Ať žije smrt! Arrabala, který vstoupil do kinematografie v roce 1971 filmem Ať žije smrt (Vive la muerte, 1971), lze chápat jako dalšího filmaře, pokoušejícího se „řezat“ do našich očí. Pod povrchem běžného světa odhaluje odvážnější i otrlejší vhled do lidského nitra a zároveň brání jedince před všemi formami všednodenní reality a útlaku moderní společnosti. Film Ať žije smrt! byl adaptací Arrabalova vlastního románu Baal Babilonia (1958), v němž se mísily skutečné vzpomínky z dětství se...\nŽijí mezi nimi hráči, kteří neberou nic vážně. A pak muži, kteří otevřeně vyzývají soudy a vězení. Nicméně jen v několika málo příležitostech se objeví hráči, kteří nejen že neberou nic vážně, ale zároveň napadají soudy a vězení. I když napadá Franca, nebo Castra, nechová se Arrabal jako...\nV nakladatelství Academia právě vychází český překlad Hory duše (Lingshan) od Gao Xingjiana, prvního čínského laureáta Nobelovy ceny za literaturu. Protože jsem se skrovným dílem účastnila závěrečné redakce knihy, mám daleko k objektivitě, která je nutná k napsání standardní recenze....\nMichal Ajvaz literát nebo filozof?\nV současné české literatuře není autora tak specificky založeného, jako je Michal Ajvaz, romanopisec, vědecký pracovník, překladatel a editor.\nPříběh neznámého ostrova\nJméno spisovatele José Saramaga je v těchto dnech hojně skloňováno, a to nejen v souvislosti s vydáním jeho nejnovější knihy, v českém překladu Lady Weissové pod názvem Slepota.


Prodej bytu Ke Koh-i-nooru Praha Stodůlky 2+kk bez RK | Bezrealitky\nPřímí vlastníci nabízejí jednotku o dispozici 2+KK s obytnou plochou 51m2 ve viladomu na hranici přírodního parku Motol - Košíře. Jednotka je v osobním vlastnictví a nachází se v přízemí viladomu.\nJednotka je tvořena předsíní a dvěma většími průchozími pokoji. Dále je zde koupena s vanou a samostatná toaleta. Jednotka je ve stavu před částečnou rekonstrukcí. Na podlahách je dlažba a okna jsou již nová plastová.\nSamotný viladům je v dobrém udržovaném stavu, momentálně začíná probíhat kompletní rekonstrukce elektroinstalace v domě. Vytápění a ohřev teplé vody je pomocí plynové kotelny, která se nachází v suterénu domu.\nVe viladomě je dohromady 6 jednotek, z toho my vlastníme 4 jednotky, které budeme postupně prodávat.\nObrovskou výhodou je velká udržovaná zahrada kolem viladomu (cca 700m2), která je společná pro všechny majitele jednotek. Je zde vybudované posezení, možnost grilování či případné relaxování při pěkném počasí.\nNemovitost leží v klidné části Prahy bohaté na zeleň, vzhledem k těsné blízkosti Přírodního parku, který nabízí možnost procházek. Vhodné pro milovníky odpočinku v přírodě. V blízkosti je PID (tramvaj i autobus).\nSamotná jednotka je momentálně kolaudována jako jiný nebytový prostor, ale vzhledem k dispozici je možnost rekolaudace na bytovou jednotku. Možnost financování hypotečním úvěrem.\nJednotka je ideální buď jako startovací bydlení v příjemné lokalitě nebo jako investice na budoucí pronájem.


z lide - citajte 1.Preambule: Filmaři v Liberci\nFilmaři v Liberci\nPosted by Jiří Šilhavý in film, Liberec\nFilmaři obsadili prostor před Divadlem F.X.Šaldy. Na budově visela kromě vlajky USA i vlajka SSSR. Na pilíři se vyjímala socha koně s uraženou hlavou a aranžma předvídalo sekvenci z americko-ruského nárazníkového pásma 2.sv.války kdesi v Říši.\nPočasí bylo opravdu vydařené, svítilo sluníčko.\nFilmaři v sobotu oblehli i 3.nástupiště vlakového nádraží.\nBez povšimnutí nezůstala ani obřadní sín Liberecké radnice hostící /např. /herce Kratinu a Preise ml.\nzdroj: z druhé ruky\nfoto bude zpracováno, přesné umístění lze zjistit z foto\nNalezený zdrojík z Libereckého dne\nTu je kopie článku, kdyby náhodou se z uvedeného zdroje vytratil:\nLiberec: Do radnice se dnes přestěhuje parlament s televizním štábem\nV parlament dnes promění historickou budovu liberecké radnice filmaři z České televize. Až do pondělí 27. října zde budou natáčet nový televizní film Tak zejtra naschle. „Jedná se o působivý dramatický příběh o střetu morálky s bezohlednou kriminalitou nezletilých v drsné realitě současnosti. Mladá poslankyně pocítí na vlastní kůži důsledky nedokonalosti trestního zákoníku,“ uvedla Kateřina Vilímková z