kada bi bilo ko ušao u analizu ovakvih izjava, mogao bi da utvrdi da sudije prekršajnih sudova ne napreduju, da je u domenu naučne fantastike da sudija bilo kog prekršajnog suda bude izabran za sudiju, recimo, Osnovnog suda, a o upravnom ili nekom višem sudu da ne govorim. Da su sudije prekršajnih sudova režimske sudije, predlog koji je u martu bio na dnevnom redu Narodne skupštine da se plate sudija prekršajnih sudova izjednače sa platama sudija osnovnih sudova ne bi tako neobjašnjeno bio povučen sa dnevnog reda Skupštine, a punih deset godina je trebalo samo da se nađe na dnevnom redu. Sudije prekršajnih sudova su samo sudije koje u svom obavljanju funkcije primenjuju propis, tumačeći ga onako kako im je to Ustav dozvolio, samostalno i bez ikakvog uticaja.\nSlušala sam javne ličnosti kad lažu u sudu\nKoji su nesvakidašnji slučajevi koje ste imali u sudu od kada ste došli?\n- Nesvakidašnji slučajevi u sudu su svakodnevni, a obično se odnose na estradne umetnike, na prekršaje koje oni čine iz oblasti saobraćaja, javnog reda i mira i slično. Uvek su medijima zanimljivi prekršaji koje čine predstavnici vlasti, ministri, direktori javnih preduzeća... Meni lično je bilo nečuveno kad neke od javnih ličnosti čujem kako objašnjavaju da su u sud greškom privedeni pri čemu sam svedok da govore neistinu, a građani svakako od nosilaca javnih funkcija očekuju veću odgovornost od običnih građana.


Na današnji dan - 5. septembar - ATA Stars\nNa današnji dan – 5. septembar\nHome/Vesti - ostalo/Na današnji dan/Na današnji dan – 5. septembar\n1514 – Turski sultan Selim I ušao je u Tabriz u Persiji.\n1568 – Rođen je italijanski filozof, dominikanac Tomazo Kampanela (Tommaso Campanella), zastupnik utopijske filozofije.Optužen da širi jeretičku nauku, osuđen je 1599. na doživotni zatvor. Oslobođen je nakon 27 godina na intervenciju pape Urbana VIII. Svoj ideal države opisao je u delu „Grad sunca“ koje je postalo udžbenik utopijske filozofije.\n1600 – Poveljom engleske kraljice Elizabete osnovana je „Istočnoindijska kompanija“ koja je dobila monopol na trgovinu sa Istokom, čime je počela britanska trgovačka, a potom i kolonijalna ekspanzija indijskog podkontinenta.\n1774 – U Filadelfiji je počeo Prvi kontinentalni kongres na kojem su se predstavnici 13 američkih kolonija usprotivili britanskom uticaju u Severnoj Americi, što je bio uvod u Američki rat za nezavisnost u aprilu 1775.\n1791 – Rođen je nemački kompozitor Jakob Libman Ber (Liebmann Beer), poznat kao Đakomo Majerber (Giacomo Meyerbeer). Živeo je u Parizu gde je komponovao svoja glavna dela i odigrao značajnu ulogu u stvaranju francuske velike opere („Hugenoti“, „Afrikanka“, „Robert Đavo“, „Prorok“).\n1800 – Britanci pod komandom admirala Nelsona preuzeli su od Francuza Maltu. Pariskim mirom 1814. Britanija je i zvanično dobila Maltu koja je postala važna britanska baza na putu prema Indiji. ;\n1857 – Umro je francuski filozof i matematičar Ogist Kont (Auguste Comte), jedan od osnivača filozofije pozitivizma i sociologije („Kurs pozitivne filozofije“, „Sistem pozitivne politike“).\n1864 – Flote Velike Britanije, Francuske i Holandije napale su Japance u tesnacu Šimonoseki, za odmazdu zbog odluke Japana da zatvori svoje luke i istera strance.\n1888 – Rođen je indijski filozof i državnik Sarvepali Radakrišnan (Servepalli Radhakrishnan), predsednik Indije od 1962. do 1967, profesor filozofije na indijskim univerzitetima i na Oksfordu. U svojim delima zastupa filozofski univerzalizam i ideju integracije istočne i zapadne filozofije („Indijska filozofija“, „Istočna religija i misao Zapada“, „Istorija istočne i zapadne filozofije“).