PORTAL KRUG - Neko u klin, neko u ploču\nPrevious Article Festival nauke za velike i male maturante\nNext Article Jelena ima šestoro dece i titulu „žena zmaj“\nDok građani negoduju protiv gradnje mini elektrana (MHE) na rekama, većnici su danas većinom glasova usvojili prigovor „Rajić energo“ iz Kragujevca, čime je praktično otvoren put za gradnju još jedne MHE, „Graići 2“ na Graičkoj reci u Mlanči\nReka Lopatnica izvire na padinama planine Čemerno, odmah iznad sela Tolišnica, koje svakog dana ima sve manje stanovnika. Svojim tokom Lopatnica protiče kroz Tolišnicu, zatim kroz Stanču, a najvećim svojim tokom kroz selo Lopatnicu, posle kojeg se uliva u Ibar u mestu Bogutovac.\nReku Lopatnicu krasi netaknuta priroda i čista, gotovo izvorska voda. Na celom njenom toku ne postoji nijedno postrojenje i nema nijednog zagađivača. Zato obiluje potočnom pastrmkom, krkušom, klenom, platicom, a dokaz visokog stepena čistoće vode je prisustvo potočnog ili rečnog raka.\n- On je jedan od tri autohtone vrste sa naših prostora i spada u ugrožene i strogo zaštićene vrste prema Zakonu o zaštiti prirode Republike Srbije. Ugrožen je zbog povećanog zagađenja, dok je kod nas najveći problem narušavanje njegovog staništa upravo izgradnjom mini hidroelektrana). Poslednjih godina meštani sve češće sreću i vidri, koja je takođe ugrožena i zaštićena vrsta – kaže Nebojša Kovandžić iz Inicijative „Sačuvajmo planinske reke Kraljeva“.\nPo katastru MHE iz 1987. godine, koji je radio Energoprojekt, na gornjem toku reke Lopatnice u selu Tolišnica i ispod sela predviđeno je pet potencijalnih lokacija za izgradnju MHE.\nSa ovog spiska na gornjem toku Lopatnice (tu reka nosi naziv Tolišnica), dve MHE su dobile lokacijske uslove za izgradnju. Ta dozvola je među poslednjima koje investitor treba da pribavi; posle nje ostaje još malo, nazovimo, prepreka, pa je izgradnja u tim slučajevima gotovo izvesna, pojašnjava Kovandžić.\nPo uredbi Vlade Republike Srbije, gore pomenuti katastar MHE se može proširiti na ostala područja duž vodotoka ako komisije utvrde da za to postoje mogućnosti. Tako se ispostavilo da su na donjem toku reke, kroz nastanjena mesta, predviđene još dve lokacije za igradnju mini hidro elektrana.\n- Ako saberemo sve, proizilazi da će se skoro ceo rečni tok odvesti, ili, kako mi meštani govorimo, sahraniti u cevovod. Za samo dve mini hidroelektrane za koje su izdati lokacijski uslovi predviđena je dužina cevovoda od preko šest kilometara (1950 + 4223 m)! Postoji dovoljno sličnih prizora u Srbiji koji svedoče o tome kako su najlepši biseri prirode završili u takvim cevima – kaže Kovandžić.\nŠto se Lopatnice tiče, za sada je odbijen zahtev firme TCON d.o.o. Beograd za dobijanje lokacijskih uslova.\nKo brani, a ko reke „sahranjuje u cevovode“?\nStrah meštana da će izgubiti svoju reku je opravdan. Sva ova mesta je stvarala reka i njenim nestankom nestaće sav živi svet u njoj, zajedno sa ljudima duž njenih obala. Reka kao izvor života obezbeđuje i pruža mogućnosti razvoja seoskog turizma.\n- U tome je pomogao i grad Kraljevo. Svake godine sve je više gostiju, izletnika koji posećuju reku i uživaju u njenoj lepoti. Postoje ljudi koji su poželeli da se vrate na dedovinu ili da kupe imanja i nastave tu da žive. Suludom izgradnjom MHE i smeštanjem reke u cevovode gasi se svaka nada da će sela poput ovog u Srbiji oživeti. Meštani su ljuti i osećaju se poniženo, jer ih niko nije ništa pitao. Reka je svakom ponaosob "čuvar detinjstva", izvor života i sve lepo što ljude vezuje u životu vezano je za reku – kategoričan je Kovandžić.\nU Lopatnici su proteklog vikenda meštani poslali poruku investitorima koji planiraju da grade male hidroelektrane na reci da su – nepoželjni! Da su protiv izgradnji MHE na Lopatnici, meštani su pokazali postavljanjem crvenih panoa raspoređenih duž puta pored reke Lopatnice i to na šest lokacija u selima Bogutovac, Lopatnica i Stanča.\nRevoltirani planom da na Lopatnici niknu četiri MHE, meštani sela Lopatnica su podigli svoj glas u cilju odbrane svoje reke, bez koje kako navode ne bi bilo života u selu. Predstavnicima grada Kraljeva i nadležnim institucijama uputili su molbu da se ovakav poguban projekat izgradnje derivacionih MHE na njihovoj reci hitno obustavi, tražeći zakonsko pravo raspisivanja referenduma u mesnim zajednicama duž sliva Lopatnice kako bi se i na taj način izjasnili da su protiv izgradnje MHE na reci, jer kako navode, imaju prava da odlučuju o tome.\nPoruka na panoima glasi:\nINVESTITORI MALIH HIDROELEKTRANA\nNISTE DOBRODOŠLI !!\nOvo je naš ekološki raj - Lopatnica\nOvde vekovima žive zajedno ljudi, pastrmke\nrečni rakovi, orlovi i ostali živi svet.\nBRANIĆEMO SLOŽNO NAŠU REKU DO KRAJA!\nIz inicijative Sačuvajmo planinske reke Kraljeva kažu da je inicijativa nastala kao građanski revolt za sve što se dešava na našim rekama, ne samo u Kraljevu, već i u čitavoj Srbiji. Navode i da je ideja za okupljanje građana upravo i nastala u Lopatnici, jer ne postoji nijedan logičan i zdravorazumski razlog da na takvimrekama neko gradi male hidroelektrane. Na ovom događaju meštani su podsetili da je uprvo na Lopatnici poslednjih godin,a razvoj seoskog eko turizma u ekspanziji i da postoji na desetine registrovanih domaćinstava koji se bave takvom delatnošću. I grad Kraljevo je, podsećaju, poslednje tri godine raspisivao konkurs za razvoj seoskog turizma, a najviše sredstava iz budžeta za ove namene upravo je odlazilo za razvoj seoskog turizma na ovom području.\n„Sve više ima i stranih turista koji posećuju reku Lopatnicu, kako iz zemalja EU, tako i iz Ruske federacije, ali i ostalih zemalja. Turisti dolaze zbog reke i da uživaju u njenim lepotama, a ne da umesto cvrkuta ptica i žubora slušaju zvuk turbina u malim hidroelektranama“, kažu u Inicijativi „Sačuvajmo planinske reke Kraljeva“.\nGrađani im, dodaju, svakodnevno šalju slike i video snimke reka u okolini Kraljeva na kojima su već izgrađene MHE, kao surove primere pravog ekoterorizma, koje može lično videti svaki građanin ukoliko prošeta do reka Dubočica, Breznička reka i ostale.\n„U stalnom smo kontaktu i sa prijateljima iz ostalih delova Srbije, Odbranimo reke Stare Planine i ostalim organizacijama. Najveći problem u Srbiji je neinformisanost građana o ovoj problematici, ali kako je ova tema nedavno probila medijsku barijeru i postala najaktuelnija tema u Srbiji, sve više ljudi pristupa ovakvim inicijativama i to postaje jedna ogromna snaga koju više ništa ne može da zaustavi“, navode u inicijativi „Sačuvajmo planinske reke Kraljeva“.\nIpak, na današnjoj sednici Gradskog veća, većinom glasova (osam „za“ i četvoro „uzdržanih“) usvojen je prigovor „Rajić energo“ d.o.o iz Kragujevca,na zaključak o odbacivanju njihovog zahteva za izdavanje lokacijske dozvole za izgradnju MHE, doduše – ne na Lopatnici, već na Graićkoj reci. Time je praktično otvoren put za gradnju još jedne MHE, „Graići 2“ na Graičkoj reci u Mlanči.\nKraljevo\tportal krug\tLopatnica\tmini elektrane\tplaninske reke\nGost - deki\nPost on: 12/05/2018 09:54:27\nJedna ispravka: bilo je 8 za, 2 uzdrzana i 2 protiv.


Posao: Medicinska sestra m/ž Tuzla - Septembar 2020 - Samo aktuelni poslovi - Jooble\nMedicinska sestra m/ž posao Tuzla\n...Start d.o.o. PJ Dom za starija lica Aleksandra Tuzla raspisuje oglas za prijem radnika u radni odnos na sljedeću radnu poziciju: Medicinska sestra/tehničar – više izvršilaca. Uslovi: Završena srednja stručna sprema Radno iskustvo poželjno, ali nije neophodno...\n...konkurs za prijem u radni odnos na sljedeću radnu poziciju: Medicinska sestra/tehničar – 4 izvršioca. U S LO V I Kandidattreba ispunjavati... ...uslove za obavljanje poslova i radnih zadataka medicinskesestre tehničara definisane Zakonom i Pravilnikom o unutrašnjoj...\n...u radni odnos na sljedeću radnu poziciju: Njegovatelj (m/ž) – 1 izvršilac – 1 izvršilac. Uslovi: Završena medicinska škola, psihogerijatrijska sestra/tehničar ili završena edukacija za njegovatelja/icu starijih i nemoćnih lica Radno iskustvo poželjno, ali nije...\n...odnos na neodređeno vrijeme sa punim radnim vremenom uz obavezan probni rad u trajanju od 30 dana na sljedeće radne pozicije: # Medicinska sestra-tehničar u timu porodične medicine – Odjeljenje u sjedištu sa ambulantama – Služba opšte-porodične medicine – 5 izvršilaca;...\n...za prijem radnika u radni odnos na sljedeću radnu poziciju: Laboratorijski tehničar – 2 izvršioca. Uslovi: Završena srednja medicinska škola, smjer laboratorijski tehničar Potrebno radno iskustvo Položen stručni ispit Licenca za rad nadležne komore...\nMostar medicinska sestra m/ž


12.07.2018. | 13:32 > 13:45 31\nU Brisel je burno i drugog dana samita NATO. Američki predsednik Donald Tramp ponovo je napao saveznike zbog "male...\n15.07.2018. | 09:03\n@ Spg : Opismeni se !\n13.07.2018. | 10:12\nU kojoj pecini zive ovi ljudi sto pisu ove komentare, strasno, da mi je njihova glava par dana da se odmorim malo od svega ...\n15.07.2018. | 08:58\n: Reši problem . Odšrafi svoju glavu i odloži je u zamrzivač na 2-3 dana !\n13.07.2018. | 08:16\nCovek je potuno u pravu. Prvo on je postao predsednik za svoje pare, a ne za pare vojno industrijskog lobija u USA, dakle nema interes da finansira vojne troskove (on i njegovi biraci). Sta njega i njegove birace, na primer farmera iz Kanzasa zanima bezernost Letonije (osim ako pretci farmera nisu dosli odatle), kad ne zna ni gde je to. Evo finansijski cabar Amerike: razvoj F35 kosta 406 MILIJADI USD, jedan kosta 130 miliona, amerika kupuje 2500 komad, prosta matematika kaze da bez cene same proizvodnje moraju da prodaju jos 1000 komada negde, samo da bi izvadili troskove razvoja. Dakle cist finansijski gubitak. E sada covek kaze: Mi trosimo nase pare za vasu bezbednost, dajte pare da pokrijemo nas manjak. Pri tome je zapadna Evropa vec 70 godina uljuljkana u vojnu bezbednost zasnovanu na americkoj vojnoj moci, tako da su evropske vojske same za sebe smesne i sramotno slabe. Opcije Evrope: platiti Americi, ili dogovoriti se sa Rusijom ili Kinom, mozda za promenu tima dobiju i neki popust.\n13.07.2018. | 00:13\nBolje i ovaj nego da smo uz te Ruse.... demagoge i prijatelje na papiru...silu koja nam nikad nije pomogla.Okrenimo se razvijenom svetu.\nPosto nije uspelo rasparcavanje i okupacija Rusije kako su oni planirali da je cede narednih 200 do 300 godina sad je pocelo cedjenje svih "saveznika" koje je Amerika mobilisala i od kojih je svako ocekivao svoje parce Sibira kako od toga nema naravno nista jer bi morala da se pobedi najmocnija vojna sila na planeti sad je pocelo uslovljavanje medju "partnerima" :))\n15.07.2018. | 09:02\n: Još kada bi se pobili između sebe ..... !\n12.07.2018. | 17:25\nKinezima je dovoljno da posalju 300 miliona vojnika.Evropa ce kapitulirati😂😂😊😊😊.\n12.07.2018. | 20:17\nОни имају одличну стратегију,ко год да крене на њих,аутомацки ће се јавити милион њих који ће се предати и како ти њих да чуваш,нахраниш,напојиш?\n12.07.2018. | 17:09\nŠto se mene tiče. Ladno mogu da rasture taj savez ionako su gubitnici.\nImate da kupujete moje igracke, inace se igrajte sami!\n12.07.2018. | 15:22\nNek Izadje Odmah\n12.07.2018. | 16:28\n: Svi ćemo biti srećni ! Neka zatraži prijem USA u ODKPB i eto mira u svetu !\nMa cu napravim lom sledeci put bre!\n12.07.2018. | 14:30\nOvaj covek je zlo\nNajbolji i najhrabriji predsednik do sada!\n12.07.2018. | 13:54\nŠta li će ovo sad da bude?\n12.07.2018. | 16:29\n: Rat u Ukrajini ! Sada pacovi iz EU moraju da se dokažu kod Trampa .\n12.07.2018. | 13:49\nSad je vikao, a sledeći put bije!\n12.07.2018. | 13:48\nMa putinov covek.. radi sve ustvari u interesu rusije.. uvodi sankcije kini..uvodi sankcije eu.. minira spprazume i oce da ih uceni i reketira da bi se odlucili da rasture nato i naprave eu vojsku koja bez amerike ne vredi ni po ..ladne vode..sve sto jeuradio do sada.. sve ide rusima na ruku...\n12.07.2018. | 14:20\nPutin ga poslao da natera EU da troše više novca na oružje protiv Rusije??? Nemačka ima samo 35 ispravnih aviona od 160. Samo 30 tenkova su ispravni od 200 koliko ih imaju. Čovek je potpuno u pravu potpišeš ugovor sa Nato na 2% a posle ti formiraš buđžet kako ti hoćeš. Španija izdvaja 0,9% a Nemačka 1,2%. To je isto kao da potpišeš ugovor o osiguranju a posle plaćaš samo 40% rate. Ali ako se nešto desi očekuješ da te isplate. Realno oni se svi kriju iza Amerike i ako im se ne sviđa neka izađu iz njenog šinjela. Bez USA oni su smešni, pa nemcima po njihovom saopštenju treba 28 dana da pošalju jednu diviziju na front sa opremom??? 28 dana. Za 28 dana rusi su u Parizu i piju kaficu i viču bistro-brzo, bistro. Francuska nema transportne avione da prebaci trupe. Cela EU je jedna rupa. Pa nas nisu mogli 78 dana da slome a mi smo bili goli i bosi, znaš šta bi im rusi uradili za 78 dana???\n12.07.2018. | 13:46\nEeee,tako se to radi,nećete da me prevarite...\n12.07.2018. | 13:44\nNa kogalice sledeceg da se okome,mislim da napadnu?U Americi je najaci lobi po pitanju naoruzanja i municije,oni prozvode,greota je da se neupotrebi,pritom i kosta.Sta da rade sa tolikim timahavcima,avionskim bombama.To je cista americka ekonomija,drugo nemaju sta da izvezu.Napada Nemce da zavise od Ruskog gasa,pa prokopaj ti Atlanski okean,pa snabdevaj Evropu,mozhonja.\nAmerička ekonomija je u kanalu, zato im treba 4% BDP-a, od svih članica NATO - a!?\nE , neka se i oni raspadnu ...\nAmerici ne treba Evropa.Dzaba trose pare na nesposobnu vojsku Eu.\n12.07.2018. | 17:58\ngotovo! Ovi veliki u problemu. Mali, posmatraju. E sta ce biti? Velika lova da se daje nizasta. Niko ne preti.\nTačnije više Evropi treba Amerika, nego Americi Evropa.\nSad ce Crna Gora i Makedonija,a i Albanija ce ucestvovati,onice ih iscupati iz ovih problema,samo da vide o kojoj se cifri radi pa da uplate,resto ce Hrvatska pokriti.