oddělení marketingu a komunikace České televize. Film podle scénáře Josefa Klímy točí režisér Miloš Zábranský. V hlavní roli se představí Lenka Vlasáková, další úlohy obsadili Vladimír Kratina, Jiří Schmitzer, Martin Preiss nebo Simona Stašová. „Autor se snaží ve svém příběhu diváky vyprovokovat k zamyšlení nad nekonečností tahanic o novém trestním zákoníku. Upozorňuje na to, že život obyčejných lidí neohrožují jenom a nejvíce tuneláři, ale možná v mnohem větší míře se ve svém každodenním životě potýkáme s mladistvými delikventy nebo sexuálními devianty, kteří jsou díky zastaralému trestnímu zákoníku nepostižitelní,“ dodala Vilímková. První klapka padla 20. října a točit se bude do poloviny listopadu. Kromě Liberce se filmaři budou pohybovat převážně v Praze. (hok)"\nZ uvedeného článku je zřejmé, že válečnou vřavu natáčeli jiní filmaři.\nA ještě jeden zdrojík z RTM TV\n"Střed Liberce se uzavřel kvůli filmování\nUveřejněno: 26.10.2008| Autor: Zdroj ČTK\nDopravu v centru Liberce komplikuje filmování. Kvůli němu je po celý víkend částečně nebo úplně uzavřený prostor mezi radnicí a Šaldovým divadlem. Omezení se týká také chodců, kulisy z chodníků se budou odstraňovat až do úterý 28. října. Mluvčí libereckého magistrátu Martin Korych dnes řekl, že v Liberci se točí dva různé projekty a filmaři obsadili také radniční interiéry. Jeden štáb je České televize a druhý společnosti Dawson production.\nUzavírky provozu se týkají náměstí Dr. E. Beneše, Mariánské a Rumjancovovy ulice, kde bude parkovat technika a kde se uskuteční přípravné práce. Úplná uzavírka se dotkla provozu čtyř linek MHD, které jinak staví na Šaldově náměstí. Linka číslo 12 má náhradní zastávku v Sokolské ulici, linka číslo 14 jezdí kolem bazénu přes Masarykovu ulici a podobně je odkloněna je i linka 18 do Rudolfova a linka 25 do Ruprechtic.\nČeská televize filmuje uvnitř radnice. "Vybrali si pracovnu primátora, zasedací místnosti a chodby," dodal Korych. Televizní štáb, který se utábořil na Benešově náměstí, filmuje celovečerní snímek Tak zejtra nashle, jehož děj se odehrává v Senátu. Hlavní role v dramatickém příběhu ze současnosti o střetu morálky s bezohlednou kriminalitou dětí hrají Lenka Vlasáková, Simona Stašová a Jiří Schmitzer. Scénář Josefa Klímy je jedním ze tří vítězných textů ve scenáristické soutěži Centra dramatické tvorby z roku 2006. První klapka padla 20. října a točit se bude až do poloviny listopadu. Kromě Liberce se filmaři budou pohybovat převážně v Praze.\nspolečnosti Dawson production točí v Liberci celovečerní film Tři sezóny v pekle s Evou Holubovou, Zuzanou Stivínovou a Mikolášem Hubou v hlavních rolích."\nThis entry was posted on pondělí 27. října 2008 at 07:39 and is filed under film, Liberec . You can follow any responses to this entry through the comments feed .


Letošní téma Modlitby za domov vyzývá před blížícím se 30. výročím Sametové revoluce k jednotě / Christnet.eu – zpravodajství, názory, teologie, kultura\nDomácí zpravodajství / kir / www.ekumenickarada.cz / 23. října 2019 11:13\nPraha - Organizátoři Modlitby za domov, tradiční akce pořádané Ekumenickou radou církví, si za hlavní téma letošního ročníku zvolili heslo „Patříme k sobě!“ Chtějí na základě společného duchovního dědictví připomenout, že je mnoho toho, co nás spojuje. "Před 30 lety v době pádu totality se zdálo, že je národ jednotný. Dnes, o tři dekády později, o tom mnozí pochybují", uvádějí na vysvětlenou k tématu pořadatelé modlitby. Modlitba za domov se tradičně koná na státní svátek vzniku první československé republiky 28. října. Obrací se nejen na věřící publikum, ale na všechny, kterým jsou vlastní nějaké duchovní hodnoty.\nCírkve Ekumenické rady církví si chtějí připomenout vznik našeho prvního samostatného státu, jeho složitou historii a před třemi desetiletími znovu nabytou svobodu. Společně se schází, aby se pomodlily za požehnání a ochranu pro naši zemi. Součástí akce je bohatý duchovní a kulturní doprovodný program, vyvrcholením je přímý přenos České televize. Místem konání se letos stal evangelický a někdejší utrakvistický kostel u Klimenta v Praze v Klimentské ulici. Hlavní program – sama Modlitba za domov v přímém přenosu České televize – začíná v 15.00 hodin.