\n1899 – Umro je srpski državnik i istoričar Jovan Ristić, vođa desnog krila Liberalne stranke, jedan od najznačajnijih srpskih diplomata 19. veka. Uspešno je vodio pregovore s Turcima o oslobađanju srpskih gradova, bio je predstavnik Srbije na Berlinskom kongresu 1878, dva puta regent i tri puta premijer. Napisao je „Diplomatsku istoriju Srbije 1875-1878“.\n1905 – Mirom u Portsmutu (Nju Hempssir), uz posredovanje američkog predsednika Teodora Ruzvelta (Theodore Roosevelt) završen je Rusko-japanski rat. Rusija je predala Japanu Port Artur i priznala japanske interese u Koreji.\n1939 – SAD su proglasile neutralnost u Drugom svetskom ratu, ali su kasnije zakonima „Cash and Carry“ (Plati pa nosi) i „Leand-Lesa Act“, Zakon o zajmu i najmu) pomagali oružjem savezničke snage. Amerikaci su ušli u rat 7. decembra 1941. kada su japanske trupe napale američku pomorsku bazu Perl Harbur.\n1960 – Predsednik Konga (Zair) Žozef Kasavubu (Joseph) smenio je vođu nacionalnooslobodilačkog pokreta i prvog kongoanskog premijera Patrisa Lumumbu (Patrice).\n1972 – Pripadnici palestinske terorističke organizacije „Crniseptembar“ kidnapovali su, a potom ubili 11 izraelskih sportista, učesnika Olimpijskih igara u Minhenu. U 24-časovnoj pucnjavi na aerodromu, poginula su i četvorica terorista i jedan zapadnonemački policajac.\n1977 – Zapadnonemački teroristi su oteli predsednika Federacije zapadnonemačke industrije Hansa Martina Šlejera (Schleyer), čije je telo pronađeno 19. oktobra 1977. u Francuskoj.\n1990 – Premijeri Severne i Južne Koreje susreli su se u Seulu, na prvim zvaničnim razgovorima na visokom nivou između dveju zemalja podeljenih posle Korejskog rata 1953.\n1995 – Francuska je izvela prvu u seriji atomskih proba na pacifičkom ostrvu Mururoa, što je izazvalo osudu širom sveta i masovne proteste, ; posebno u Australiji i na Tahitiju.\n1997 – U Kalkuti je umrla Majka Tereza, misionarka koja je život posvetila siromašnim i bolesnim. Za svoj humanitani rad dobila je 1979. Nobelovu nagradu za mir. Albanka rođena u Skoplju, stupila je 1928. u družbu Majke Božije od Loreta u Irskoj, a potom je u Kalkuti 1950. osnovala ; novu družbu Sestre misionarke ljubavi.\n2000 – U Beogradu je umro Slavko Leovac, predsednik Akademije nauka i umetnosti Republike Srpske, jedan od najistaknutijih književnih kritičara i ; istoričara srpske književnosti u drugoj polovini 20. veka (zbirke eseja „Svetlo i tamno“, „Mit i poezija“, „Metamorfoze“).\n2001 – Državni tužilac Perua podigao je optužnicu protiv bivšeg predsednika Alberta Fudžimorija (Fujimori) zbog umesanosti u dva masakra koje su izvršili paramilitarni odredi ranih devedesetih.\n2003 – Sjedinjene Američke Države su zamrznule finansijska sredstva desetorici članova azijske terorističke grupe Džema Islamija, koja se dovodi u vezu sa mrežom iste orijentacije Osame bin Ladena Al Kaida.\n2005 – U padu aviona Boing 737-200 indonežanske aviokompanije Mandela na naseljeno područje na severu ostrva Sumatra poginulo je 149 osoba. Pad aviona preživelo je 15 putnika.\n2014 – U Minsku je, uz posredovanje OEBS-a, potpisan Protokol o prekidu vatre na istoku Ukrajine, koji, pored ostalog, predviđa „specijalni status“ za regione koje kontrolišu separatisti i izbore u oblastima Donjecka i Luganska, uporištima proruskih pobunjenika.\nPovezana vest: Na današnji dan 9. jul\nBy ATA Stars Redakcija|2015-09-02T08:15:20+01:00septembar 2nd, 2015|Na današnji dan|0 Comments