Odbojkašicama srebro, odbojkašima bronza na evropskoj Univerzijadi - SPORTSKI ŽURNAL\nSrbija ima tri medalje za sada, jer su juče bronzu osvojile i rukometašice iz Beograda\nOdbojkašice Srbije na Univerzitetskim igrama u Koimbri, članice Beogradskog univerziteta osvojile su srebrnu medalju, pošto su danas u finalu izgubile od Švajcarkinja iz Lozane rezultatom 1:3.\nPrethodno, bronzu su osvojili odbojkaši sa Univerziteta u Nišu pobedom u meču za treće mesto protiv Italijana iz Bolonje 3:1.\nSrbija ima tri medalje za sada, jer su juče bronzu osvojile i rukometašice iz Beograda.\nOSSRB · 20 juli, 2018 23:56\nAntilegenda · 21 juli, 2018 11:21\nOSSRB · 21 juli, 2018 19:01\nAntilegenda · 22 juli, 2018 10:21\nUSSB · 22 juli, 2018 12:36\nUSSB · 22 juli, 2018 02:04\nAntilegenda · 22 juli, 2018 10:27\n... · 22 juli, 2018 11:15\nUSSB · 22 juli, 2018 22:42\nindeks · 23 juli, 2018 10:49


Fudbaleri veruju u pobedu u revanšu - Moja Crvena Zvezda\nFudbaleri veruju u pobedu u revanšu\nод SD Crvena Zvezda мар 17, 2011 36 110\nTugа i nevericа nа licimа igrаčа Crvene zvezde posle porаzа od „večitog rivаlа“. Izаbrаnici Robertа Prosinečkog su složni u stаvu dа su imаli svoje šаnse koje nisu iskoristili nа prаvi nаčin, kаo i dа su ih rаno primljeni golovi totаlo demorаlisаi i izbаcili iz ritmа prvog polufinаlnog Kup okršаjа.\nGolgeter crveno-belih Andrijа Kаluđerović je nа terenu proveo deset minutа, premаlo kаko bi se ozbiljnije ugrozio gol Pаrtizаnа.\n-Krivo mi je! Opet se desilo dа primimo pogodаk nа stаrtu utаkmice i to bez izrаđene аkcije protivnikа. Sve to je uticаlo dа Pаrtizаn zаigrа znаtno lаkše u nаstаvku susretа, аli smo i mi imаli svoje šаnse u nаstаvku. Tvrdim dа smo dostа bolje igrаli u prvom poluvremenu, ondа smo posle drugog golа bili primorаni dа jurcаmo rezultаt što je imаlo zа posledicu brzoplete аkcije. Srećom još uvek ništа nije zаvršeno. Očekuje nаs revаnš nа nаšem stаdionu i znаm dа ćemo tаmo igrаti mnogo bolje nego što je to bilo večerаs – jаsаn je bio nаš centаrfor.\nMilаn Vilotić je ulаskom u drugom poluvremenu povezаo zаdnju liniju Crvene zvezde, а posle mečа je hlаdnokrvno istаko dа ništа nije gotovo jer je gotovo tek prvih 90 minutа polufinаlnog dvobojа.\n-Neverovаtno je dа opet primаmo pogodаk u rаnoj fаzi susretа. Imаli smo igru kojа je morаlа dа rezultirа jednim pogotkom аli smo stаli i prepustili pobedu Pаrtizаnu. Ne smemo dа očаjаvаmo. Predstoji nаm revаnš zа koji morаmo vredno dа rаdimo i аko bude tаko nemа rаzlogа dа ne verujemo u nаšu pobedu – optimist je Milаn Vilotić\nPoput ostаlih sаigrаčа i ofаnzivаc crveno-belih Ognjen Koromаn veruje u konаčnu pobedu nаše ekipe.\n-Čestitаo bih igrаčimа Pаrtizаnа nа zаsluženoj pobedi. Izgubili smo tek prvo poluvreme, а očekuje nаs revаnš nа nаšem stаdionu gde ćemo pokušаti dа vrаtimo u igru. Dаnаs smo bili dobri u prvom poluvremenu i аko pružimo tаj nivo igre 6. аprilа nemа rаzlogа dа sumnjаmo u konаčаn trijumf – konstаtovаo je Koromаn.\nIzmiren dug KK Crvena zvezda\nDogovorena utakmica sa Zenitom


23.08.2008., 19:25 #1\n23.08.2008., 19:33 #2\n23.08.2008., 19:34 #3\nNišta - tu su nam zato slovenska braća Rusi!\nMoramo da budemo pametni!\n23.08.2008., 19:40 #4\n23.08.2008., 19:42 #5\n23.08.2008., 19:43 #6\n23.08.2008., 19:43 #7\n23.08.2008., 19:46 #8\n23.08.2008., 20:05 #9\n23.08.2008., 20:06 #10\n23.08.2008., 23:17 #11\n23.08.2008., 23:34 #12\nTo sto je albanski lobista nece nam doneti nista sto vec nismo videli, jedino mozda da priznaju nezavisnost Kosova- opet.\n23.08.2008., 23:38 #13\nKo je onda novi Martin Luter King, a ko Merilin Monro???\n23.08.2008., 23:40 #14\nNikad više onakva moć SAD kao što su je imale 90-ih!!!\nSad bi i sami odmah potpisali da mogu da zadrže i ovoliki uticaj u svijetu, koji im je iz dana u dan sve slabiji!!!\n23.08.2008., 23:42 #15\nMene samo zanima zasto ova vest pogadja pro-demokrate u Srbiji pa Amerikanci su vasi prijatelji kao da je vazno ko ce biti predsednik ili potredsednik, svi oni vama isto tj. najbolje misle\n23.08.2008., 23:44 #16\nTo sto je albanski lobista nece nam doneti nista sto vec nismo videli, jedino mozda da priznaju nezavisnost Kosova- opet. :confused:\n23.08.2008., 23:45 #17\n23.08.2008., 23:45 #18\n23.08.2008., 23:55 #19\nDa, da, opasno Uveli smo vanredno stanje\n23.08.2008., 23:59 #20\n27.08.2008., 00:47 #21\n27.08.2008., 00:49 #22\notvorio sam ja bio temu\nal je malo ko prokomentarisao\n27.08.2008., 00:52 #23\nJa ne delim Srbe poput tebe na dva tabora. I smatram da je to lose po nas. I demokrate i ove druge. Ali taj Bajden i Holbruk su nam najvise zakuvali ovih sr.anja oko ratova i Kosova. A moja tema je bila pre tvoje, cini mi se. I takodje malo komentara. Zalosno je to sto se bavimo medjusobnim prepucavanjima, a na ovako bitan detalj se niko ne obazire. Zato i jesmo tu gde jesmo. Tuzno...\n27.08.2008., 00:54 #24\n27.08.2008., 00:57 #25


Kamini, Perlez :: Daibau.rs\nTražim dobrog ponuđače, zidare, montere kamina: Skupili smo i proverili ponuđače, zidare, montere kamina, koji rade u mestu Perlez i okolini. Pošaljite potražnju i zainteresovani ponuđači, zidari, monteri kamina će vas kontaktirati za pregled, predračun i ponude.\tPreporučen ponuđač, zidar, monter kamina Perlez, koji može da uradi:\tkamini na plin, kamini na drva, kaminski umetci za pelete, bioetanolski kamini, kamini na topli zrak, kaljeve peći, toplovodni kamini, i ostale povezane poslove će se sigurno naći i za vas.\tviše


FMNEBO: Raspisivanje konkursa za radijsku dozvolu u Velikom Popoviću\nRaspisivanje konkursa za radijsku dozvolu u Velikom Popoviću\nSavet Republičke radiodifuzne agencije na 119. redovnoj sednici održanoj 31. maja 2013. godine doneo je sledeće odluke:\nDa se raspiše javni konkurs za izdavanje dozvola za emitovanje radio programa za lokalna područja, radiodifuzna oblast 5, okvirna željena zona pokrivanja – područje opštine Veliki Popović s tim da se isti objavi zajedno sa drugim javnim konkursom koji bude raspisala RRA.\nKoliko sam uspeo da saznam biće raspisan konkurs za frekvencije 88,0 i 90,7 MHz.\n- четвртак, август 01, 2013


Svi projekti, Puls integriteta i poverenja u policiju na Zapadnom Balkanu (POINTPULSE)\nVaša lokacija / Beogradski centar za bezbednosnu politiku / O NAMA / Projekti / Svi projekti / Puls integriteta i poverenja u policiju na ... /\nLjudi: Bojan Elek , Gorana Radovanović, Saša Đorđević\nTeme: Korupcija, Ljudski resursi, Policija, Regionalna bezbednost, Regionalni bezbednosni izazovi\nPreuzmite: PDF ( 1.63MB )\nBroj preuzimanja: 16\nOpšti cilj: Doprinos jačanju poverenja građana u organe za sprovođenje zakona na Zapadnom Balkanu, kroz borbu protiv korupcije u policiji i promovisanje odgovornosti policije.\nSpecifičan cilj: Uspostavljena je regionalna mreža za civilni nadzor integriteta policije na Zapadnom Balkanu, koja je osposobljena da prati i javno zagovara ideju odgovornog rada policije.\nU okviru projekta, partneri će sprovoditi sledeće aktivnosti: (1) uspostavljanje regionalne mreže organizacija civilnog društva Puls integriteta i poverenja u policiju na Zapadnom Balkanu (POINTPULSE); 2. razvijanje metodološkog okvira za procenu integriteta policije; 3. nadzor i procena integriteta policija na Zapadnom Balkanu (uključujući istraživanja javnog mnjenja, objavljivanje analiza, nacionalnih izveštaja i godišnjeg izveštaja); 4. uticaj na donosioce odluka i podizanje nivoa svesti o značaju odgovornog rada policije (uključujući radne sastanke sa predstavnicima regionalnih inicijativa za policijsku saradnju, panel diskusije, internet POINTPULSE platformu, medijske priloge i godišnje konferencije).\nUspostavljena POINTPULSE mreža, sa jasnom organizacionom strukturom i u čijem radu učestvuje pet organizacija civilnog društva iz regiona;\nUspostavljen strateški okvir delovanja POINTPULSE mreže, usmeren ka proširivanju dijaloga sa organima za sprovođenje zakona na Zapadnom Balkanu i sa 4 regionalne inicijative (RCC, RAI, SELEC i SEPCA) o najvažnijim temama vezanim za borbu protiv korupcije u policiji;\nPojačani kapaciteti pet organizacija civilnog društva iz Zapadnog Balkana za nadzor i procenu integriteta policije;\nRazvijen sistem za civilni nadzor i procenu policijskog integriteta, koji sadrži i rodnu dimenziju;\nObjavljena procena POINTPULSE mreže o posledicama koje kršenje zakona pripadnika policije ima na poverenje građana u policiju;\nPOINTPULSE mreža informiše donosioce odluka.\nProjekat podržava Evropska unija kroz program Podsticanje civilnog društva (engl. Civil Society Facility) u okviru Instrumenta za pretpristupnu pomoć (IPA) EuropeAid/136-034/C/ACT/Multi.