29.8.2018 v 8:53\nSuper článek, tohle se dobře četlo. :)\n29.8.2018 v 9:18\nZrovna včera jsme o tom mluvili s holkama v práci. Takhle nějak:\n„Chápete to, jak se bude muset zdražit jízdný, když to teď budou mít studenti a důchodci zdarma?“\n„Proč by se muselo zdražit jízdný?“\n„Protože budou chybět peníze z jízdenek!“\n„Ale dopravní podnik žije jenom částečně z jízdenek, to abychom měli pocit, že to jako není úplně zadarmo. Jinak další 2/3 ceny jízdenky platíš stejně z daní.“\n„Takže taková ta cedulka ‚Nejedeš načerno?‘ vlastně znamená ‚Nezapomněl jsi doplatit poslední třetinu jízdného?‘?“\n„Jo. A nejlepší by bylo, když už MHD nemůže bejt za plnou cenu, aby bylo zdarma úplně. Ušetří se alespoň na celým tom aparátu jízdenek, od revizorů po steampunkový automaty.“\n29.8.2018 v 9:41\nNeušetří se vůbec nic. Po zavedení MHD zdarma se dá očekávat, že stoupnou náklady, protože stoupne její vytížení a bude potřeba přidat spoje. Kdysi na DF o tom byla debata pod článkem, ale bylo to před přechodem na nový redakční systém, tak ta diskuze už byla vymazána.\nTaky ve chvíli, kdy bude MHD zdarma, budou lidi jezdit i jednu až tři zastávky, přestože jinak by to došli pěšky. Což opět znamená větší vytížení MHD.\nVe Frýdku-Místku taky náklady stouply (a tam navíc nezrušili ten aparát jízdenek, protože zdarma je to po registraci a pro místní, pro příležitostný cestující je tam pořád normální jízdný.)\nI když je něco částečně financované z daní, vstupenka/jízdenka má jakousi regulační funkci – aby to pak nevyužívali úplně všichni a nebylo tam furt narváno.\nPokud by byly zrušeny daně z benzínu/nafty a zrušeno dotování MHD z daní, byl by benzín místo za 30 asi tak za 15 korun, zatímco jízdenka MHD místo za 32 asi tak za 100vku. Co by to znamenalo? Mnohem víc aut na silnicích a totální kolaps dopravy v Praze.\nZa každý dva až tří cestující MHD (nebo i na kole – ovšem aby přibývaly cyklostezky na úkor pruhů pro auta, to je zas postavené na hlavu) ubyde na silnici jedno auto. Čím víc lidí využije MHD (nebo kolo nebo vlastní nohy), tím volnější budou silnice. Takže pro řidiče je vlastně dobré, že se z jeho daní financuje MHD, protože díky tomu se dostane autem tam, kam potřebuje – má volnější cestu.\n29.8.2018 v 10:22\nŽe stoupne vytížení MHD a přidají se spoje, sice znamená náklady navíc, ale raději neefektivně využívat peníze na další soupravy, než je neefektivně dávat za celý aparát kolem jízdenek.\nO kolik to vytížení stoupne, těžko říct. Ono kolikrát člověk volí zrovna MHD nebo auto? Já teda téměř nikdy. Buď potřebuju něco odvézt, nebo pokračuju někam dál autem, kam MHD nelze, a pak jedu autem. Nebo jedu MHD. Cena v tomto nehraje vůbec žádnou roli. Nesouhasím tak s tím, že musí automaticky nastat úbytek aut nebo v druhém případě dopravní kolaps.\nNejsem teda úplně typický, nemám žádný kupon nebo tak a každou jízdenku si „poctivě kupuju“, přestože MHD dojíždím do práce a všude jinde. Je to poněkud neefektivní, ale je to cena za to, že mě PID nemá nikde evidovaného. Pokud bude MHD zdarma, ušetřím dvojku měsíčně. Pokud za plnou cenu, budu platit šest tisíc měsíčně, ale pořád to bude levnější a snažší (!) než jezdit autem. Akorát najednou do hry přijde Uber, případně nějaká soukromá MHD, pro kterou se tím vytvoří prostor. A taky budu mít větší motivaci vytáhnout bicykl.\nDalší věc, stačí pozorovat revizory, jak chytají turisty. Vyznat se v tom šíleném systému jízdenek je pro cizince nemožné, a ten parchant si prostě počká. Stejně tak školní výlety.\nCelkově je celá MHD nefér. Nechápu, proč bych měl platit jízdenku, respektive pokutu, pokud ji nemám, jen proto, že se jedná o zlomek příjmů PID, zbytek už šel z daní. Socialistická je MHD už tak jako tak, tak ji udělejme buď zcela dotovanou, nebo soukromou. Tenhle mezistupeň je pro mě akorát zavádějící nesmysl.\n29.8.2018 v 10:45\nVyhrazený zyklobusy, zastávky, nádraží a jiný terminály, koleje zabírají fakt hodně místa. Místo kolejí můžou být další pruhy, nějak na to dycky rádi v těchto úvahách zapomínáte.\nTaky by pravděpodobně mnohem víc lidí přesedlalo na skůtry, jako je tomu hlavně v Asii, a přece se všichni nějak nakonec vejdou…\n29.8.2018 v 10:48\nVole, to jsou vyhrazený pruhy pro TAXI, MP a i MHD. Tak se holt MHD škrtne a už to bude jen pro TAXI a MP no :-D\n29.8.2018 v 10:58\nMP zrušit taky a taxíky plnotržně uvolnit, žádný výhody, žádný licence a podobný kunďárny. Pak se bude dát jezdit pár ulic za pár dolarů jako v US a demontáž socky je dokonána.\n29.8.2018 v 12:00\nBohužel skůtr (motocykl, kolo) je v našich podmínkách použitelný tak 3-4 měsíce v roce a i to ne pravidelně. Stále musíte mít v záloze nějakou „zastřešenou“ dopravu.\n29.8.2018 v 12:27\nS dobrejma hadrama, rukavicema a integralkou tak 7-8 mesicu. V podstate pokud neni snih, naledi nebo nemrzne tak se na skutru da. Chce to ale odpovidajici vybavu.\nV asii maj treba takovy prosivany ochranny navleky na riditka misto rukavic, aby nezably ruce.