PEVAČICA U PROBLEMU: Muvaju me samo žene! : Nadlanu.com\nPEVAČICA U PROBLEMU: Muvaju me samo žene!\nObjavljeno 24. nov 2014. / 21:46:12\nPevačica Jelena Jovanović od kada je raskinula sa Edinom Škorićem ne priča javno o svom ljubavnom životu, ali nam je priznala da joj se muški rod sve manje udvara, a da joj žene sve više prilaze. Kako sama kaže, na njenim nastupima je mnogo više pripadnica nežnijeg pola, što joj i imponuje, jer pesme posvećuje isključivo ženama.\n- Na mojim nastupima ima mnogo više devojaka nego muškaraca. Sve češće mi prilaze devojke, neke žele da se slikaju, neke da me pohvale, a neke se i otvoreno udvaraju, ali brzo shvate da nisam u tom fazonu. Iskreno, volim kada vidim da me žene vole i prate na nastupima jer moje pesme i jesu ženske i samo žena može da razume tu emociju o kojoj pevam - rekla nam je Jelena, koja dodaje da je i dalje sama i da uživa u slobodi.\nPodsećanja radi, Jovanovićeva je započela vezu sa odbojkašem Edinom Škorićem u rijalitiju „Farma“. Oni su u ljubavi bili tri meseca, da bi na svoju romansu stavili tačku jer su se često svađali. Sportista je u nekoliko navrata rekao da nije preboleo pevačicu, dok je ona nedavno izjavila da više ne želi da se Edinovo ime pominje uz njeno.


ZEOS eko-sistem vrši besplatno preuzimanje e-otpada - Akta.ba\n13.04.2021 14:06:05 / Izvor: Akta.ba\nZEOS eko-sistem d.o.o. u svojstvu ovlaštenog operatera sistema upravljanja otpadnom električnom i elektronskom opremom u FBiH, preko svojih ovlaštenih podizvođača, obavještava sve pravne subjekte koji dostave popunjen Naloga za preuzimanje, da će izvršiti preuzimanje otpadne električne i elektronske opreme, koja će biti zbrinuta na ekološki prihvatljiv način u državi, osim one opreme za koju ne postoji odgovarajuća infrastruktura u državi, ista će biti zbrinuta u inozemstvu, a sve u skladu sa Pravilnikom u upravljanju otpadom od električnih i elektronskih proizvoda (»Službene novine Federacije BiH« broj 87/12, 107/14, 8/16, 79/16 i 12/18) i Zakonom o upravljanju otpadom („Službene novine Federacije BiH" broj 33/03, 72/09 i 92/17).\n"Prilikom preuzimanja e-otpada, ovlašteni sakupljač operatera će vam izdati ovjeren prateći list kao dokaz o preuzimanju, potpisati zapisnik ukoliko pripremite, a nakon toga po potrebi i na zahtjev ZEOS eko-sistem d.o.o. može vam izdati potvrdu o predaji i preuzimanju e-otpada. Usluga zbrinjavanja je besplatna", ističu u ZEOS-u.\nElektrična i elektronska oprema su proizvodi čiji pravilan rad zavisi od električne energije ili elektromagnetnih polja (npr. frižideri, veš mašine, sijalice - kompaktne, štedne, visokointenzivne, štapićaste fluoroscentne, računarska oprema, električni alati, igračke na baterije, televizori, monitori, telefoni, mikseri, brijači, printeri, fenovi, kamere itd.).\nZa veće količine od 150 kg i više, može se organizovati i preuzimanje sa adrese, dok se manje količine mogu dovući na bilo koje reciklažno dvorište.\nTAGOVI: ZEOS eko-sistem besplatno recikliraj


Nakitnjak strap-on cene | Strap on | Sexy Shop Online | Sex Shop | Erotic Shop | Seksi Shop | Seks Shop\nŠifra proizvoda: 530317\nNakitnjak je posebna vrsta sexy igračaka, namenjena onima koji žele da uživaju u seksu na jedan malo drugačiji način. Nakitnjak je zaista nesvakidašnji sexy element, koji pruža neverovatne mogućnosti za vrhunsku, bezobraznu sexy zabavu. Marcus nakitnjak, odnosno strap-on, ima podesivi kaiš i može da se koristi na razne načine. Sam dildo na ovom strap-on modelu je tople boje i veoma realističnog izgleda. Njegova reljefna tekstura, rumenog glavića i nabreklih vena pruža izuzetno ugodnu penetraciju i jedinstveni užitak, baš kao i prava penetracija. Toplo preporučujemo da uz nakitnjak uvek koristite dobar vodeni lubrikant, kako bi samo prodiranje bilo lakše, snažnije, a ugođaj zaista neprevaziđen. Nakitnjak Marcus donosi sate i sate nezaboravnog bezobraznog uživanja.