Duraković: Velika očekivanja od konferencije o Srebrenici | BiH | Al Jazeera Balkans\n'Očekujem da ovo prestane biti opština koja će samo živjeti od donacija, od nekog iskanja i moljenja. I, naravno, da Srebrenice u svijesti javnosti bude i mimo 11. jula.'\nU Srebrenici su u toku završne pripreme za međunarodnu Investiciono-razvojnu konferenciju, koja će se u tom gradiću održati 11. i 12 novembra.\n„Ulice su oprane, dotjerane, ono što se moglo popraviti, popravilo se. Adaptirana je sala Kulturnog centra u kojem će se konferencija i održati te su popravljeni prilazni putevi banji Guber, a kako bi joj učesnici i investitori mogli prići“, kaže na početku razgovora za Al Jazeeru Ćamil Duraković, načelnik općine Srebrenica.\nOvo je prvi put da Srebrenica, mimo 11. jula, organizira ovakav jedan skup i da biznismeni i političari iz Bosne i Hercegovine i regije dolaze u sam grad. Kakva je atmosfera u Srebrenici uoči tog događaja?\n- Ovo je zaista najveći događaj u Srebrenici mimo 11. jula i njeni građani imaju velika očekivanja. O Srebrenici se uglavnom govorilo u julu i to većinom sa političkih pozicija, nakon čega je ona obično zaboravljana, pa smo uvijek morali čekati sljedeći juli da nas se sjete. Sada, i biznismene i političare dovodimo u sam grad i želimo da razgovaramo o miru, o budućnosti, o ulaganjima i razvoju. Rekli smo da nećemo ovaj put govoriti o prošlosti, ali je činjenica da je baš ta prošlost razlog zbog kojeg sada govorimo o budućnosti.\nOvog puta neće biti priče o politici, niti svađe i prepucavanja, nego ćemo se okrenuti razvoju i miru koji će trajati bar narednih stotinu godina.\nKoje projekte će općina Srebrenica predočiti investitorima?\n- Pored infrastrukturnih projekata, kojih je desetak, predstavit ćemo tzv. brownfield i greenfield projekte. Kompanije koje već djeluju u opštini Srebrenica - Guber, Alma Ras, Prevent, Bios, Rudnik Sase, Bos-Agro Food, Mag-mal, Srebreničanka, Klas, Fabrika za pocinčavanje – predstavit će svoje pozitivne priče, ali će sa investitorima razgovarati i o tome šta treba doraditi, dograditi... Tu su i opštinski projekti izgradnje novih kapaciteta u industrijskim zonama Zeleni Jadar, Potočari i Skelani. Naravno, bit će ponuđeni i projekti iz šumarstva, turizma, poljoprivrede i slično.\nKoliko se investitora i iz kojih zemalja prijavilo za konferenciju i koji projekti ih najviše interesiraju?\n- Imamo skoro 300 prijavljenih učesnika, od kojih su pola investitori i biznismeni, a pola osobe iz politike i javnog života. Što se tiče investitora, imamo najave dolaska predstavnika iz Bosne i Hercegovine, Srbije i Slovenije, ali se mi najviše uzdamo u domaće investitore. Također su dolazak potvrdili predstavnici više zemalja iz regiona, kao i ambasada, međunarodnih organizacija u Bosni i Hercegovini...\nOsim investitora, koga sutra očekujete u Srebrenici?\n- Svoj dolazak potvrdio je premijer Srbije Aleksandar Vučić, predsjedavajući Vijeća ministara Bosne i Hercegovine Denis Zvizdić, predsjednik RS-a Milorad Dodik i premijerka vlade RS-a Željka Cvijanović, predsjednik Makedonije Gjorge Ivanov, kao i jedan ili svi članovi Predsjedništva Bosne i Hercegovine. Također, očekuje se dolazak i predsjednika Slovenije Boruta Pahora, zamjenika premijera Crne Gore te predstavnici OSCE-a, EU-a, zvaničnici Kraljevine Holandije, SAD-a, Saudijske Arabije...\nMoram kazati da sam ponosan što je opština Srebrenica u stanju okupiti ovako važne ličnosti iz politike, kako iz Bosne i Hercegovine tako i iz regije, a zbog čega - ne moram puno objašnjavati. I drago mi je da će se oni odazvati pozivu.\nKoja su vaša očekivanja od ove konferencije?\n- Osim što očekujem da se Srebrenica počne razvijati shodno njenim kapacitetima i mogućnostima, da se broj nezaposlenih, a kojih je sada 50 posto, znatno smanji, očekujem da ovo prestane biti opština koja će samo živjeti od donacija, od nekog iskanja i moljenja. I, naravno, da Srebrenice u svijesti javnosti bude i mimo 11. jula.\nKonferencija, koliko znamo, nije koštala Srebrenicu ni marke. Ko ju je finansirao?\n- To je istina. Sve u vezi organizacije konferencije, materijala za konferenciju, obezbjeđenja smještaja učesnika, ali i uređenja grada, finansirao je naš partner - UNDP. Veliku pomoć nam je pružio i Sarajevo Bussines Forum, odnosno Bosna Bank International, čiji su ljudi sa našim službenicima iz opštine vrijedno radili na organizaciji.\nDa bi se ikako mogla održati konferencija u gradu, mi smo imali samo jedan prostor – Kulturni centar, ali je on bio u očajnom stanju. Sada je adaptirana njegova sala, kao i prilazni putevi i šetnice na Guberu. Za te popravke i prepravke već je uloženo 50 hiljada eura, tako da možemo reći da su već vidljivi rezultati konferencije. Naravno, morat će se još toga uraditi, ali to što želimo ovdje popraviti i nanova izgraditi nećemo moći riješiti samo putem ove konferencije. Bitno je da smo krenuli od mrtve tačke.\nKad je o sigurnosti zvanica riječ, možete li kazati šta ste uradili po tom pitanju?\n- Zaista mislim da će ovo, sa sigurnosnog aspekta, biti dobro organiziran događaj. Taj posao na sebe su preuzele policijske agencije, Agencija za koordinaciju, Ministarstvo unutrašnjih poslova RS-a, protokoli Vijeća ministara Bosne i Hercegovine, Predsjedništva Bosne i Hercegovine, Vlade RS-a, predsjednika RS-a, Vlade Srbije...\nIskreno se nadam da neće biti nikakvih incidenata ni iznenađenja, odnosno da će iz Srebrenice u naredna dva dana biti odaslane samo dobre vijesti.


Otpori ženskoj emancipaciji\nYou are here: Početna » Feminizam » Feminizam » Otpori ženskoj emancipaciji\n„Ima puno protivnika da žena dođe na Univerzitet za docenta”, beleži Ksenija Atanasijević u vreme kada su je, umesto da dobije to zvanje, poslali da službuje u gimnaziji u Nišu. Profesor Miloš Trivunac obrazlaže svoje protivljenje rečima: „Ima krajeva u Srbiji gde žene ljube u ruku mlađe muškarce, a vi hoćete da date katedru docenta jednoj mladoj devojci”\nU feminističkom eseju Sopstvena soba (1929) napisala je Virdžinija Vulf da je „Istorija muškog opiranja ženskoj emancipaciji zanimljivija možda od priče o samoj emancipaciji”.\nPrimera je bezbroj – od vremena antičke demokratije koja je isključivala žene iz svojih tekovina, preko srednjeg veka kad su bile spaljivane, modernih vremena u kojima, iako učesnice u prelomnim istorijskim događanjima, ne uspevaju da bitno izmene svoj podređeni položaj – do današnjih dana. To žilavo opiranje muškog faktora osetile su i Isidora Sekulić, i Anica Savić Rebac... Istaknuti pravnik Živojin M. Perić, 1922. godine, piše da se srpski muškarci dele u svim pitanjima osim u jednom „da je žena bila inferiorna prema čoveku i da ima da mu bude potčinjena (...) Režimi su se menjali, ali u pogledu žene to je bilo ravnodušno: ona je i u novome režimu imala isti položaj kao i u starome, položaj ljudskog stvorenja nižeg ranga”.\nKao malo koja žena u našoj sredini, Ksenija Atanasijević (1894-1981), naša prva filozofkinja, bila je od početka do kraja svog javnog delovanja u nezavidnoj situaciji da se obilno suočava sa otporom kolega. Možda i zato što se odvažila da život posveti filozofiji koja je od pamtiveka bila, sem retkih izuzetaka, oblast ispoljavanja muške kreativnosti.\nZa vreme studija čiste filozofije na Filozofskom fakultetu u Beogradu, koje je Atanasijevićeva upisala 1912, njen harizmatični profesor Branislav Petronijević, neprikosnoveni autoritet u filozofskom životu, zadivljen je njenim intelektualnim mogućnostima, radinošću i znanjem. „Izgleda da ću biti postavljena za Braninog asistenta, zbog ocena”, beleži u intimni dnevnik.” Ali, već tada zapaža: „Brana ne trpi originalnost, i želeo bi da mislim potpuno kao on”.\nKsenija Atanasijević diplomira juna 1920. godine. „Diplomski ispit sam sjajno položila i dobila, pored samih desetki, i éloge. Sad je moj uspeh predmet razgovora na beogradskim žurevima...” Beogradska čaršija skrnavi njen uspeh – širi se intriga o sentimentalnoj vezi profesora i studentkinje. Ksenija je zgađena. „S obzirom na sve ovo, ne bi bilo isključeno da ja Brani zahvalim na saradnji, i da mu zauvek okrenem leđa a – doktorat nek’ radi ko hoće”. Srećom to se nije dogodilo, to su bila samo razmišljanja osetljive devojke.\nU dvadeset osmoj godini Ksenija Atanasijević postaje prva žena koja je na Beogradskom univerzitetu stekla akademsku titulu doktora nauka. Tezu Brunovo učenje o najmanjem odbranila je januara 1922. godine, pred komisijom u kojoj su bili: dr Branislav Petronijević, dr Dragiša Đurić, dr Nikola Popović, dr Veselin Čajkanović i dr Milutin Milanković. I dok odbrana protiče briljantno, članovi komisije „duhovito” komentarišu: „Verujete li vi, dragi kolega, da je sve u redu sa hormonima ove mlade dame?”\nBranislav Petronijević namerava da predloži Kseniju Atanasijević za docentkinju. Ali, avaj, umesto na Univerzitet, upućena je na rad u gimnazije u Beogradu i Nišu. Ksenijina univerzitetska karijera je neizvesna. U Kraljevini Srba, Hrvata i Slovenaca akademska sredina je savršeno rodno homogena, tj. maskulina. Nema ni jedne jedine univerzitetske nastavnice. Mizogino naoštreni profesori ne mogu ni da zamisle da žena bude docent. „Ima puno protivnika da žena dođe na Univerzitet za docenta”, beleži Ksenija Atanasijević tih dana u intimni dnevnik. Profesor Miloš Trivunac obrazlaže svoje protivljenje rečima: „Ima krajeva u Srbiji gde žene ljube u ruku mlađe muškarce, a vi hoćete da date katedru docenta jednoj mladoj devojci”.\nGodine 1923. izbor je, ipak, obavljen. U tridesetoj godini života, Ksenija Atanasijević postaje prva docentkinja u Kraljevini Srba, Hrvata i Slovenaca. Kada se prvi put pojavila na fakultetskoj sednici, etnolog dr Tihomir Đorđević dočekao ju je rečima: „Čestitam vam gospođice, ušli ste u pakao!”\nJanuara 1924. godine, Ksenija Atanasijević počinje da predaje na Filozofskom fakultetu Beogradskog univerziteta. Mlada, moderna, nezavisna žena unela je dah novine. Uzor je devojkama koje dvadesetih godina prošloga veka žudno tragaju za sopstvenim identitetom.\nMeđutim, profesori ne mogu da se uzdignu iznad balkanske zaostalosti i prihvate ženu, uz to filozofkinju, kao ravnopravnu. Ilinka Arsović, savremenica, piše: „Veoma je poznata istina da su našoj filozofkinji njene kolege činile sve moguće teškoće, skoro od prvog dana njenog dolaska među njih, i da su najpriželjnije radile na tome da joj ubiju ne samo volju za radom, nego i za životom. Samo jedan tako jak talenat, kao što je u g-ce Atanasijevićeve, bio je u stanju da se održi i afirmira, i pored svih prepreka, zamki, uhođenja i intrigarenja što su neprekidno stavljani na njen put (...) Kolegijumu filozofskog fakulteta nije se nimalo svidelo što naša filozofkinja neće da uđe ni u jednu kliku, i što ne pristaje da bude senka ili sluga nijednog starijeg profesora. Ona je suviše naglašena individualnost i suviše stvaralački obdarena, da bi mogla napredovati u jednoj jalovoj i ropskoj sredini”.\nNikola Popović, kolega sa katedre, najenergičniji protivnik Ksenijinog izbora, ne bira sredstva u klevetanju koleginice, čak i na svojim redovnim časovima. Udaljio je asistenta, Bogdana Šešića, zato što sluša predavanja „te gospođice”! Radove Nikole Popovića kritikovala je još 1924, nastojeći da sukob koji je tinjao smesti tamo gde mu je i mesto: u okvire filozofske polemike. A upravo to su njene kolege želele da izbegnu! Branislav Petronijević prekida polemiku jednom kratkom izjavom u Učitelju i svojim autoritetom „pokriva” Nikolu Popovića. Filozofska polemika je izbegnuta, a lični obračun sa Ksenijom Atanasijević još žešće nastavljen, sve do ostvarenja cilja – do njenog udaljenja sa Filozofskog fakulteta.\nIntriga će Kseniju Atanasijević pratiti kao crna senka do kraja njenog života, pa i posthumno. U tekstu „Likovi intrige”, gorko primećuje da „intriga kao oružje (...) među ljudima što predstavljaju duhovnu elitu jednoga naroda, napreduje i uspeva, daleko obilnije i bujnije nego u drugim manje cenjenim sredinama”. Intrigant glupak, intrigant inkvizitor, intrigant ucenjivač, intrigant torbar, reprezentativni su tipovi, izabrani, kako sama filozofkinja kaže, iz neposrednoga iskustva.\nIzbor Ksenije Atanasijević u zvanje vanredne profesorke doveden je u pitanje, 1928. godine, na sednici Univerzitetskog veća iskonstruisanom optužbom za plagijat iz usta Miloja Vasića, profesora arheologije! I to ne za plagijat u doktorskoj disertaciji, niti u 215 radova koliko ih je do tada već objavila, nego u tri popularna predavanja! Inspirator, siva eminencija, baš je profesor Branislav Petronijević, čiju je osvetoljubivost izazvala, jer nije ispunila njegova očekivanja da će mu biti „senka ili sluga”.\nEkspertiza komisije u sastavu Pavle Popović, Veselin Čajkanović, Viktor Novak, ne potvrđuje iskonstruisanu optužbu za plagijat, niti pominje reč plagijat. Izveštaj je sklonjen od očiju javnosti, sve se radi tajno. Na delu je makijavelističko načelo – cilj opravdava sredstvo. Međutim, to nije bilo tako jednostavno ostvariti, jer za ekskomunikaciju nije bilo valjanih – ni stvarnih ni formalnopravnih – razloga.\nNajzad, 24. oktobra 1935, na jednoj noćnoj sednici, Savet Filozofskog fakulteta stavio je na dnevni red njen ponovni izbor za docentkinju i – nije je izabrao! Cilj je postignut, ekskomunikacija je pitanje dana. Rasplamsala se javna rasprava koja, sadržajem i dometima, prevazilazi slučaj Ksenije Atanasijević, prerastajući u kritiku stanja na Beogradskom univerzitetu.\nGodine 1936, osam godina posle pokretanja kampanje za njeno udaljavanje sa Filozofskog fakulteta, Ksenija Atanasijević podnosi ostavku, jer joj je, kako sama kaže „nedostajala i fizička i duhovna snaga da drži jednu katedru sa po dva mača u svakoj ruci”.\nKao docentkinja, Ksenija Atanasijević je tokom dvanaestogodišnje univerzitetske karijere, premašila ondašnje predstave, ne samo o granicama ženske pameti, nego i domete svojih kolega, predstavnika „neograničene” muške pameti. Ali, mizoginično nastrojena univerzitetska sredina joj ne oprašta uspeh. Žrtva je ne samo patrijarhalnih predrasuda o ženi, nego i „divljaštva koja se namenjuju ženi, oglašenoj za količinu koju treba zanemariti, a, ako se to ne može koju treba uništiti”, kako gorko zapaža u tekstu „Nekoliko feminističkih razmatranja”. Ostala je bez katedre, zaposlenja, redovnih prihoda, ali ni u jednom trenutku nije se pokolebala, već je nastavila da radi, da se, idući za svojom stvaralačkom vokacijom, bavi filozofijom, izgradi svoje filozofsko učenje, i, time, uprkos svemu, odigra značajnu ulogu u razvoju srpske filozofije u dvadesetom veku.\nPred kraj života, kad je pisala kraću autobiografiju, mogla je da konstatuje, s neskrivenim ponosom, da je „prokrčila put budućim ženama univerzitetskim nastavnicama”, i da, mirne savesti, kaže sebi i drugima: „Feci quod pótui, fáciant meliora potentés”.