\nTak to asi žiju v nějaké jiné Praze, protože jezdím „nezastřešenou“ dopravou celoročně.\nJezdím na skútru pravidelně 7-9 měsíců v roce. Nějak víc zmoknu max 5x ročně. Nicmnéně když ráno leje, tak zvolím MHD nebo auto. Limitující je sníh nebo ještě horší námraza, takže sice lze jezdit pohodlně do cca -5°C, ale kvůli námraze končím když začne ráno pravidelně mrznout. Padající skútr jsem už za jízdy stojíc na silnici a klouzajíc po botách už jsem párkrát zvedal a není to nic co bych chtěl dělat častěji.\nNa kole lze jezdit ještě delší část z roku, protože i na stěhu drží např. horské kolo dobře, zatímco skútr blbě. Nicméně pro skalní jezdce se vyrábí i zimní gumy pro skútry a motorky.\n29.8.2018 v 9:29\nFakt ze srdce nemám rád dotace, ale zrovna žiju v místě (Stuttgart), kde dotace v MHD neexistujou a všechno je to za plnou pálku.\nTakže dám protipříklad: roční lítačka pro dospělýho stojí 865Eur, pro dítě 432Eur na 10 měs., pro studenty 412Eur za dva semestry. Doochodci to mají za lidovejch 560Eur ročně. Ekvivalentem pražskejch zón P+0+B jsou tu zhruba první dvě zóny a s těma tedy kalkuluju (ale to platí jen pro základní skupinu, studenti, děcka i doochodci mají jednu cenu pro všechny zóny). Pro rodinu s jedním dítětem a jedním studentem to teda dělá ročně lidovejch nedotovanejch 2574Eur, čili skoro 70 tisíc korun, čili zhruba jeden a čtvrt čistýho měsíčního průměrnýho místního platu. V Praze by to tedy odpovídalo cca 35000Kč (s tím, že v Praze je ale levnější akorát práce a elektrika, ale stavba infrastruktury a dopravní prostředky stojí stejně). Jak je vidět, autor článku trefil odhad tržní ceny velmi přesně.\nVýsledek? Každej, kdo má do řiti díru, si tady koupí nějaký starý auto a radši jezdí autem, takže ráno a odpoledne je celý město zamrdaný a celou zimu je tu částicovej poplach ze všech těch aut. V MHD jezděj jen děti a lidi, který nemaj v práci kde zaparkovat.\nPointa? Kdyby Praha začala jezdit za tržní ceny, tak se tam dost možná stane to samý co tady – takže berte dotace do MHD jako rozumnej úplatek lidem za to, že nechaj auto doma a jedou mastnou tyčí – odměnou je to, že se po Praze v rámci možností dá pohybovat celkem dobře a to i autem (a to není ironie), když už je to nutný.\n29.8.2018 v 9:40\nJsem rád, že se našel příklad z reálného života, kam to vede, když se MHD nedotuje a nechá se to na „neviditelné ruce trhu“ :-D Chápu autora, že se mu tahle situace nelíbí, z článku je však patrné, že nedomyslel důsledky. Bylo by zajímavé, kdyby vše bylo skutečně v těch soukromých rukou a stát by na nic neměl monopol. Představte si, že by soukromníci mohly vlastnit i takové ulice, jednoduše všechno. A potom by na těch ulicích za průjezd vybírali mýto. Na nějakou tramvaj můžete potom rovnou zapomenout, kdo by se dohadoval s 200+ subjekty o tom, kde může a nemůže projíždět, kde může a nemůže mít zastávku atp. Za průjezd každou jednotlivou ulicí byste potom vlastníkům platili poplatek. Ne jeden za celé město, ale každému za každou jednotlivou ulici. To by se to panečku žilo…\n29.8.2018 v 9:50\ndunnst: Soukromá infrastruktura už tady jednou byla a neosvědčilo se to. Osvědčený model MHD je organizování MHD státem/obcí a svěření jednotlivých výkonů soukromým dopravcům, polopaticky stát určuje jízdní řád a jízdné a soukromník jezdí ve stanovený čas po stanovené trase za tržní cenu. Zda se stát rozhodne MHD dotovat je jeho boj, respektive jeho občanů.\n29.8.2018 v 10:42\nJak píšete, je to boj Prahy a jejich občanů, čili může a měla by se vést diskuse o tom, jak moc má být MHD dotovaná – a tady bych souhlasil, že 1200kč ročně už je opravdu hodně nízká cena. I těch 3650Kč ročně (nebo o něco méně pro studenty za 10měs. lítačku) je velmi rozumná cena. Ještě jsem snad neslyšel nikoho nadávat, že jsou abonentky na MHD v Praze předražené. Zato zcela nedotovaná doprava by podle mně v Praze nedopadla dobře.\n29.8.2018 v 10:57\nRadši dám dva litry ročně za pražskou silniční známku a těch 10+ miliard ročně co socka sežere ať jde do výstavby silnic a budování parkovacích domů místo udržování desetitisíců anonymních činžáků, který nikoho než památkodebily vůbec nezajímají. Když místo zyklobuznopruhů dojde k přemalování na mopedopruhy a mopedostezky, myslim, že by to mohlo docela slušně fungovat, spousta lidí přejde na to.\nSmysl má asi zachovat krtka, když už tady je, taky některý ty vlakový tratě, i když dost nádraží je nádor kterej se pořádně nedá obejít, podejít ani přejít. Rozhodně ale nestavět nějaký okružní nebo podzemní fantasmagorie za stovky miliard, jak to mají v plánu příživníci z IPR apod., proboha.