Naslovna/Lifestyle/Srpski reprezentativac Andrija Prlainović postao tata male devojčiče!\nKako “Gradski magazin” saznaje, Andrija i Ivana Prlainović sinoć su postali roditelji male Đurđe. Ivana se porodila u Bolnici “Meljine” u Herceg Novom. Kako smo čuli iz izvora bliskih porodici, devojčica je plava na tatu.\nNaš proslavljeni vaterpolista se ove godine venčao sa svojom dugogodišnjom devojkom Ivanom. Sa reprezentacijom Srbije osvojio je zlatnu medalju u Rimu, a trenutno igra u italijanskom Pro Recu.\nAndrija je sa reprezetacijom Srbije osvojio srebrnu medalju na Evropskom prvenstvu 2008 u Malagi i bronzu iste godine na Olimpijskim igrama u Pekingu. Zlatna medalja je dosla u Rimu na Svetskom prvenstvu 2009 u Italiji.\nPredhodno Baloni, ne u grudima, nego na nebu. Čudni Fetiši!\nSledeće Bajka na zidu


Javne financije | Ecorys\nPodržavamo vlade u djelotvornom upravljanju ekonomijom i pružamo visoko kvalitetne javne usluge. Ecorys ima velike vlastite kapacitete i iskustvo na svim područjima upravljanja javnim financijama. Pomažemo vladama u formuliranju i provođenju reformskih strategija i akcijskih planova, služeći se inovativnim pristupima razvoja kapaciteta. Naša podrška obuhvaća cijeli budžetski ciklus, uključujući makroekonomsko upravljanje, budžetiranje na osnovi programa i mjera, upravljanje javnim investiranjem i izvršavanje budžeta.


Edukativni sektor projekta „Pričajmo o tome“ čini tim entuzijastičnih, kreativnih, inspirisanih, talentovanih mladih ljudi. Okupili smo se da pisanjem stručnih članaka ukažemo na probleme mentalnog zdravlja, ali takođe da ukažemo na načine unapređenja i prevazilaženja istih.\nDolazimo sa različitih strana, i prilično smo šaroliki- studenti psihologije, defektologije, političkih nauka, pedagogije, ili pak psiholozi, pedagozi, defektolozi, socijalni radnici, ali nismo isključivi - svako ko voli da piše, ili možda želi da podeli neko svoje iskustvo sa nama može to učiniti na kategoriji bloga. Trudimo se da Vam budemo zanimljivi i inspirativni, da Vam pomognemo da prepoznate neke poteškoće, ukoliko sumnjate da ih imate, ali isto tako da Vas usmerimo gde možete potražiti pomoć i kako možete sami sebe osnažiti, i otkriti potencijal i snagu koji leži u vama samima....\nI pre svega trudimo se da Vam ulepšamo dan, da uz nas naučite i saznate nešto novo, o sebi ili svetu oko Vas...\nPišemo za Vas svake nedelje, pratite nas ...\nporodica pravni problemi narativna psihoterapija anorgazmija strah fobija nervoza trening neverbalna komunikacija 4.decembar psihoterapija Nedostatak motivacije ljubav u mladosti primanje Art terapija ljutnja stanford studenti samoca sanjarenje psihodrama Samopohvala motivacija separacioni strah ispoljavanje Panicni poremecaj psihoterapija i savetovanje psihologija lenjost Integrativna analiza snova mobing srbija Fobije pomodoro tehnika preboleti daydreaming okruzenje alkoholizam raskid pisanje cv studentski problemi ucenje neuhranjenost Psihoterapija i predrasude Stres calsberg predavanje nedostatak koncentracije pomoc konformizam kognitivno bihejvioralna terapija (KBT) identitet O.L.I. metod sta ako Mrsavost zavisnost lecenje pohvala psihoanaliticka psihoterapija radna biografija verbavanje zavisnost od pornografije par anoreksija psihopatologija veza psihoterapijski modalitet luciferov efekat nemotivisanost trazenje posla lose raspolozenje napetost psiho testovi problem Anksioznost opsesivno sanjarenje zimbardo nemogucnost postizanja erekcije ljubav