Održana Osnivačka skupština regionalnog ogranka IANUBIH u Mostaru 31.03.2022.godine – IANUBIH\nNovostiOdržana Osnivačka skupština regionalnog ogranka IANUBIH u Mostaru 31.03.2022.godine\nU četvrtak, 31.03.2022. u 12,30h je održana Osnivačka skupština regionalnog ogranka IANUBIH u Mostaru. Skupštini je prethodila konferencija za štampu za mostarske medije u kojoj su uzeli učešća Akademik Prof. Dr Asim Kurjak, predsjednik IANUBIH, Akademik Prof. Dr Sead Alić, voditelj Razreda humanističkih znanosti IANUBIH te Dr Emir Fazlibegović, suradni član IANUBIH i koordinator Regionalnog odbora IANUBIH u Mostaru.\nAsim Kurjak je medijima približio ciljeve IANUBIH i njen koncept rada posebno ističući tri razreda IANUBIH koje nemaju niti jedna od postojećih akademija u BiH, a to su odjeljenje za religiju, odjeljenje za dijasporu i odjeljenje za mlade istraživače koja će (odjeljenja) svojim kapacitetom i okupljanjem naučnika iz zemlje i inostranstva (naše naučne dijaspore) iznaći rješenja za probleme i današnju situaciju u Bosni i Hercegovini okrenuti nabolje po svim segmentima.\nSead Alić je medijima predstavio program Naučnog simpozijuma Suosjećajno društvo i empatijska civilizacija u BiH koji će se u organizaciji Regionalnog ogranka IANUBIH u Mostaru održati u petak, 01.04.2022. u 10h u Gradskoj vijećnici u Mostaru. Najavio je učešće naših istaknutih članova koji će elaborirati problem empatije u našem društvu.\nEmir Fazlibegović, imenovani koordinator Regionalnog ogranka IANUBIH u Mostaru, je istakao značaj osnivanja regionalnih ogranaka akademije u svim našim univerzitetskim regionalnim centrima radi približavanja i realizacije ciljeva akademije našim naučnicima i istraživačima. Budući je Mostar izabran kao prvi regionalni ogranak IANUBIH to nas i obavezuje da što snažnije pokrenemo realizaciju zacrtanih zadataka.\nPoslije pozdravne riječi Emira Fazlibegovića svim učesnicima Osnivačke skupštine na početku je Skupštinu pozdravio Adnan Pajević – gitarista sa izvedbom mostarske pjesme Emina koja je obradovala i oduševila prisutne.\nUvodno slovo je dao Asim Kurjak- predsjednik, sa izvrsnom prezentacijom počevši od začeća čeda u utrobi majke do starosti te kroz istorijski kontekst razvoja nauke i filozofije te ciljeva i zadataka IANUBIH. Posebno je istakao značaj pojedinaca na razvoj naučne misli i formiranje lidera koji će predvoditi naše projekte i realizovati zadatke uz pomoć administratora. Istakao je značaj pružanja slobode u djelovanju naših naučnih kadrova kao neophodnih uslova za uspjeh. Kao odgovor na pitanje kako vratiti naše migrante uz pomoć međunarodnih organizacija Asim Kurjak je istakao da od BiH moramo napraviti ”znanstvenu sredinu” gdje će mladi moći da se zaposle i da realizuju svoje projekte.\nScijentimetrijska mjerenja i “evidence base” su osnova ocjenjivanja svakog naučnika, pojedinca. Mi se moramo sa ovim svjetskim parametrima naučnog rada boriti i protiv “akademske korupcije” koja je uveliko zaživjela kod nas kada među našim naučnim krugovima vlada mir, nezamjeranje i stavovi bez konfrontacija, izvitoperivanje kriterija, plaćanje intelektualnih usluga i sl. Zato je cilj akademije okupiti mlade i formirati interdisciplinarne skupine koji će kroz sukob stavova, a ne ličnosti vratiti znanosti radost i motivirati za nove izazove i projekte. Na kraju je istakao kao argument, KANET test za dijagnostiku moždane paralize čeda in utero koji je postao svjetski zahvaljujući istraživačima iz njegovog tima te kroz seriju slajdova beba in utero istakao mogućnost otkrivanja talenata prije rođenja.\nSkupština je usvojila Odluku o formiranju Regionalnog ogranka IANUBIH u Mostaru uz prijedlog da se pored koordinatora Emira Fazlibegovića izabere i njegov zamjenik iz druge nacije pa je po prijedlogu Josipa Muselimovića izabran Iko Skoko. Privremeno sjedište i adresa ogranka će biti: ul. Fra Lea Petrovića 2, tel/fax 036-318-857 i e-mail:emir.fazlibegovic@gmail.com\nSkupština je usvojila prijedlog da se u Odluci doda još jedan član:\n9.Saradnja sa sveučilišnim, znanstvenim, kulturnim i drugim organizacijama .\nČlanovi Skupštine su razmatrali Nacrt Pravilnika o postupku predlaganja i izbora članova IANUBIH pa je na prijedlog Josipa Muselimovića predloženo da se isključe “pojedinci” kao predlagači.\nPlan rada Regionalnog ogranka IANUBIH u Mostaru za 2022.g. je usvojen uz dopunu:\n-Dragan Babić i Miro Jakovljević:\nPovodom Međunarodnog dana mentalnog zdravlja 10.12.2022. IANUBIH bude pokrovitelj ili suorganizator Kongresa psihijatara BiH.\nOrganizacija simpozijuma o zaštiti okoline za Mostar i Hercegovinu pod pokroviteljstvom IANUBIH i Vijeća Evrope.\nOrganizacija Simpozijuma “ Izazovi nauke” Univerziteta modernih znanosti u Mostaru\n-Asim Kurjak predložio da kandidiramo naše istaknute članove za nagrade.\nIANUBIH je ustanovila priznanja za istaknuti doprinos u privredi, kulturi i obrazovanju:\n1.Nagrada Emerik Blum\n2.Nagrada Meša Selimović\nPoslije završetka Skupštine upriličena je u sklopu socijalnog programa posjeta Tekiji i vrelu Bune gostiju iz Zagreba, a domaćin je bio Muhamed Velagić.\nOdržan prvi Naučni simpozijum Regionalnog ogranka IANUBIH u Mostaru


Datum: 20. oktobar 2014.\nOstvarivanje rodne ravnopravnosti kroz primenu rodno osetljivih pokazatelja u policiji\nKako integrisati rodnu perspektivu u programe, politike i budžet Ministarstva unutrašnjih poslova (MUP), a zatim i pratiti napredak u ostvarivanju rodne ravnopravnosti u policiji, bile su glavne teme seminara ,,Rodna ravnopravnost i rodno osetljivi pokazatelji u policiji'' koji se održao od 15. ...\nTagovi: rodna analiza, policija, seminar, rodna perspektiva\nGlavni ciljevi Škole bezbednosne politike su povezivanje budućih članova bezbednosnih zajednica Albanije, Srbije i Kosova, podizanje civilnih kapaciteta za uključivanje u bezbednosnu politiku, pokretanje zajedničkih istraživanja o bezbednosnim pitanjima i izazovima demokratizacije, kao i ...\nTagovi: Forum za bezbednosna istraživanja, seminar, bezbednosna politika, regionalna bezbednost, regionalna saradnja, Srbija, Kosovo, Srbija i Albanija


LORD OF THE DANCE: OPASNE IGRE – Spektakl koji plesom, muzikom i specijalnim efektima ostavlja bez daha! Prolog\nMuzičko scenska senzacija LORD OF THE DANCE vraća se u Beograd sa novom spektakularnom predstavom „Opasne igre". Ovaj spektakl, u umetničkom i tehničkom smislu do sada neviđen kod nas, održaće se 12. oktobra, u 20h, u Sava Centru.\nKarte za ovaj jedinstven događaj i potpuno novu senzacionalnu predstavu su u prodaji i mogu se kupiti na blagajnama Sava Centra i prodajnim mestima Eventima. Cene karata se kreću u rasponu od 2200 do 3500 dinara\nŠou plesnog virtouza Majkla Fletlija „Lord of the Dance: Opasne igre" predstaviće domaćoj publici uzbudljivu i revolucionarnu novu tehnologiju, šampione u akrobacijama i tim najboljih plesača irskog plesa na svetu.\nKakav šou očekuje domaću publiku, pogledajte u video najavi spektakla „Lord of the Dance: Opasne igre".\nSpecijalni užitak za sve posetioce spektakla „Lord of the Dance: Opasne igre" biće i nastup Nejdin Kol, talentovane pevačice iz planetarno poznate grupe Girls Aloud.\nNaslovnu pesmu iz spektakla, koju peva lepotica Nejdin Kol, u ulozi senzualne boginje Erin, pogledajte/poslušajte ovde:\nU ovoj novoj produkciji, Majkl Fletli je napravio sinergiju očaravajućeg plesa, nove muzike i vrhunske produkcije koja oduševljava publiku širom sveta. Likovi su evoluirali u uzbudljive nove persone. Mali Duh svojom gimnastičkom izvrsnošću uvlači publiku u priču, dok Don Dorka postaje mnogo moćniji i okrutniji nego ranije.\nPitanje na koje će domaća publika dobiti odgovor 12. oktobra u Sava Centru jeste: Može li Gospodar i dalje da pobedi u bici?\nNovi Rogen-Franco projekat dobio pojačanje


Exide EXMET tehnologija Pb-Ca (Olovo-kalcijum) Nikakvo održavanje nije potrebno Lavirintni zaptivač kombinovan sa membranom Za automobile prosečne klase Jako povoljan odnos cena / kvalitet Za vozila marke Opel, Ford i Renault. Visina akumulatora 175mm! Težina13 kg


Navijači PSŽ-a blokirali aerodrom Šarl De Gol zbog dolaska Mesija | Mačva zdravog razuma\nNaslovna Sport Navijači PSŽ-a blokirali aerodrom Šarl De Gol zbog dolaska Mesija\nDanima se najavljuje da će Argentinac potpisati ugovor sa Pari Sen Žermenom, čak su i otkriveni pojedini detalji istog, iako on sam, tokom jučerašnjeg obraćanja na „Nou Kampu“ nije otkrio mnogo toga, sem da se između ostalog pregovara i sa klubom iz Grad svetlosti.\n– Postoji mogućnost, ali nisam se dogovorio ništa ni sa kim. Radi se na tome. PSŽ jeste jedna od opcija, ali me je nekoliko klubova zvalo i mnogi su zainteresovanui. Naravno, razgovaram i sa PSŽ-om, otkrio je Mesi.\nI dok su navijači Barselone tokom jučerašnjeg dana tugovali oko „Nou Kampa“ i gledali kako klub napušta legenda, a jedan deo i vrećao ostatak tima, u Parizu je situacija potpuno drugačija.\nTo je bila incijalna kapisla navijačlma da se okupe ispred malog aerodroma „Burže“, na koji se očekuje da će sleteti avion, kojim stiže 34-godišnji fudbaler. Takođe, na tom mestu je prisutan i veliki broj predstavnika medija.\n— remontada94 (@remontadaa94) August 8, 2021\nMesi se nedavno fotografisao sa igračima PSŽ-a, Nejmarom, Paredesom, Veratijem i Di Marijom, što je bila još jedna indicija da bi zaista mogao da se preseli na „Park prinčeva“.\n– Bili smo na zajedničkom odmoru i fotografija ja slučajno nastala. Nejmar me je pozvao da se vidimo, bio je tu i Ivan Rakitič, a oni su me u razgovoru, kroz šalu pozivali da dođem u Pariz, ali ponavljam, i dalje ništa nije gotovo, kazao je Mesi.\nPodsetimo, Mesi je u Barselonu stigao sa 13 leta, prošao je sve mlađe kategorije čuvene škole fudbala „La Masije“, a za prvi tim je debitovao u novembru 2003. na prijateljskom meču sa Portom, kada je imao 16 godina, četiri meeseca i 23 dana.\nEn direct de l'aéroport du Bourget #PSG pic.twitter.com/l0Xq09B5p6\nPehar Superkupa Španije podizao je čak osam puta, a nisu izostale ni inidvidualne nagarade. Zlatnu loptu namenjenu najboljem fudbaleru sveta koje se dodeljuje svake godine, osvajao je šest puta\nPrethodni tekst„Živojinović bušio Novaka, napravio nam je pakao od života“\nSledeći tekstOve godine u Srbiji do 50 odsto manje kukuruza\nParaolimpijske igre u Tokiju: Novo zlato i svetski rekord strelca Dragana...