\nPamátkodebilové jsou vůbec sebranka, ten dementí viadukt tady to není žádná posraná rekonstrukce – značný části toho byly kompletně rozebraný a vystavěný znova. Historický na tom nebude tudíž ani hovno, proč to jako rovnou nestrhnou a nepostaví tam něco rozumnějšího s míň pilířema? Kolik parkovacích míst a míst na různý užitečný kumbály by vzniklo, místo té šílenosti kde je skoro víc zdiva, než volnýho místa? To je zase píčovina…a to už to tam překáží druhej rok a konec v nedohlednu…sem zvědavej jak to dopadne s tím pitomým mostem, do toho taky ti příživníci furt šťourají.\n29.8.2018 v 11:49\nNo jo, to je sice hezký, ale i kdybys ty dva tácy za tu známku dal – a s tebou i všichni ostatní (ostatně ono to přijde dřív nebo pozdějc i tak) – co se stane, když těch 100 lidí z tý jedný tramvaje sedne do 100 aut (někdo teda třeba na moped nebo na ekolo) – dyť to se na ty silnice nemá šanci vejít ani kdyby se zase přidaly pruhy tam, kde v posledních letech zmizely. Chceš strhnout baráky a stavět silnice? A co ty lidi budou v tý Praze pak dělat, kam by tam jezdili? :-D\nŘek bych, že ty činžaky budou zajímat hlavně lidi, co v nich bydlej – to si to představuješ, že Praha budou jednom silnice a parkhausy? Kde budou lidi bydlet, žít a pracovat? :-D\nDo diskuse o viaduktu se asi pouštět nebudu, protože k tomu nemám dost informací – kromě toho, že nám zjednosměrnili ulici u naší pražský pobočky a kvůli rekonstrukci jsou venkovní místa mimo provoz :-) Já jenom doufám, že až to teda dají dohromady, tak pořádně přitalčej na využití a na Masaryčku bude proudit jeden vlak/nadzemka za druhou – časem snad i z letiště a tak. Přitom se to přímo nabízí – udělat malou odbočku z kladenský trati a je krásný spojená až do centra – letiště, veleslavín, hradčany, bubny, masaryčka. :-)\n29.8.2018 v 23:59\nZa ty prachy co jim developeři nabízí to všichni rádi prodají. Blokujou to památko- a jiní debilové. Mě fakt nezajímá 10246 úplně stejnejch čtyř-pětipatrovejch činžáků, strhnout a vystavět nový výškový budovy s minimálně pětipodlažníma podzemníma parkovištěma, jako jinde v civilizovaným světě. Paříž si to prošla za císařů, některý německý města za führera, jiný města bombardováním, jenom tady je furt jenom skanzen a žít ani pracovat se tady NEDÁ. I na kancly jsou ty baráky absolutně nevhodný, 30-70 let stará infrastruktura, jakýkoli rekonstrukce jsou galakticky nákladný a problémový…děs běs. Tak se staví furt nový a nový office housy všude možně, rozumný firmy se stěhují tam a v centru v těch předpotopních barákách je čímdálvětší svoloč bůhví vodkud.\n2.9.2018 v 8:33\nTěch sto lidí v tramvaji je přesně kde? Možná na pěti linkách po dvě hodiny denně. Jinak co sem teďko jel do/ze servisu dyž tam bylo auto s brzdama sockou, tak to bylo naprosto liduprázdný a tramvaje vozily vzduch. A že jich kurva jezdilo tam a zpátky. Takže souprava za padesát-šedesát mega, jedna jízda musí stát minimálně deset litrů (čím novější tramvaj, tím horší geometrie náprav – to bude asi ten pokrok – a brousí to koleje skoro i na rovince) a v průměru to možná nějakou tu stovku lidí převeze dohromady na celé trase.\nNezlob se, ale todle může objahovat jenom magor. Kdyby na magorsrátě nebyly kundy, tak aspoň koleje zasypou a zalejou asfaltem, takže tam můžou jezdit i busy a v případě třeba nehody se to tama dá objíždět. Jenže to ne, to radši nechají nepřekonatelnej vřed uprostřed silnice (myslíš že ty koleje, zastávky a terminály nezabírají místo, kde by jinak mohly být silnice a parkoviště? fakt ne?) a eště na vytíženejch páteřních trasách (Evropská, Plzeňská…) jeden pruh uberou. Makes sense!!\n2.9.2018 v 10:12\nZalít asfaltem? To snad ne. V Praze je 550 km tratí a na nich 4×60 kg šrotu nejvyšší výkupní ceny na každý metr, plus další 2 kg trolejového bronzu, o měděných napájecích kabelech nemluvě. To přímo svádí k jinému řešení :-)\n2.9.2018 v 19:47\nNemyslím hned demontovat, ale udělat z toho normální pruh, jako leckde v centru nebo třeba kolem Střešovické vozovny (busy sdílí kus trasy pruh se šulínama).\nNemluvím vůbec vo pakárnách jako Sokolovská s tou trávou v kolejích a jedním pruhem každým směrem. To je fakt na střelbu.\n2.9.2018 v 21:37\nAha, to já když vidím tramvaj tak si hned představuju ty nůžky na kolejnice a magnetický jeřáby v hutích…\nS tou trávou to dělají naschvál. A když lidi v okolí nebrblají, tak tam nechají jen holý štěrk (Barrandov, Modřany, Prosek). Jinak se musí ulice každých pár let rozvrtat (jako teď třeba Zenklova, což je prý akce srovnatelná jenom s bombardováním Libně v pětačtyřicátém) aby ty debilní koleje vyměnili, protože nic nevydržej. Vůbec nechápu proč se takovej drahej a hlučnej klumpr jako tramvaj pořád drží při životě.\nJe fakt že v Pze by na mnoha místech stačily trolejbusy, ty se dělají i kloubový a to už uveze dost. Tramvaje vedou z okraje na okraj a taková nová trasa dneska vyjde na nějaký desítky, spíš stovku milionů kilometr, nový soupravy už nejdou pod 50 kus, provoz extra levnej není a když to pak vozí vzduch, tak je to v prdeli. A ty rekonstrukce, to je něco. Vono sice víc trolejbusů znamená víc řidičů a ti taky nejsou levní, ale pořád na ně IMHO nejsou kladený takový nároky, jak na tramvajáky, byť je trolejbus taky drážní vozidlo, tak je to ale jinak jen elektrickej autobus, a ty provozní náklady si myslim, že to skoro srovnají. O ceně pořizovací už škoda mluvit.