Može li se uvesti kazna doživotnog zatvora u BiH? / Bljesak.info | BH Internet magazin\nPrema postojećem Kaznenom zakonu Bosne i Hercegovine, za najteža kaznena djela nije predviđen doživotni zatvor, već maksimalne kazne.\nVijesti / Flash | 22. 05. 2019. u 19:27 Bljesak.info\nUsvajanje Tijaninog zakona u susjednoj Srbiji i uvođenje doživotne kazne zatvora za najteža kaznena djela, otvorilo je dilemu i u našoj zemlji - treba li pooštriti kaznenu politiku. Prema postojećem Kaznenom zakonu BiH, najteža zaprijećena kazna zatvora je od 21 do 45 godina. Struka je podijeljena oko eventualnog uvođenja doživotne robije i u BiH. No, takva inicijativa već postoji u Republici Srpskoj.\nTreba uvesti doživotnu kaznu zatvora i u Kazneni zakonik Republike Srpske, stav je šefa Kluba zastupnika SNSD-a u entitetskom Parlamentu Igora Žunića. Uputio je inicijativu Vladi da prilikom predstojećih zakonskih izmjena - što se očekuju nakon ljetne stanke - budu uvedene odredbe iz "Tijaninog zakona".\n"Da ona djela koja su usmjerena protiv života djece, najteže oblike ubojistava protiv nemoćnih ljudi, mislim da trebaju biti najteže sankcionirani", kazao je Žunić.\n"To je vrlo značajno pitanje za RS i BiH, i ja sam za. I Srpska demokratska stranka će sigurno biti za", mišljenja je Milan Milićević iz SDS-a.\nI ministar pravde Republike Srpske Anton Kasipović potvrdio je da su s velikom pažnjom pratili proces usvajanja Tijaninog zakona u Srbiji, te da će i Vlada razmotriti ta rješenja.\nA izmjenama Kaznenog zakona Srbije uvedena je doživotna kazna zatvora bez uvjetna popusta za silovatelje i ubojice djece, trudnica i nemoćnih osoba. Inicijativu je potpisalo 160.000 građana, nakon svirepog ubojstva 15-godišnje Tijane Jurić, koja je oteta i ubijena 2014. godine. Ubojica Dragan Đurić osuđen je na 40 godina zatvora.\nOsim inicijative u Republici Srskoj da se prepiše zakonsko rješenje iz Srbije, na razini BiH još nema rasprave o tome treba li uvesti odredbu doživotne robije.\n"Do svake je države kako će rješavati. Negdje je maksimalna kazna, kao na Novom Zelandu, je 20 godina. Na svakoj državi je da se odredi prema određenim kaznenim djelima i kako će ih sankcionirati", kazao je Denis Hadžović iz Centra za sigurnosne studije.\n"Prevladavajuće mišljenje u svijetu je da je doživotni zatvor gori od smrtne kazne, a većina je protivnika smrtne kazne. Dakle, nedavanje mogućnosti rehabilitacije, u osnovi, negira samu kaznu. To je onda odmazda", kazao je Vlado Adamović, advokat.\nPremda su sve zemlje članice Vijeća Europe ukinule smrtnu kaznu, u jednom dijelu Bosne i Hercegovine, ona formalno-pravno postoji - u Ustavu Republike Srpske, na čije izmjene se čeka godinama.\nPooštravanje kaznene politike u susjednoj Srbiji, tek je otvorilo raspravu u Bosni i Hercegovini. Struka je podijeljena, a jedina inicijativa o uvođenju doživotnog zatvora postoji u Republici Srpskoj. Još nema naznaka hoće li se u tom smjeru ići i na državnoj razini.\nFormirana radna grupa: Srbija želi doživotni zatvor