Slovenija predstavila prvo istraživanje o prisutnosti transmasnih kiselina u hrani - Dnevnik.hr\nSvijet Prehrambeni proizvodi\nTROGODIŠNJE ISTRAŽIVANJE otkrilo koliko su u hrani prisutne štetne kiseline\nPiše I.D. , 22. listopada. 2016. @ 12:20 - komentara min.\nMargarin (Foto: Goran Stanzl/PIXSELL)\nZa zdravlje štetne transmasne kiseline koje neki proizvođači dodaju u prehrambene proizvode radi boljeg okusa previše su prisutne u hrani na slovenskom tržištu, osobito kad je riječ o pekarskim i slastičarskim proizvodima, pokazalo je trogodišnje istraživanje čije je rezultate u petak predstavio slovenski Institut za nutricionistiku.\nPrema podacima predstavljenima na konferenciji za novinare u Ljubljani, margarini koji se prodaju u slovenskim trgovinama praktično više ne sadržavaju transmasne kiseline, ali je pronađena znatna i previsoka prisutnost transmasnih kiselina u biljnim masnoćama koje se koriste u pekarskoj industriji i proizvodnji slastica.\nArbitraža Hrvatske i Slovenije: Odgovor Amerike neugodno iznenadio Slovence\nOd 43 različita margarina uzeta za analizu s polica sedam trgovačkih lanaca samo su dvije vrste sadržavale te djelomično hidrogenirane biljne masnoće koje mogu kod prekomjerne konzumacije negativno utjecati na krvožilni sustav, istaknuo je Rajko Vidrih iz ljubljanskog Biotehničkog fakulteta.\nS druge strane, pokazalo se da je korištenje transmasnih kiselina kod nepredpakiranih proizvoda, odnosno u pekarskoj i slastičarskoj proizvodnji, mnogo veće od poželjnog. Tako je njihovo korištenje u Sloveniji tri puta veće nego u Danskoj koja je prva uvela standard kojim je snizila mogućnost njihove porisutnosti u hrani.\nKonkretno, uzorkovanje i analiza koje su proveli inspekcija za sigurnost hrane i Institut za nutricionistiku, pokazalo je kako je sadržaj tih masnoća preporučenu granicu od dva posto prešao u skoro 40 posto uzetih pekarskih i slastičarskih uzoraka.\nSlovenski stručnjaci navode da samo korištenje transmasnih kiselina u takvoj mjeri nije prekršaj jer je riječ o dodatku za hranu koji je legalno na tržištu, samo njegova prisutnost u hrani treba biti označenja na odgovarajući način.\nProjekt istraživanja količina transmasnih kiselina u hrani s ciljem smanjivanja njihove upotrebe podržalo je slovensko ministarstvo zdravlja.\nSlovenija se iduće godina posebnim propisima o ograničenoj uporabi transmasnoća želi pridružiti nekim državama koje to područje već reguliraju, kao što su Danska, Austrija, Mađarska i Latvija.\nPropis koji će limitirati sadržaj transmasnih kiselina u hrani primjenjivao bi se za hranu slovenskog podrijetla, ali bi standarde kod prodaje u Sloveniji trebali primjenjivati i trgovački lanci koji nude hranu iz uvoza.\nLimit na sadržaj transmasnih ksielina u hrani u Europi je prva donijela Danska. Ona je 2004. godine zabranila prodaju prehrambenih proizvoda u čijim masnoćama transmasnoće čine više od dva posto. (Hina)\nnajavljene oštre kontrole\nDvojica slovenskih proizvođača jaja koristila insekticid koji može uzrokovati oštećenje bubrega i jetara\nNije još objavljena


Neda Ukraden za Božić na +40! - PRess Serbia | PR PRess team\nPosle uspešnog novogodišnjeg dočeka Neda Ukraden u dalekoj Australiji nastavlja turneju.\nMalo slobodnih dana iskoristila je za odmor u ekskluzivnom letovalištu Noosa, gde je dočekala Božić sa rođacima koji tu žive, a potom nastupila u prepunoj dvorani Serbian community centra pred kako kaže, fenomenalnom publikom.\nSjajna atmosfera na svim koncertima i traži se karta više, uz lepo vreme čini ovu turneju posebnom. Iako su razdaljine između Perta, Melburna, Sidneja, Brizbejna i Adelaida velike, radim sa mnogo energije i ljubavi\n– poručila je Neda iz zemlje kengura.\nKako smo uspeli da vidimo, Nedi australijska zima sa plus 40 stepeni Celzijusa izuzetno prija, a kako nam je sama otkrila, nađe se vremena i za šoping.\nDa se dobar glas daleko čuje svedoči činjenica je Nedina najnovija pesma “Kaldrma” već uveliko hit i da je publika već zna od reči do reči.\nTagoviaustralija BOZIC Neda Ukraden turneja\nVečeras dodela Zlatnog globusa\nFolk nastup Jelene Karleuše: Ovako diva peva SELJOBERSKE pesme! (VIDEO)


“PANČEVO – GRAD SUSRETA” I U VRŠCU | Lokalni internet portal grada Vršca\n25.02.2019\t42 Pregleda\nReč je o međunarodnom književnom festivalu koji se svakog godišnjeg doba održava na drugom mestu. Prvi je letos održan u gradu Sveti Ivan Zelina nadomak Zagreba, jesenas je ista manifestacija održana u Sarajevu, a ove zime, za Grad susreta pisaca iz naše regije odabrano je Pančevo. Zahvaljujući jednom od idejnih tvoraca festivala, deo programa održan je i u Vršcu.\n„Meni je želja da Vršac i Pančevo imaju tesnu saradnju, pre svega na kulturnom planu; gradovi smo u Južnom Banatu, povezuje nas mnogo toga lepog, imamo srodne institucije, praktično, i razmena programa ovakvog tipa je nešto što je meni prirodno. I ja mislim da su ovakvi programi i ovakva saradnja nešto što nam je preko potrebno“, navodi Nemanja Rotar, književnik iz Pančeva.\nProgram je ponovo okupio brojne autore i predstavio njihovu umetnost, doprinoseći tako dijalogu i razumevanju, i širenju prisutnosti različitih književnih praksi i poetika. Svoje pesme ili odlomke iz proznih dela predstavili su pisci i pesnici iz Slovenije, Hrvatske, Bosne i Hercegovine, Makedonije i Srbije, i podsetili da, iako ne živimo više u jednoj zajedničkoj zemlji, i dalje pripadamo nedeljivom kulturnom prostoru:\n„To je još jedan povod i još jedan način da se prisetimo kakva je to bila zemlja, ali i da nam možda svima dođe u pamet koliko smo svi zapravo u srodstvu, srodstvu u jeziku, srodstvu kroz poeziju, kroz umetnost“, poruluje direktor Gradske biblioteke Pančevo Dejan Bosnić.\nFestival će se na proleće, u maju preseliti na par dana u Sloveniju, u Portorož, a ideja organizatora je da se i ostale zemlje regiona i njihovi autori uključe:\n„Prirodna je stvar da književnost i kultura ne mogu biti izolirani, unatoč bilo kakvim dnevno-političkim prilikama. Dakle, mi smo ti stupovi društva, u svim tim zemljama, koji žele da sarađuju i da se druže, i da postave situaciju u normalu, kako i treba da bude“, zaključuje Marijan Grakalić, književnih iz Zagreba, takođe jedan od idejnih tvoraca festivala.\nOtvorenost sredine i entuzijazam autora kroz ovu manifestaciju čine bogatijim celokupni kulturni život regiona, pa je za očekivati da će ovakvi nastupi i druženja pisaca u narednom periodu biti još brojniji i posećeniji.\nPrethodna: Mlada nada Vršca u atletici, prvak Srbije u troboju za mlađe pionire\nSledeća: „GLOSARIJUM (NE)PRIMETNIH SLIKA“ VERICE PREDE PREVERE


Vojnoobaveštajna agencija | Istorijat | Značajne ličnosti VOS | Aleksandar J. Mašin (1857-1910)\nNaslovna » Istorijat » Značajne ličnosti VOS » Aleksandar J. Mašin (1857-1910)\nAleksandar J. Mašin\nRođen je 24. maja 1857. u Beogradu, a umro 1910. godine u Beogradu.\nNakon završetka šest razreda gimnazije u Beogradu, stupio je 1871. godine u Artiljerijsku školu, koju je završio 1876. godine, kada je proizveden u čin pešadijskog potporučnika. Završio je Višu školu Vojne akademije, dvogodišnju oficirsku školu u Beču i đeneralštabnu pripremu, te postao đeneralštabni kapetan prve klase 1885. godine. U čin potpukovnika unapređen je 1893. godine, a čin pukovnika je dobio 1898. godine.\nPenzionisan je 1900. godine, reaktiviran 29. maja 1903, kada se uključio u Majski prevrat kao najstariji oficir. Ponovo je penzionisan 29. maja 1906, i to na zahtev vlade Velike Britanije.\nVažnije dužnosti: rad u štabu Dobrovoljačkog korpusa na Drini (u ratu 1876), komandant pešadijskog bataljona (u ratovima 1877-1878. i 1885), komandant pešadijskog puka, profesor Vojne akademije, načelnik štaba divizije, vojni izaslanik u Beču (1897-1898), poslanik na dvoru crnogorskog kneza (1897-1898), izaslanik Srbije na Haškoj konferenciji (1899), ministar građevina (1903), komandant Dunavske divizijske oblasti (1904) i dr.\nKao vojni pisac i prevodilac objavljivao je zapažene članke i prevode, najviše u časopisu „Ratnik".\nOdlikovan je Ordenom takovskog krsta trećeg stepena, Ordenom belog orla trećeg stepena, Ordenom Karađorđeve zvezde drugog stepena, Ordenom Miloša Velikog četvrtog stepena, Zlatnom medaljom za hrabrost, Srebrnom medaljom za hrabrost, spomenicama ratova 1876, 1877-1878. i 1885. godine, te Spomenicom kralja Petra Prvog.\nIstorijat Značajne ličnosti VOS Aleksandar J. Mašin (1857-1910)


Turnir u hokeju na ledu za igrače uzrasta do 15 godina okupiće četiri ekipe, među kojima dve selekcije Beograda, jednu iz kineske prestonice, kao i ekipu Steaue iz Bukurešta koja će predstavljati rumunski glavni grad. Prvobitno je planirano da na turniru učestvuje i ekipa Zagreba, ali selekcija glavnog grada Hrvatske ovog puta ipak nije bila u mogućnosti da dođe u Beograd.\nOvaj međunarodni turnir predstavlja deo manifestacije „Dani Pekinga u Beogradu“ koja se predstojećeg vikenda održava u glavnom gradu Srbije, a tim povodom svečanoj ceremoniji turnira u subotu od 16.30 časova, uoči početka utakmice između selekcija kineske i srpske prestonice, prisustvovaće gradonačelnici dva glavna grada, Čen Đining i Siniša Mali.\nTakmičenje je organizovano na inicijativu rukovodstva Grada Pekinga, koje je u okviru manifestacije „Dani Pekinga u Beogradu“ posebno izrazila želju za odigravanjem turnira u hokeju na ledu izabrane selekcije kineske prestonice sa ekipama iz regiona, dok je organizaciju turnira pomogao Grad Beograd.\nTurnir će se igrati po ligaškom sistemu (svako sa svakim), ukupno će biti odigrano šest utakmica u trajanju od tri puta po 15 minuta igre. Termini mečeva su:\nDatum Početak Parovi\nPetak, 15.9.2017. 15.00 Beograd 1 – Beograd 2\n18.30 Peking – Bukurešt\nSubota, 16.9.2017. 17.00 Beograd 1 – Peking\n20.00 Beograd 2 – Bukurešt\nNedelja, 17.9.2017. 15.00 Bukurešt – Beograd 1\n18.30 Peking – Beograd 2\nTurnir „Beogradski turnir prijateljstva“ predstavlja i početak nove hokejaške sezone u Srbiji, budući da je ledena dvorana SC „Tašmajdan“ od proteklog vikenda dobila led.\nUlaz na sve utakmice turnira je slobodan, a obezbeđen je i direktan prenos svih utakmica putem lajvstrima na adresi: http://www.sportuzivo.tv/v2/stream/index.php?channel=sportuzivo5.


Skraćen spisak za "Zlatnog dečaka", dobitnik brani titulu, Srbin u konkurenciji, favorit se zna! - Sportske.net\nKome će pripasti priznanje polovinom decembra u Torinu?\nBingo za Mandžukića!Uvrede za Kvadrada, Aleksis Sančez završio godinu?!Ambiciozna Fiorentina kvari planove Juventusu i Interu!Milan u problemu, Juventus im pikirao kapitena!Juventusov plan, "mamin sin" kao mamac za veliku zvezdu Premijer lige?\nLista kandidata za najboljeg mladog igrača Evrope je svedena na 20 imena.\n"Golden Boj" će biti proglašen u Torinu 16. decembra, ovo je tradicionalna akcija torinskog "Tutosporta", a prošlogodišnji laureat Matijs De Liht je ponovo među kandidatima za prestižno priznanje koje se dodeljuje od 2003. i čiji je prvi dobitnik bio Rafael Van der Vart, a titulu su uzimali Runi, Mesi, Kun Aguero, Baloteli, Pogba, Sterling, Marsijal, Mbape...\nUz De Lihta, na listi je još 19 imena, jedan naš fudbaler, u pitanju je Dejan Joveljić iz Ajntrahta. Bivši fudbaler Zvezde je u dobrom društvu, od Italijana su tu Donaruma, Moatz Kean i Zaniolo, zatim Maunt, Sančo, Foden iz Engleske, Kanađanin iz Bajerna, Alfondo Dejvis, nova norveška zvezda Erling Halad, pa Malen iz PSV koji je eksplodirao, Realovi Vinisijus Žunior i Rodrigo, Feran Tores i Kang-in Lee, fudbaleri Valensije. Ondrej Oleksijevič fudbaler Valjadolida, Kai Haverc iz Bajera, Arsenalov Genduzi, Ansu Fati novo Barsino čudo i najveći favorit za titulu Žoao Feliks iz Atletika.\nPortugalac je napravio transfer od 120 miliona evra, radi se o fudbaleru koji je zadivio Evropu i mada ima teškoća u nalaženju forme nakon dobrog starta u Madridu, čini se da bi trebalo da osvoji titulu.\nJedini Portugalac kome je pripala ova titula, Renato Sančez, nije se proslavio, bio je najbolji pre tri godine. Recimo da je Atletiko iz Madrida imao laureata i to 2007. kada je Kun Aguero trijumfova. Klub sa najviše dobitnika je Junajted, ukupno tri, Vaza Runi, Anderson i Marsijal, Monako i Ajaks imali su po dvojicu...