\nVono teda i autobusy pěkně kurví silnice, mnohde jsou koleje jaxviňa, ale to je asi z velké části daný i tím, že ne všude je ještě zátěžová vozovka co byla konstruovaná na velký stovky autobusů denně a pár desítek nějakejch náklaďáků, co tam dneska jezdí. Nový vozovky už jsou snad stavěný líp a busy by zvládly (navíc vono není nutný dycky hned rozbombardovat celou ulici, mnohdy by stačilo povrch zfrézovat a položit novou vrstvu, divím se, že se to dělá tak málo, naposled na části Jižní spojky a maggisrály, i když by to zoufale potřebovalo okamžitě udělat pár desítek tahů v Pze). Čímž chci říct že i pod busama je sice nutný občas opravit silnici, ale taková hrůza jako rekonstrukce šuliny to být nemusí.\nJenže u plně socialistickýho podniku řízenýho opiticky nerozhoduje zdravej rozum a kalkulace – to by teda v prvé řadě nikdy nedošlo k prodloužení áčka, určitě ne v nynější trase, ale nikdo vám nedá tolik, co já vám dokážu slíbit. A zaplatíte to až těm co přijdou po mě, takže super deal.\n3.9.2018 v 17:49\nvyhoda tramvaje je ze ma na cele trase „vyhrazeny pruh“, navic na trase jsou cidla aby ji padaly cocky kdyz prijede na krizovatku a zastavil se provoz aut v jinych smerech. to by asi trolejbusy nemely. jinak ale souhlas.\n29.8.2018 v 12:14\nA kde bys ty parkovaci domy chtel jako stavet? Tam kde neni kde zaparkovat pro ne neni misto a tam kde by bylo misto tam zas nejsou potreba. Maximalne P+R parkoviste.\nA zbourat dum v sirsim centru a misto nej postavit parkovak je ekonomickej nesmysl i bez pamatkaru.\n29.8.2018 v 12:22\n@shane: technická: když se člověk například na severu Prahy v dosahu metra rozhlédne (stanice Letňany; ale i Prosek, Střížkov), což je metrem 15 – 10 minut do centra a přitom nad hranicích denních kolon, tak uvidí spousty, spousty místa, kam by se vešlo nekonečně parkovacích domů, zejména kdyby byly částečně pod zem a částečně nad.\n29.8.2018 v 12:28\nJo, P+R. Ty to chce, ty chybej dost zoufale. Ale ty maj smysl jen v kombinaci s MHD. Bez ni jsou k nicemu.\n29.8.2018 v 12:34\ndyť jo: linka metra C jede od jižního města přes úplné centrum až na sever a končí vlastně za Prahou (kuriózně stanice Letňany nepřepravuje lidi ze sídliště Letňany, protože stojí kvůli olympijádě o kilometr vedle přes pole) a po cestě je málo využitých stanic dost – Prosek Střížkov, Ládví… A stejně tam nikdo nic neudělá, protože místní by to nejspíše blokovali a magistrát by asi nic nezmohl, i kdyby chtěl.\n2.9.2018 v 10:28\nTa tam nestojí ani tak kvůli olympiádě, jako spíš kvůli partě lidí, která skoupila všechny pozemky v okolí, měla dost silné páky aby „zalobbovala“ metro a teď jen čeká, až se to okotí :-)\n30.8.2018 v 0:04\nLeda hovno. Bouralo by se vostošet, nebejt buzen. Takle to probíhá tak, že to developer koupí, deset let to nechá za soustavnýho kvičení chátrat, když je to v dezolátním stavu, tak mu laskavě povolí to strhnout a pak si tam může něco postavit. Kdyby to mohl strhnout hned, tak to za těch deset let měl zaplacený, takle to jenom žere prachy.\n29.8.2018 v 13:05\nSoukromá infrastruktura tady nikdy nebyla, takže není co by se neosvědčilo. Jediné, co se tady provozuje, je jistá forma ekonomického fašismu, neboli state-directed capitalism (ekvivalent). Je to jako když někdo prohlásí, že neregulovat bankám úvěrové sazby „už jsme zkusili nechat na tom kapitalismu a jak to dopadlo“, když každej ví, že banky jsou tak extrémně zregulované, že o nějakém kapitalismu nemůže být řeč. Podobný je případ scadara, který popisuje zkušenost z totalitního Německa, kde nastavili neuvěřitelné regulace provozovateli, ten má neskutečné náklady s provozem a nemůže s tím nic dělat a tady se vyrojí dementi jako dunnst, kteří pak přijdou a říkají „no vidítě a to je ten kapitalismus, to autor nedomyslel“\n29.8.2018 v 13:59\nS tím příkladem jsem tak akorát naznačil, že autor článku má asi pravdu ve výpočtu opravdové tržní ceny MHD – která je celkem očekávatelně cca na půlce toho, co tady v Němcích – ale že tam, kde tenhle svatý grál spravedlnosti mají, to není tak růžový, jak se může zdát. Občas to zkrátka chce myslet i na důsledky.\nJinak mi teda řekni, čím je to Německo ve srovnání s Českem tak totalitní, kromě toho, že ti neodpustěj rozhlasovej poplatek a že si tady v neděli nenakoupíš (ale zase tady prodavačky většinou nejsou kyselý jak vitacit). :-)\n29.8.2018 v 16:18\nMůžu nosit a držet zbraně? Můžu zastřelit fízla, co mi v noci vleze na pozemek? Můžu zastřelit zloděje, co mi vleze na pozemek? Když si koupím auto, můžu jím jezdit? Můžu prodávat limonádu na ulici? Odpověď na všechny otázky je ne. Německo je totalitní.