Razvoj govora po uzrasnom dobu – eLogoped\nSa 15 meseci većina dece uglavnom koristi reči “mama”, “tata”, i naravno neizbežno “NE!”.\nRazumeju naloge poput onih “Dodji”, “Pokaži gde je…”, “Pogledaj”, “Donesi mi…”.\nŠta treba da radite u ovom uzrastu kako biste stimulisali razvoj govora i jezika?\nNajbolji način je da ohrabrujete vašeg mališana da govori je taj da ga slušate. Čak i kad ne razumete šta kaže ili šta vas pita, držite kontakt očima kad pokušava da komunicira sa vama i dajte do znanja da ste zainteresovani za to što vam govori. Trudite se da izbegavate tepanje, može biti konfuzno za dete.\nUkoliko vaše dete pogrešno izgovori neku reč (“ota”) ponovite je lepo i sa pozitivnom konotacijom (“da, to je lopta”).\nUkoliko gledate slikovnicu, nemojte gubiti strpljenje ako vaše dete ne može izdržati aktivnost duže od par minuta, to je u ovom uzrastu uobičajeno.\nU igri napravite uobičajeni porodični scenario. Podstičite maštu, pravite kolačiće, zajedno ih pojedite, nahranite lutku, medu…\nUočiće da kašiku za jelo koristi i mama i tata i dete. Pretvarajte se da ste maca, kuca. Dete onog momenta, kad počne da koristi aktivno reč, u stanju je da imitira aktivnost u koju je uključena reč. “Kako skače zeka?”, “Kako spava beba?”…\nUživajte u svakom trenutku razvoja vašeg mališana.\nDete ima 18 meseci i moguće je da ste primetili, dok je sticalo motorne veštine, da se govor malo usporio, ali sada, kad podrazumevamo da je dete prohodalo, možemo se pozabaviti detaljnije govorom i jezikom, baš kao što to u ovom dobu radi i detetov mozak.\nDete sa 18 meseci počinje jasnije da izgovara reči koje je dosad naučilo da kaže a i polako spaja dve reči u onu prvu, rudimentnu rečenicu “Daj mi” , “Tu je”, “Ne to!” i slično.\nI u ovom periodu dete imitira ono što čuje od odraslih, kroz melodiju, i primetićete da modulira intenzitet svog glasa. Prepoznaćete da nije isto kad kaže tiho ili povišenim tonom ono što traži.\nNemojte ispravljati dete u izgovoru govoreći da je to pogrešno već samo ponovite ispravno. Važno je da dete dobije samopouzdanje i ohrabrenje da govori i da uči nove reči.\nOvo je idealno vreme za učenje laganih razbrajica “Eci peci pec…” ili pesme “Ringe ringe raja…”. Videćete kojom brzinom će dete uhvatiti i melodiju i reči pesme.\nStimulišite pitanja “Šta je to?” tako što ćete dati smislen i jednostavan odgovor, ne zanemarujte što dete 20 puta postavi pitanje za istu životinju ili predmet ili sliku, imajte strpljenja i svaki put odgovorite. Povremeno promenite uloge pa vi pitajte isto.\nDete od 18 meseci do 2 godine trebalo bi da koristi 50 poznatih reči. Trebalo bi da imenuje većinu stvari koje ga okružuju i da počne da formira rečenicu od dve reči.\nTakođe trebalo bi da počne da koristi glagole i prideve. Koristi negacije “nema” i “ne”, i zamenice “ja”, “ti”, “moje”. Razume pitanja “Ko?, “Šta?” i “Gde?”. Na postavljena pitanja odgovara adekvatno sa “da” i “ne”.\nIzmedju godinu i po i dve godine dete je sposobno da razmišlja o stvarima koje nisu direktno u vidokrugu. Možete sakrivati omiljene igračke ispod nekoliko drugih predmeta, oduševićete se detetovom koncetracijom i elanom da ih pronađe.\nIzmeđu druge i treće godine dete imenuje stvari svakodnevne upotrebe. Pita jednostavna pitanja, dužina rečenice je 2 do 3 reči. Koristi zamenice i priloge za mesto. Koristi prošlo i buduće vreme i sluša kratke priče. Razume predloge “u”, “na”, “gore”, “dole”, “ispod”. Lista slikovnice i imenuje slike. Izražava emocije, uključuje se u kratki dijalog.\nOd treće do četvrte godine dete koristi rečenicu od tri do četiri reči. Povezano govori o stvarima koje su se dogodile. Izvršava naloge <“Idi u sobu”, “Nađi loptu i donesi je”>.\nPriča kraće priče. Zna svoje ime, godine i pol. Koristi sve zamenice. Koristi pitanja “Šta ako?”, “Kada?”, “Zašto?”.\nUključuje se u duži dijalog. Objašnjava kada ga sagovornik ne razume.\nMirna Zelić, dipl. defektolog – logoped\nTanja Timotić, dipl. defektolog – logoped\n« Prethodni članak Razumevanje pojma za količinu\nKada se obratiti logopedu » Naredni članak


Turska odbila zahtev Suda u Strazburu da oslobodi prokurdskog lidera\n► Turska odbila zahtev Suda u Strazburu da oslobodi prokurdskog lidera\nTurski predsednik Redžep Tajip Erdogan odbacio je danas zahtev Evropskog suda za ljudska prava koji je ranije danas zatražio od vlasti u Ankari da oslobe opozicionog prokurdskog lidera Selahatina Demirtasa, koji se nalazi u zatvoru od 2016.\n"Odluke Suda nas uopšte ne obavezuju", rekao je Erdogan, prenosi turska agencija Anadolija.\nEvropski sud za ljudska prava sa sedištem u Strazburu zatražilo je da Demirtas bude oslobođen u najkraćem roku ocenjujući da njegovo pritvaranje ugrožava politički pluralizam u zemlji.\nDemirtas je lider prokurdske Narodne demokratske stranke (HDP).\nSud u Strazburu je, pored oslobođanja, naložio da Turska da plati 10.000 evra Demirtasu kao moralno obeštećenje, kao i 15.000 za druge troškove i izdatke.\nOdluke tog suda su obavezujuće za potpisnice Evropske konvencije za ljudska prava, koju je i Turska potpisala.\nDemirtasu, koji je u septembru osuđem na četiri godine i osam meseci zatvora zbog "terorističke propagande", treba da bude suđeno za druga dela i preti mu kazna do 140 godina zatvora prema turskom zakonodavstvu.\nNjegovo hapšenje su kritikovale brojne međunarodne orgizacije optužujući Erdogana da posle neuspelog vojnog udara u julu 2016. želi da uguši svaki "glas opozicije".\nFajnenšel tajms: EU ne sme da odustane od Balkana\nEvropska unija (EU) ne bi trebalo da odustane od Balkana, a neispunjena obećanja o članstvu bi mogla da oslabe umerene i reformske struje u regionu, ocenio je danas britanski list Fajnenešel...\nU Turskoj zbog Kantera nema prenosa finala Zapada\nTurska televizija neće prenositi mečeve finala Zapadne konferencije NBA lige između košarkaša Golden stejta i Portlanda zbog igrača Blejzersa Enesa Kantera.\nTurski predsednik Redžep Taijip Erdogan je optužio je sirijski režim da napadima u provinciji Idlib nastoji da "sabotira" tursko-rusku saradnju u Siriji.


Vesti online / Sport / / Džejms: Padao sam mnogo, nikada nisam brinuo!\nDžejms: Padao sam mnogo, nikada nisam brinuo!\nKošarkaši Boston Seltiksa ubedljivo su pobedili Klivlend Kavalirse sa 108:83 u prvom meču finala Istočne konferencije NBA lige, ali prva zvezda Kavsa Lebron Džejms kaže da još nije vreme za brigu.\nNe predaje se: Lebron Džejms\nSeltiksi su se "igrali" sa timom iz Ohaja, a Džejms je utakmicu završio sa 15 poena, sedam skokova i devet asistencija.\n- U ovom momentu nemam nimalo briga. Kako serija odmiče postaćemo bolji, pronalazite načine da budete bolji. Nisam išao na koledž, tako da ovo nije Martovsko ludilo. Bio sam u minusu i 0-1 i 0-2, bio sam u zaostatku već u plej-ofu. Kod mene nikada nema brige, iako sam odigrao loše sa sedam izgubljenih lopti i bio neefikasan na šutu. Imam isto samopouzdanje bilo da je u seriji 0:0 ili gubimo. Novu šansu da budemo bolji imamo već u utorak. Za mene je prva utakmica u seriji bila ona koja se igra oprezno, ako ste pratili istoriju mojih igara. Tako da imam dobar osećaj kako će igrati protiv mene u drugom meču na osnovu onoga viđenog u prvoj utakmici - rekao je Lebron, koji je u plej-ofu ove sezone najlošije performanse imao upravo u prvim mečevima protiv Indijane i Toronta.\nNBA Boston ubedljiv protiv Klivlenda za 1:0 u finalu Istoka\nNBA Uzalud tripl-dabl Džejmsa, Boston vodi 2:0 protiv Klivlenda\nKOŠARKA Klivlend bolji od Bostona, Memfis deklasirao Oklahomu


Miodrag Dabižić i Branko Najhold dobijaju ulice u Zemunu - Zemunske Novine\nNaslovna Društvo Miodrag Dabižić i Branko Najhold dobijaju ulice u Zemunu\nMiodrag Dabižić i Branko Najhold dobijaju ulice u Zemunu\nNa inicijativu odbornika “Složni za Zemun i Batajnicu” Danila Tvrdišića, skupština GO Zemun jednoglasno je prihvatila da se pokrene procedura oko imenovanja dve zemunske ulice imenima Miodraga Dabižića i Branka Najholda.\nOvo je verovatno prvi put za dugi niz godina da se odbornici vlasti i opozicije u zemunskoj skupštini slože oko nekog predloga – zemunskim legendama Dabižiću i Najholdu je, eto, i mrtvima pošlo za rukom da učine nešto dobro za svoj grad i ujedine razjedinjeno.\nMiodrag A. Dabižić (Beograd 25.12.1922 – Zemun 30.4.2017), profesor istorije, prosvetni i muzejski radnik, posle Zemunske gimnazije (Državne muške realne gimnazije) završio je Višu pedagošku školu i studije istorije na Filozofskom fakultetu Univerziteta u Beogradu. Od 1965. je kustos Odeljenja za istoriju Zemuna od 1521. do 1918., viši kustos i upravnik Zavičajnog muzeja Zemuna. Jedan je od osnivača ZMZ, u kojem je raInteresovanja i naučno-stručni radovi Miodraga Dabižića su tematski vrlo široki i sveobuhvatni.\nPisao je o političkoj, privrednoj i istoriji kulture – bibliotekarstva, školstva, pozorišnog, crkvenog, likovnog i muzičkog života. Кao viši kustos i upravnik Zavičajnog muzeja Zemuna, potom u sastavu Muzeja grada Beograda, ostvario je izuzetne rezultate i doprineo visokom ugledu te institucije kulture. Za vreme njegovog službovanja Zavičajni muzej Zemuna u Spirtinoj kući bio je najposećeniji muzej od svih u sastavu Muzeja grada Beograda.\nPodržavao je razvoj likovnog života u Zemunu, od osnivanja Društva likovnih i primenjenih umetnika Zemuna i rada likovne Galerije Stara kapetanija, čiji je počasni član. Tokom radnog veka, a potom i u penziji, nastavio je da sarađuje s Galerijom Ikar i Кlubom vazduhoplovstva i PVO. Doprineo je njegovom ugledu i identitetu i dobio je priznanje počasnog člana Saveta galerije Ikar. Jedan je od osnivača Turističkog društva Zemuna u kojem je preko pola veka doprinosio afirmisanju kulturno-istorijskih vrednosti grada, pišući vodiče i vodeći posetice po Zemunu.\nBranko Najhold (Zemun, 28. februar 1947 — Zemun, 16. decembar 2016) je bio znameniti srpski autor, pisac, esejista i najpoznatiji hroničar grada Zemuna. Autor je skoro pedeset knjiga o Zemunu, na stotine kataloga kao i članaka u brojnim publikacijama, brojnih izložbi širom zemlje, osnivač Međunarodnog salona karikature i izdavačke kuće “Trag”, ostavio je neizbrisivi trag u istorijskom pamćenju srpskog naroda. Za doprinos kulturnom životu grada dobio je godišnju nagradu Zemuna 2001. godine, a za doprinos razvoju svetske karikature dobio je nagradu međunarodne organizacije karikaturista (FECO) 2006. godine.\nZemunske novine podržavaju inicijativu i uzeće učešće u njenoj medijskoj promociji.\nMiodrag A. Dabižić\n01/06/2017 8:55 am\nBravo ,evo i predlog da ulica Elija Fincija u Zemun polju bude preimenovana\n01/06/2017 9:11 am\nNe samo da zaslužuju ddelu imena ulica u Zemunu, već i na taj naćin produžavaju da žive njihova životna dela sa kojima su zadužili grad Zemun.\nBili su veoma jednostavni i prisni za saradnju i pomoć onima koji su želeli nešto više da saznaju o istoriji, kulturi i školstvu u Zemunu od praistorije do danas.\nImao sam tu čast da prilikom mojih istraživanja vezana za selo Bežaniju i šire, neposredno sarađujem sa obojicom. Za mene bili su žive a sada i posmrtne legende .\nU potpunosti podržavam pokrenutu inicijativu o dodeli imena ulica sa njihovim imenima.\nNeka počivaju u miru božjem i neka im je većna Slava i Hvala!


Digitalizcija medija budućnost ali i veliki izazov | Republika Srpska | Novosti.rs\nJAHORINA FORUM Digitalizcija medija budućnost ali i veliki izazov\nD. L. | 24. april 2019. 14:47 | Komentara: 0\nIlustracija,Foto A. Stanković\nSiniša Vukelić, vlasnik i glavni urednik portala "Kapital.ba", izrazio je skepsu zbog neizvesne budućnosti klasičnog novinarstva, a slične stavove izneo je i izvršni direktor "Večernjih novosti" iz Beograda Radomir Vidaković.\n- Budućnost medija je u digitalizaciji, ali u tom procesu mediji i novinarstvo moraju doživeti kvalitetne, kreativne i inovativne promene kako bi odgovorili izazovima modernog tehnološkog društva, jedan je od zaključaka okruglog stola "Mediji u eri digitalizacije i novih tehnologija, održanog danas u okviru "Jahorina ekonomskog foruma".\nZamenik glavnog i odgovornog urednika Novinske agencije Republike Srpske "SRNA" Darko Gavrilović rekao je da je SRNA prepoznala važnost budućeg digitalnog doba i shvatila da mora uvoditi nove sadržaje, poput video-servisa, kako bi što bolje odgovorila zahtevima klijenata.\nOn je ukazao i na probleme koje stvara neuređena legislativa koja bi trebalo da reguliše rad internet portala koji se pojavljuju u sve većem broju.\nGlavni i odgovorni urednik "Nezavisnih novina" Sandra Gojković Arbutina rekla je da ove novine intenzivno rade na modernizaciji svojih oglasa, jer prate zahteve svojih klijenata kojima više ne odgovaraju klasični PR tekstovi.\nDirektor Agencije "Reprezent komunikejšn" iz Beograda Borislav Miljanović rekao je tokom uvodnog izlaganja da medije i novinare, ukoliko budu pratili digitalizaciju i inovacije u informacionom sektoru, čeka svetla budućnost, uprkos lošim prognozama u vezi sa opstankom ove branše.\n- Štampa nije mrtva, ali neke stvari se neumitno menjaju, pa to važi i za štampane medije. Digitalna budućnost i nije tako daleko od nas, jer su neki mediji u Srbiji već uključeni u taj proces, istakao je Miljanović.\n- Proizvodnja i distribucija informacija kvalitetnog sadržaja ključ su za uspeh novinarske profesije, smatra Miljanović.\nDanijel Simić, vlasnik portala "Frontal.rs", upozorio je da bi digitalizacija mogla da ugrozi srpski jezik i ćirilično pismo. I on se založio za izmenu legislative koja definiše rad medija.\nZamenik glavnog i odgovornog urednika "Glasa Srpske" Žarko Marković rekao je da je cilj skupa bio da učesnici ukažu na poteškoće u radu medija na njihovom putu uključivanja u četvrtu industrijsku revoluciju i proces digitalizacije.\n- Pitanje je kako će tradicionalni mediji odgovoriti na izazove digitalnog doba. Posebne probleme na tom putu ima štampa koja je suočena sa poplavom internet portala, naveo je Marković.\n- Institucije moraju da prate proces digitalizacije i o tome je i bilo najviše reči na `Jahorina ekonomskom forumu`. Mediji bi trebalo da budu na čelu tog procesa, rekao je Marković.\nSiniša Vukelić, vlasnik i glavni urednik portala "Kapital.ba", izrazio je skepsu zbog neizvesne budućnosti klasičnog novinarstva, a slične stavove izneo je i izvršni direktor "Večernjih novosti" iz Beograda Radomir Vidaković, dok se urednik informativnog programa BHT1 Marko Radoja založio za bolja zakonska rešenja u ovoj oblasti.\nZakonodavnim rešenjima u medijskom prostoru BiH nije zadovoljan ni glavni urednik informativnog programa RTRS-a Siniša Mihailović, ali ni urednik informativnog programa ATV-a Nenad Trbić.\nGlavni i odgovorni urednik sarajevskog "Oslobođenja" Vildana Selimbegović smatra da predstavnici javnih RTV-servisa ne treba da učestvuju na ovakvim skupovima jer nisu uspeli da od svojih medijskih kuća naprave prave RTV-servise, kojima je zamerila i na sporom procesu digitalizacije u BiH.\nOna smatra da u BiH hitno treba doneti zakon o transparentnom vlasništvu medija.\nPrema njenim rečima, štampani mediji neće izumreti, kao ni izdavačka delatnost.\nUčesnici okruglog stola otvorili su i pitanje da li je u pitanju budućnost novinarstva ili budućnost radnih mesta za novinare koji će, kako je rečeno, sve više morati da odgovore zahtevu poslodavaca za povećanje profita medijskih kuća čiji su vlasnici.\nRečeno je, takođe, da budućnost novinarstva nije sporna, samo što novinari treba da se menjaju i usavršavaju svoje metode rada u skladu sa izazovima modernog informatičkog društva.


West 65 Tower, nov, luksuzan jednosoban stan - Hedonia nekretnine | Agencija za nekretnine\nŠifra nekretnine : 6480\n38.00 m21.0 Sobe1 CG IV/XXX Štampaj\nLokacija: Blok 65 Ulica: Omladinskih brigada u izgradnji Telefonskih linija: 1\nWEST 65 TOWER je najmlađi član stambeno - poslovnog kompleksa West 65, popularnog “ostrva” na Novom Beogradu. Prelep, čvrst, moderan, visok sa neograničenim panoramskim pogledom, vrhunskom arhitekturom na 40 bezbednih spratova, neodoljivim osećajem slobode.\nKoncept kompleksa WEST 65, naročito Towera-a, jeste da, osim kvaliteta življenja, pravilnim investiranjem dobijete - vreme. Da budete bliže svom radnom mestu, školi, vrtiću, da vas čeka parking mesto, a onda bezbedan i udoban dom u kome uživate sa svojom porodicom. Namenjen je vama koji hoćete da investirate u svoju budućnost i obezbedite način života u skladu sa najmodernijim zahtevima, a istovremeno sačuvate mir, sigurnost, udobnost. Život u Tower-u je bezbedan sa atmosferom prestižnog hotela, a ulazak isključivo stanari sa karticom. Na raspolaganju su SPA centar, (bazen dug 20m sa termalnom vodom, Jacuzzi, tursko kupatilo, sauna, gym), kozmetički i frizerski salon, bioskop kao i direktan pristup iz Tower-a u mall. Na vama je samo da uživate u luksuzu savremenog stanovanja i spektakularnoj panorami velegrada. Do leta 2021-ve, Tower će izrasti u simbol Novog Beograda. 011/2283-734 i 069/2191-847\nKomforan trosoban stan u Bloku 63\n3.0 | 87m2 | 149.000 €\nProstran četvorosoban stan na Bežanijskoj kosi\nU izuzetno mirnom delu Bežanijske kose, nalazi se ovaj komforan četvorosoban stan na dva nivoa. Zgrada se nalazi u mirnoj i zelenilom okruženoj ulici, održavana je i uredna. U neposrednoj blizini je park, škola, vrtić, marketi kao i svi ostali neophodni sadržaji koji čine kompletnu infrastrukturu. Saobraćajna povezanost sa ostalim delovima grada je odlična. Stan je renoviran i sastoji se od dva nivoa, donji nivo je 65m2, gornji je 35m2 a iznad je i potrkrovlje od 25m2 sređenog prostora koji može poslužiti kao ostava. Stan se sastoji od četiri sobe, kuhinje, dva kupatila, predsoblja, terase i pripadajućeg podruma. 011/2283-734 i 069/2191-847


PočetnaVestiMobileMobilni telefoniRealme je predstavio Narzo 30 Pro 5G i Narzo 30A telefone\n24.02.2021 11:14 | 0 Mobile\nKineska kompanije Realme je danas ozvaničila dva nova telefona u okviru Narzo 30 serije. U pitanju su napredniji Narzo 30 Pro i pristupačni Narzo 30A. Pro model je prvi u ovoj familiji koji podržava 5G mreže, ali i prvi sa 120Hz ekranom. Pro model se fokusira na gejming, kvalitet kamere i brzu konekciju, dok 30A korisnicima na budžetu nudi bateriju od 6000mAh.\nRealme Narzo 30 Pro pokreće MediaTek Dimensity 800U čipset (dva Cortex-A76 jezgra @2.4GHz i šest A55 jezgara) uz Mali-G57 MC3 GPU. Displej telefona je 6.5-inčni 1080p+ sa osvežavanjem do 120Hz. Osvežavanje se menja između 60Hz i 120Hz u zavisnosti od sadržaja, a panel ima i 600 nita osvetljenje.\nPro model na poleđini ima 48MP glavnu kameru (f/1.8, 0.8µm) a za poboljšane performanse u uslovima slabijeg osvetljenja koristi Super Nightscape mod. Za snimanje videa, kamera nudi 4K 30 fps i 1080p 60 fps, kao i Cinema mode (21:9 odnos) i digitalnu stabilizaciju slike. Ostali senzori kamera na poleđini uključuju 8MP ultraširoki i 2MP makro. S prednje strane se nalazi 16MP senzor, smešten u punch-hole otvor.\nNarzo 30 Pro podržava Dual SIM, Dual Standby rad uz downlink brzine do 2.34GHz. Dostupno je 6GB RAM-a i 64GB skladišnog prostora (UFS 2.1), uz opciju nadogradnje na 8GB/128GB. Sve napaja baterija od 5000mAh, sa podrškom za punjenje od 30W preko adaptera koji stiže u pakovanju.\nOperativni sistem je Android 10, uz napomenu da je rad na Realme UI 2.0 interfejsu u toku a sa njim stiže podrška za Android 11. Otključavanje telefona se vrši preko crta lica ili senzora otiska prsta smeštenog sa strane okvira.\nRealme Narzo 30 Pro stiže u Blade Silver i Sword Black varijantama boja, a debitovaće na tržištu Indije po početnoj ceni od oko 235 dolara za 6/64 GB model, dok će 8/128 GB varijanta koštati oko 275 dolara.\nRealme Narzo 30A je budžetski model, koji karakteriše baterija kapaciteta 6000mAh. Baterija može da podrži reprodukciju YouTube videa tokom 27 sati sa jednim punjenjem, WhatsApp razgovire do 28 sati, ili 10 sati gejminga. Baterija se puni pomoću 18W adaptera.\nTelefon ima 6.5-inčni displej sa 720p+ rezolucijom i 60Hz osvežavanjem. Čipset je MediaTek Helio G85, a stiže u kombinaciji sa 3GB RAM-a i 32GB prostora za skladištenje podataka. Dostupna je i verzija sa 4/64 GB kapacitetom, a ti je i slot za microSD kartice kao i kod Pro modela. Narzo 30A je 4G telefon, ali i dalje ima slotove za dve SIM kartice.\nSistem kamera čine 13MP glavni senzor na poleđini ([email protected] snimanje videa) i crno-beli senzor dubine. Pozadi je smešten is enzor otiska prsta. Selfi kamera ima 8MP senzor. Operativni sistem je Android 10, dok je nadogradnja na Realme UI 2.0 u pripremi.\nRealme Narzo 30A će biti dostupan u Laser Black i Laser Blue varijantama, sa cenom od oko 125 dolara i 140 dolara za 3/32 GB i 4/64 GB modele.


EXPO 2020 otvoren za posetioce – East Post\nEXPO 2020, najznačajniji svetski ekonomski događaj ove godine, otvoren je za posetioce ovog petka u Dubaiju. Gostima će se u narednih šest meseci čak 192 države predstaviti različitim tehnološkim, naučnim, kulturnim, arhitektonskim, turističkim, muzičkim i drugim sadržajima.\nPosle svečanog otvaranja u četvrtak, održanog isključivo u prisustvu istaknutih domaćih i svetskih zvanica, diplomatskog kora i javnih ličnosti, EXPO je dan kasnije otvorio svoje kapije i ostalim gostima iz zemlje i sveta. Nekoliko desetina hiljada posetilaca prvog dana ovog jedinstvenog polugodišnjeg festivala svetske kulture i ekonomije imalo je priliku da na jednom mestu vidi pažljivo skrajane selekcije sadržaja blizu dve stotine svetskih nacija, odnosno njihovog naučnog i kulturnog nasleđa. U tom poduhvatu im neće biti ni malo lako, budući da se celokupan prostor prostire na 438 hektara prostora velikom kao 600 fudbalskih igrališta.\nCentralno mesto dešavanja na EXPO 2020: Al Wasl Plaza najveća je svetska kupola bez nosećih stubova\nDa namena EXPO nije isključivo onakva kakva je bila u njegovoj ranoj fazi, odnosno kasnijem periodu razvoja – kada su na njemu predstavljani neki od najpoznatijih patenata koji su promenili čovečanstvo, poput telefona, prvog televizijskog prenosa, prvog mehaničkog računara, ali i arhitektonskih (Kristalna palata u Londonu, Ajfelova kula, Atomijum u Briselu) – najbolje ukazuje veliki broj zabavnog, umetničkog i kulturnog sadržaja koji se gostima iz celog sveta predstavljaju zemlje učesnice. U tome, prirodno, prednjači domaćin manifestacije koji je u ovom verovatno najvećem svetskom izložbenom prostoru na otvorenom pripremio veliki broj vizuelnih i auditivnih sadržaja, među kojima centralno mesto zauzima Al Wasl Plaza, najveća samonoseća kupola na svetu, na čijim se svodovima smenjuju impozantne video projekcije.\nWater Feature: Jedna od glavnih zabavnih atrakcija prvog dana EXPO-a\nOsim početnog upoznavanja sa sadržajem, posetioci su mogli da prisustvuju i obeležavanju Dan državnosti NR Kine, koja je proslavila 72 godine postojanja, dok će u subotu Indija obeležiti 152. godišnjicu rođenja Mahatme Gandija.\nMeđu 192 države, predstavljaju se i sve zemlje regiona, među kojima i Srbija. Serbia Creates Ideas (Srbija stvara ideje) je slogan kojim naš paviljon nastupa na ovoj smotri. Otvaranju srpskog paviljona prisustvovao je predsednik Srbije Aleksandar Vučić koji je izjavio da je privilegija za našu državu i njega lično što nam je ukazana čast da se predstavimo svetu u najlepšem svetlu.\n„Predstavićemo našu privredu, inovacije, kulturu, religiju. Želja nam je da Srbija dalje napreduje u inovacijama i digitalizaciji“, rekao je Vučić na događaju kojem je prisustvovala i Tatjana Matić, ministarka trgovine, turizma i telekomunikacija i generalna komesarka Srbije na EXPO 2020, odnosno visoke zvanice zemlje domaćina.\nSerbia Creates Ideas: Paviljon Republike Srbije\nPaviljon čije centralno mesto zauzima izložba o drevnoj vinčanskoj kulturi otvoren je nastupom vokalne solistkinje Danice Krstić i baletskog umetnika Dejana Kolarova. Posetiocima paviljona koji se nalazi u Mobility distriktu biće predstavljena i nekolicina popularnih srpskih brendova, kao i inovativna rešenja iz oblasti nauke.\nEXPO 2020 trajaće do 31. marta 2022. godine, do kada će „East Post Online“ izveštavati o događajima kako sa srpskog, tako i iz paviljona drugih bivših jugoslovenskih republika, odnosno truditi se da predstavi najznačajnija kulturna i ekonomska događanja ostalih zemalja učesnica, među kojima će jedno od centralnih mesta zauzeti proslava 50-godišnjice nastanka Ujedinjenih Arapskih Emirata, 2. decembra.\nDnevne karte koštaju 95 dirhama (oko 22 evra) za sve punoletne osobe do 60 godina starosti, dok je za ostale ulaz besplatan. Za one koji planiraju veći broj dolazaka (što je gotovo nužno ukoliko želite da vidite sve interesantne sadržaje), jednomesečne ulaznice za neograničen broj poseta su 195 dirhama. Istu pogodnost, odnosno neograničen broj dolazaka do kraja meseca oktobra, dobiće svi koji posete EXPO do 15. oktobra, po povlašćenoj ceni od 95 dirhama. Sezonska karta (važi svih šest meseci) košta 495 dirhama.\nCategories: Ekonomija, Tehnologija, Život u Emiratima\nTagged as: Aleksandar Vučić, Danica Krstić, Dejan Kolarov, dijaspora, Dubai, Expo 2020, Expo 2020 Dubai, Serbia Creates Ideas, Srbija, Tatjana Matić, UAE


Andrea Dovićiozo pravi pauzu od Moto GP-a naredne sezone. | Meridian Sport\nNaslovna Ostalo Ostali sportovi Andrea Dovićiozo pravi pauzu od Moto GP-a naredne sezone.\nAndrea Dovićiozo pravi pauzu od Moto GP-a naredne sezone.\nAndrea Dovićiozo, italijanski motociklista danas je objavio da će napraviti pauzu u trkačkoj karijeri naredne sezone.\n“Vratiću se u Moto GP čim nađem projekat koji ispunjava moju strast i moju ambiciju, sa organizacijom koja deli iste ciljeve, vrednosti i metode rada“, napisao je 34-godišnji Dovićiozo na svojim društvenim mrežama i diskretno naveo razlog zbog kojeg će pauzirati.\nAndrea Dovićiozo je najavio još sredinom osmog mjeseca da će na kraju sezone napustiti tim Dukatija nalazi se na šestom mjestu Moto GP šampionata sa osvojenih 117 bodova, 45 manje od prvoplasiranog Žoana Mira koji je član Suzukijevog tima.\nItalijanski motociklista je pune tri sezone završavao na drugom mjestu, sva tri puta iza Marka Markeza koji se neće takmičiti do kraja ove sezone.\nDovićiozo je u svojoj karijeri ostvario 20 pol pozicija a 103 puta se našao na pobjedničkom postolju.\nPrethodni tekstJunajted će morati da igra bez Šoa!\nSljedeći tekstCrvena zvezda u problemu pred mečom sa Asvelom!\nEvropsko prvenstvo u jedrenju — Golubović blizu plasmanu u zlatnu grupu