\n29.8.2018 v 17:11\nJo takhle, mira totality se urcuje podle toho, jak moc muze clovek strilet po policajtech. Tak to pak jo. Co se tady clovek jeste nedozvi. A to se v cesku smi? Ty vole to by byl verejnej lync jak svine a do chladku bys sel na hodne dlouho.\n-Ano, jako clen streleckeho spolku. Skryte noseni asi ne, to nevim…\n-Asi ne (strileni po policajtech bude problem asi i v jinych zemich krome Sierry Leone)\n-Nevim (hadam, ze ne, ale opet bych to nezkousel ani v cesku, byt to teoreticky ma sanci projit)\n-Ano (jestli sis nevsim, tak Nemci jsou na auta uplne ulitli a ma ho s jezdi s nim snad uplne kazdej)\n29.8.2018 v 17:24\nNo len je trošku u tých áut problém s tou hnusnou zelenou nálepkou (Umweltzone) – najlepšie na tom je, že ak aj tvoje auto (registrované v BRD+DDR či v zahraničí) vyhovuje tomu nezmyslu (t.j. tú zelenú nálepku by si na úrade dostal v pohode), ale nálepku nemáš a vojde (aj omylom) do Umweltzone tak ak ťa chytia tak to máš za 80 Eur.\n29.8.2018 v 22:29\nJe mi to jasny :-) Zhruba jsem tusil, na co masiton narazi, ale prece bych ho nezklamal? :-)\nHele jako uprimne taky me ty nalepky serou, ja mam na vokne stabilne uz pet veci – nemeckou umweltplaketu, francouzskou Crit’Air plaketu, ceskou, svycarskou a rakouskou dalnicni znamku. Kazdopadne v Nemecku se zpravidla to, co pises, nestava, protoze je na kazdym novym aute plaketa vylepena uz kdyz si pro nej jdes k dealerovi. Overeno pred mesicem. :-)\nNo a pokud nebudes mit na aute nalepku z STK, i kdyz tvoje auto treba vyhovuje, tak to taky schytas, takze v tom moc rozdil nevidim.\n29.8.2018 v 23:04\nSTK nalepka? Kurva, to je teda totalita :-P\nZasa na druhej strane, my si tu musime kupovat danovu nalepku kazdy rok…\n29.8.2018 v 22:57\nAle problem tam prece jenom jeden je – kdyz jedou nasi kluci z prazskyho officu do Nemecka a pujcujou si auto, tak je v pujcovne neresitelnej problem dostat auto s plaketou. Takze nakonec musej brat svoje auta a nechat si to proplacet (ono to teda zpravidla dava ekonomicky smysl, takze na to nikdo nenadava :-), ale dokazu si predstavit, ze to muze nyst nejaky komplikace). Stuttgart je svou topologii extremni pripad, kdy se to vsechno drzi ve meste, v kotli mezi kopcema. Jiny mesta muzou mit stejny emise, ale vitr to rozfouka, nebo to odtece nekam do prdele.. ne tak tady. No a na stadtklima-stuttgart.de je hezky videt, ze to proste efekt ma. Ja teda ziju v ty sidelni kasi okolo, mimo Stuttgartsky udoli, takze ty mestsky smrady zas tak casto cuchat nemusim, ale i tak.\nV Praze je to koneckoncu hezky videt taky, nejhorsi vzduch je dycky v tom udoli od Nusli, podel Vrsovicky ulice az do Strasnic.\n29.8.2018 v 17:15\nKdyz uz jsme u toho prodeje, tak tady zas nikdo nebuzeruje s online evidenci, coz mi prijde jako hodnotnejsi benefit nez moznost strilet benga, ale asi zalezi, co clovek zvoli za karieru, pokud varis pernik, tak to muzna mas jinak.\nTed me napada, ze si v sobotu na trzich normalne piti kupuju… na ulici (lepe receno na namesti).\n29.8.2018 v 13:01\nAha, jako že je lepší za šílený prachy provozovat neekonomickej nesmysl jménem MHD, místo co by se rozšířila infrastruktura, což všichni reálně chtějí, aby mohli jezdit autem. Because fuck logic. Ale ne, lepší je napsat „autor nedomyslel“\n29.8.2018 v 13:25\nMozno by bolo lepsie ukazat priklady miest na svete kde je infrastruktura dostatocna na 100% individualnu dopravu miesto oznacovania ostatnych diskuterov za dementov.\n29.8.2018 v 13:43\nV USA to asi bude, s vyjimkou velkejch mest. Jenze v USA maj i zapadky prdele ctyrproudovky a sestiproudy hlavni tahy jsou taky bezny. Jenze tam maj tri prdele mista a sidla staveny s ohledem na motorizaci. Ne jako u nas kde vetsina mest historicky centrum delany co nejuzssi protoze mista mezi hradbama bylo malo mista a uzky ulice se dobre branily, vesnicky ulice byly delany na zebrinaky a vilovy ctvrti na spartaky a stodvacitky s parkovanim na pozemku.\nKedze clanok je o MHD v Prahe, mal by som svoju poznamku zmenit na: Mozno by bolo lepsie ukazat priklady miest s poctom obyvatelov nad 1 milion na svete kde je infrastruktura dostatocna na 100% individualnu dopravu…\nA nebudem hovorit o USA nakolko tam nerad chodim a preto ich detailne nepoznam, budem hovorit o Kanade. Tuto napokon tiez bolo vela miest postavenych/prestavanych s ohladom na individualnu dopravu. A cuduj sa svete, tiez by to bez verejnej dopravy tazko zvladli. Kurna, v casoch ked boli vsetci posrati zo SARS-u, cas dojazdu do prace sa mi zdvojnasobil. Ono sa ludia bali MHD, tak presadli do aut.\n29.8.2018 v 14:12\nJe to tak, historický význam pro vojenství nám dnes předurčuje dopravu v mnoha městech. Praha byla za Rakouska vojensky druhořadá, tak zůstalo sevřené centrum a hlavní komunikaci (dálnici od BRna směrem na sever) posléze bolševik vedl skrz centrum a dodneška neexistuje dodělaný obchvat. Zatímco Hradec KRálové bylo vojenský významné místo, kde se počítalo s přesuny vojsk, a historicky je tam víceméně čtyřproudý okruh, vnitřní okruh a spojky mezi nimi.