Nagrada Banja Luke 2017 – međunarodna auto utrku na kružnim stazama –Automanija.com\nNalazite se ovdje: Početna stranica › Autosport › Nagrada Banja Luke 2017 – međunarodna auto utrku na kružnim stazama\n.Sportski auto i moto savez BiH organizaciju je povjerio RaceMAsters MotorSportu koji je uspješno organizirao i nedavno održano natjecanje autoslaloma na istoj stazi. Boduje se FIA CEZ – Prvenstvo Srednjeeuropske zone, Šampionat Bosne i Hercegovine, Prvenstvo Republike Hrvatske, kao i Prvenstvo Republike Srpske.Organizator očekuju 40-tak vozača, koji će u nastupima biti podijeljeni u tri „divizije“.\nNapisao Miroslav Krpan | 30.06.2017. u 20:43h | Rubrika: Autosport\nKljučne riječi: Banja Luka, krug, Nagrada Banja Luke 2017,


Sistem za Navodnjavanje Kap po Kap – Misbell\nProcena Zemljišta Na Kojem Će Se Postaviti Sistem Za Navodnjavanje Kap po Kap\nStanje Zemljišta: Prije planiranja sistema za navodnjavanja kap po kap, trebaju biti poznate dimenzije, nagib, i struktura zemljišta.Veličina zemljišta je veoma važan kriterijum za ugradnju odgovarajućih glavnih cijevi i kapljača.Pošto ni jedna površina nije idealno ravna javiće se potreba da se u sistem ugrade posebni elementi koji će rugulisti protok na strminama.Primjer:ako je nagib iznad %10 stvara se razlika od 1 atm izmedju gornje i donje visine zemljištva,a ako je %20 posto razlika se povećava za 2 atma i ako se navodnjavanje vrši samo sa jednom cijevi a ako je gornji pritisak 1 a donji 3 atma ,kapači će umjesto da kapaju početi da pršću i sistem navodnjava će izgubiti smisao.S obzirom na to da pritisak u sistemima kapanja treba da bude između 0.5 i 1.5 atm, sistem se ne bi trebao instalirati sa jednom glavnom cijevi na nagibima zemljišta od %10. Ovaj problem se može riješiti bilo korištenjem posebnih cijevi za kapanje koje rade pod visokim pritiskom ili pomoću ventila za smanjenje pritiska.S druge strane, na kosim zemjištima, cijevi za kapanje treba postaviti pravougaono na nagib, odnosno paralelno sa krivinama vretena. Na ovaj način se izbjegava razlika između prve kapalne glave i poslednje glave kapanja. Poznavanje zemljišne strukture zemljišta na kojem će se napraviti sistem takođe je veoma važno. Zbog toga što voda uzeta sa kapača sa stalnim protokom po jedinici vremena zavisi od strukture tla. Ovo je važan kriterijum za određvanje minimalnog vremena navodnjavanja.\nTip Biljake Koji Treba Posaditi:Vrsta biljke, visina biljke i tragovi krunice trebaju biti poznati u planiranju sistema za navodnjavanje kap po kap. Prema ovim informacijama se može odabrati količin cijevi koja će se koristiti, omjer opsega kapljača koji trebaodabrati.\nOpseg Sadnje i Rastojanje:Poznavanje razmaka sadnje i rastojanj abiljke koja se sadi potrebna je za određivanje debljine cijevi, razmaka između kapljača i dužine crijevi i za izračunavanja ukupne količine cijevi za korištenje.\nStanje i Rastojanje Izvora Vode:Prije instalacije sistema za navodnjavanje kap po kap, potrebno je znati koja će se voda koristiti .Voda otvorenog kanalna,stajaći bazen ili jezerni izvor vode.İzvor vode treba da je dovoljno blizu. Ako je izvor vode niže ispod zemljištva snaga motora koja će se koristiti će biti veća, ako je iznad snaga će biti manja.S druge strane, rastojanje izvora vode i zemljište također je važno za izračunavanje dužine glavnog crijeva koje će se koristiti.\nKvaliteta Vode:Vodakojaće se koristi u navodnjavanju kap po kap ne bitrebala biti previšeslana. Ako se slanavodakoristi u sistemunavodnjavanja kap po kap, ona stvaraakumulacijusoli u blizinibiljke i dovodi do slanostitla. S drugestrane, previšemahovite, morskevode se ne bitrebalokoristiti u navodnjavanju kap po kap, osimako je dobrofiltrirana .U vodamakoje se koriste kod sistemazanavodnjavanje kap po kap nalazi se kreč i vremenommožedoći i do začepljenarupicanakapljačima. Prematome, u vodutrebadodatikiseline u količinisadržajakrečnjakavodetokomnavodnjavanja.\nTehničke Karakteristike Materijala Koji Će Se Koristiti:Danas se najviše koriste zavareni kapljači u proizvodnji cijevi za kapanje.Kapacitet kapanja proizvedenih kapljica pri stalnom pritisku je očigledan i mora se naučiti od prodavača. Na tržištu se nalaze kapači sa kapacitetom kapanja od 2-4 litara na sat. Pri određivanju dužine crijevi i broju kapača, treba uzeti u obzir promjer cijevi i kapacitet kapljača.Također ako će se glavna cijev koristiti na površini zemlje mora biti izrađena od čvrstog materijala kako bih se zaštitila od štetnih UV zraka. Pored toga, treba poznavati kapacitet filtera koji će se koristi i maksimalni protok glavnih crijevi.\nEkonomski Uslovi: Sistem navodnjavanja kap po kap je sistem sa visokim troškovima po dekaru s obzirom na nivo prihoda naše zemlje. Prije instalacije sistema, trošak treba jasno odrediti, a onda projekat treba ostvariti.\nU sistemu navodnjavanja kap po kao sve cijevi i kapljači trebaju biti crne boje. Dakle, spriječen je pozitivan efekat sunčeve svjetlosti na rast algi.Također se spiječava stvaranje mahovitih biljki u odvodima.Laterali se koriste za održavanje razlike protoka kapača dužine na prihvatljivim nivoima. Glavni razlog za visoku efikasnost sistema navodnjavanja je u tome da se đubrivo nanosi zajedno sa vodom za navodnjavanje.Umesto navodnjavanja u jednom trenutku korisnije je da se navodnjava u intervalima, tako da se zadržava vlažnost tla što je veoma bitno za zemljište.\nOsobine Cijevi za Navodnjavanje Kap po Kap\nCijevi za navodnjavanje kap po kap treba da imaju zaštititu od prirodnih uslova, posebno protiv sunca (ultraljubičaste zrake). U suprotnom može doći do raspadanja cijevi. Kapljač i PE cijev moraju biti pravilno povezani. Debljina zida PE cijevi mora biti homogena, unutrašnja i spoljašnja površina treba da bude glatka i sjajna. Stopa protoka kapljica mora odgovarati rastojanjima rastezanja pritiska i cijevi koje daje proizvođač. Inače, mogu nastati ozbiljni problemi između projektovanja i ugradnje. Ovo se može testirati merenjem površine ispod skale. Proizvođači moraju isporučivati cijevi za navodnjavanje kap po kap poslije testova na otpornost starenja. U tu svrhu, odgovarajuću PE sirovinu treba koristiti sa odgovarajućom smjesom.PE cijevi trebaju biti otporne na nošenje,prelamanje,povlačanje i slično. Ovo se može jednostavno testirati na slijedeći način. Sila se nanosi držanjem cijevi za oba kraja. Ako dođe do pucanja znači da cijevi nisu dovoljno elastične.Ne bi trebalo biti pukotina i lomljenja u cijevima. PV cijevi se mogu testirati na produženost.Nova cijev se može testirati tako što se na istoj tački više puta (preko 100)uradi prelamanje ako ne dođe do pucanja onda je crijev ispravna.\nOdređivanje Potrebe za Vodom\nBroj kapljača koji se može dovesti u vrtnu vodu; 300 mm od 2 l od 16 mm prečnika cijevi i 180 od 4 lt. Zahtjevi za navodnjavanje variraju u zavisnosti od tipa biljke, područja uzgoja bilja, dužine sezone rasta, prosječne temperature, padavina i vlage vazduha. Za planjiranje sistema navodnjavanja,projektovanje i ostvarivanje važno je poznavati potrošnju vode biljki u različitim klimatskim područjima. Najefikasniji način da se utvrdi da li biljkama treba voda jeste uzimanje uzoraka tla iz korijena biljke i nadstrešnica. Kada se ovaj uzorak stisne između prstiju i dlana ruke, rezultat se uzima kao kriterijum u odlučivanju da li je vrijeme navodnjavanja došlo. Ako su uzorci bili ekstremno vlažni (ako je došlo do ispuštanja vode ili blata tokom stiskanja),to znači da navodnjavanje treba odgoditi.Ako se na kraju procesa kompresije(stiskanja)ne uvidi starost ili ako nakon stiskanja biljke jačim potezom prsta dodje do pucanja i rasipanja,to znači da se zakasnilo sa navodnjavanjem. Svako tlo ima drugačiji kapacitet zadržavanje vode. Kapacitet zadržavanja vode varira u zavisnosti od strukture tla. Kapacitet zadržavanja vode utiče na vrijeme navodnjavanja i količinu vode za navodnjavanje. Najčešće korišćena metoda u našoj zemlji su tansiometri i mjerači vlage sa detekcijom posmatranja. Najvažnija stvar koju treba uzeti u obzir prilikom korištenja ovih metoda je činjenica da su kapaciteti za zadržavanje vode različiti.\nPješčana tla drže manje vode od gline. Zbog toga se kod ovih zemljištva koristi manje vode za navodnjavanja. S obzirom na to da glinena tla imaju visoke kapacitete za zadržavanje vode, navodnjavanje se vrši u dužim intervalima i koristi se više vode za navodnjavanje.\nČišćenje i Kontrola Cijevovoda za Navodnjavanje Kap po Kap\nU sistemu navodnjavanja kap po kap,ako se ne vodi briga o kapačima može doći do začepljenja. Najveći problem sistema za navodnjavanje kap po kap je začepljenje kapača u cijevima. Ovaj problem je uzrokovan lošim kvalitetom vode za navodnjavanje. Naročito u područjima gdje se slana voda koristi za navodnjavanje, kapači se začepe ako se ne koristi filter. Da biste očistili cijevi za navodnjavanje kap po kap i ispunili zahtjeve hranjivih sastojaka, najbolje je primjeniti fosfornu kiselinu ili azotnu kiselinu tokom sezone zalivanja.\nTokom sezone zalivanja proces treba ponavljati svakih 17 dana, 1 litar po decaru. Prije davanja kiseline sistemu potrebno je voditi računa da se obezbjedi čista voda sve do postizanja pristiska. Kiselina se zatim daje pola sata, a onda se dovoljno čiste vode koristi za sprečavanje kisele vode u crijevima. Pored toga, kada se ne vodi briga nakuplja se prljavština. Da bi očistili ove otpatke, kraj cijevi se otvara i voda se nanosi sve dok se ne pročisti. Mjere koje treba preduzeti protiv štetočina kao što su insekati i glodara tokom sezone navodnjavanja,treba primjeniti pesticide.\nTreba obratiti pažnju na zaštitu od insekata, posebno kada nije potrebno navodnjavanje. Oštećenja od insekata se uglavnom povećavaju kada se cijevi ne koriste dugo vremena. Pored toga, kada se cijevi koriste, životinje kao što su ptice, vrane i psi oštećuju mijesta na kojima se nalaze kapači. Na kraju sezon prije uklanjanja crijevi sa polja treba paziti da ne dodje do oštećenja.?. Prikupljeni valjci trebaju biti zaštićeni od oštećenja glodara kao što su miševi u skladištima u kojima su skolonjeni.\nTabela za Izračunavanje Dužine Cijevi za Sistem Navodnjavanja Kap po Kap\nProdužetak Udaljenosti Okruglih Cijevi (metar)\n1.5 bara i ravno zemljište (4l/h) (do 4 bara)\n1.5 bara i ravno zemljište (2l/h) (do 4 bara)


Nakon odlaska MOL-a\nBenzinska pumpa Ine, Foto: Zadarski list\n14.12.2013. 10:17h Ažurirano: 14.12.2013. 10:17h\nKompanija Gazprom zainteresovana je za preuzimanje hrvatske naftne kompanije Ina, prenose regionalni mediji.\nŠef ruskog naftnog i gasnog giganta Aleksej Miler tražio je političku podršku mađarskog premijera Viktora Orbana, tvrde visoki izvori iz Budimpešte.\nPrema informacijama koje je Poslovni dnevnik dobio iz tih izvora, upravo je taj interes bila jedna od glavnih tema na sastanku mađarskog premijera i čelnog čovjeka Gazproma, koji je održan prije dva dana u glavnom gradu Mađarske.\nPrema tim, za sada nezvaničnim informacijama, Miler je u Budimpeštu doputovao na radni sastanak s Orbanom, a iako je formalni razlog sastanka bio veliki projekat gasovoda Južni tok, razgovaralo se o mogućnosti da ruska kompanija od mađarskog MOL otkupi vlasnički udio u Ini.\nMiler je došao da osigura Orbanovu podršku ukoliko MOL odluči da se povuče iz hrvatske Ine. Mađarska vlada je najveći pojedinačni dioničar u MOL-u a njena podrška bi nesporno bila preduslov takve transakcije.\nMOL još nije donio odluku o prodaji, ali ako bi do nje došlo, čini se da bi Gazprom bio najozbiljniji kandidat za preuzimanje, kaže izvor Poslovnog dnevnika koji je vrlo blizak samom vrhu mađarske politike.\n23.01. 07:15 h\t21\t41569\n23.01. 14:27 h\t14292


Rabljeni građevinarska oprema oglasi na prodaju - Cipar - Mascus Hrvatska\nVi ste ovdje: Mascus Hrvatska > Građevinarska oprema > Cipar\nRabljeni građevinarska oprema iz Cipar\nLista oglasa iz kategorije građevinarska oprema iz Cipar. Mozete sortirati polovne građevinarska oprema po ceni, godini proizvodnje ili modelu.Koristite navigaciju na levoj strani da ubrzate pretragu. Mozete i prosiriti pretragu na oglase iz građevinarska oprema iz drugih zemalja.\nBitelli C 180 AL/DTBruto težina: 18000, Tip kabine: Zatvorena kabina, Motor: Deutz BF6M1013, Snaga motora: 191.71, Marka guma: Bridgestone 23.1-26, Zemlja proizvodnje: IT, Uvjeti isporuke: FOB\nKomatsu GD655A-5Bruto težina: 16000, Tip kabine: Zatvorena kabina, Upravljanje: Kotač-, Motor: Cummins 6BT, Snaga motora: 233.85, Najveća brzina: 42, Marka guma: 14.00-24, Zemlja proizvodnje: JP, Uvjeti isporuke: FOB\n1986 3.768 h\nVolvo L 150 EBruto težina: 23340, Tip sanduka: Zglobni, Tip kabine: Zatvorena kabina, Motor: 2244 - D9A LB E2, Kapacitet spremnika: 4.3e+006, Snaga motora: 288.24, Transportne dimenzije (DxŠxV): 2950*8890*3580, Marka guma: 26.5R25 L3, Zemlja proizvodnje: SE, Uvjeti isporuke: FOB\n2008 6.619 h