\nA bolševik navíc nebyl schopen plánovat vůbec nic, natož že lidi budou mít auta, takže i místa nové velké výstavby (typicky Jižní město) pořádný prostor pro komunikace a dopravu už nemá.\n29.8.2018 v 14:24\nZa Rakouska hlavně to, co je dnes Praha, byla hromada samostatně se vyvíjejících měst a přilehlých vesnic, násilně spojených zákonem o Velké Praze v roce 1922 nebo 1923.\nHradecké okruhy nemají s přesuny vojsk nic společného. První vznikl okolo jádra čerstvě zrušené pevnosti v devatenáctém století. Druhý vymyslel Gočár, ale postavili ho až komouši ve druhé polovině dvacátého století, když se město začalo více rozrůstat i na východ.\n29.8.2018 v 14:30\nAno, den kdy vznikla Velka Praha je zapsan zlatym pismem v dejinach mesta Brna, protoze postoupilo na zebricku velikosti ceskoslovenskych mest z pateho na druhe misto :)\n29.8.2018 v 14:55\ntechnická :-) hradecká pevnost byla zrušena a zbořena na přelomu 19.- 20. století pro prohrané válce 1866. (Ano, Gočárův okruh následoval poté, to je pravda; zelený pás kolem starého města byl skvěle využit a naplánován). Ovšem ještě před výstavbou pevnosti – tedy mnohem dříve – došlo ke významné změně celé oblasti – zrušení starých předměstí, stěhování lidí za hradby; umístění nádraží, které do budoucna celou oblast uvolnilo pro moderní výstavbu.\nA v Praze, pokud vím, ve větší míře k ničemu podobnému nedošlo, naopak, jak správně zmíněno, došlo ke spojení nesourodých samostatných obcí.\n29.8.2018 v 14:43\nZrovna Jižní město má celkem velkoryse plánované silnice (méně už parkoviště). V době kdy měl každý desátý škodovku byla skrz jižák dvouproudá komunikace, dnes kdy má auto každý to dopravně zklidnili prakticky do jednoho.\n29.8.2018 v 14:18\nNo tak to je tady dost stejny – taky to celkem jde, s vyjimkou velkejch mest – ale o ty prave tady jde.\nV USA to taky žádná sláva není – tam je zas problém to, že ty tříproudovky mají sice malý, ale i ty velký města – a tak jak to za Eisenhowera navrhli, tak to tam dodneška na spoustě míst zůstalo. No a zatímco u malejch měst dobrý, tak jezdit autem v L.A., S.F., D.C., N.Y.C., Bostonu, .. jakýmkoliv městě nad milion (snad s výjimkou Vegas) je taky pro masochisty. I ta autocentrická Amerika, země individuální dopravě zaslíbená, v těch opravdu velkejch městech má MHD, protože jenom autama to prostě nejde a ani to nedává smysl, protože pak by to město bylo roztahaný na stovkách km2 a to je taky k prdu.\n29.8.2018 v 14:27\nDokonce mam podezreni, ze minimalne LA tu MHD taky dotuje, protoze v roce 2012 tam bylo jizdny jeden dolar bez ohledu na to, jestli jsem jel jednu stanici nebo celou lajnu pres pul mesta. A pochybuju, ze se jim to ekonomicky rentuje, i kdyz ty busy zadnej zazrak nebyl. A pokud me pamet nesali, tak metro bylo taky za dolar/jizda.\n29.8.2018 v 14:44\nNielen LA ako mesto ci kraj, ale aj stat dotuje MHD v LA. Dokonca tak, ze rozne dotacie a vynosy z dani tvoria tusim 60% rozpoctu.\nAle tu nam niekto hned namietne ze Kalifornia je predsa socialisticke peklo.\n29.8.2018 v 14:56\nA coz teprv Lidova republika Berkeley :) pravda ovsem je, ze to americke socialisticke peklo by byl na ceske pomery kapitalismus takrka Dickensovsky.\n29.8.2018 v 15:23\nLA je dotovane ze 77%. Ale netreba se omezovat na kalifornii – New York je dotovany z 50%, Boston ze 70%, Dallas z 85% :-)\nhttps://en.wikipedia.org/wiki/Farebox_recovery_ratio (pro neanglicky mluvidi, procenta udavaji jakou cast z celkovych nakladu pokryje prodej jizdneho)\n29.8.2018 v 15:29\nTo je docela masakr. Koukam ze PID patri celosvetove mezi ty vydelecnejsi, resp. min dotovany. A to je to ke vsemu celkem velka a husta sit.\n29.8.2018 v 15:50\nCoz je s podivem, kdyz se u nas jezdi skoro zadarmo. Pro Prahu to zrovna jsou teda pet let stary cisla, od ty doby jizdny tak akorat zlevnilo, takze dneska uz to zas tak slavny nebude (koneckoncu aktualni cisla jsou v clanku). Nicmene jestli se nepletu, tak Praha ma v evrope jeden z nejvyssich (ne-li uplne nejvyssi) podilu uskutecnenych jizd v pomeru k poctu obyvatel a rekl bych i v pomeru k rozsahu site.\n29.8.2018 v 20:45\nMno já tam 100% z jizdného nevidím…\nA taky Stuttgart 21 je slušná pálka, i když se to týká většinou železnice, ale vyvolané investice jsou i pro MHD.\nCo se MHD zdarma týče, ve Frýdku a Místku (50.000 duší) došlo k nárůstu cestujících o cca 70% (no blbě se to srovnává neb se rozšířil počet linek i zvětšilo obsluhované území) a město to stojí 10 mega na ušlých tržbách, furt inkasují 15 v porovnání s 23.4 mega v roce 2010, což by bylo dnes min. 25 mega.\nA to je skoronic v porovnání s tím, co se utratí za různé pičoviny.\nU větších měst ta ztráta bude citelnější.\nTřeba Ostrava (300.000 duší), která má roztahanou síť tramvají, busů a trolejbusů inkasuje půl miliardy z jízdného a jízdné zdarma by byla rána, už tak město na tu srandu platí miliardu.\nNavíc Ostrava s výjimkou kritických míst ve špičce zácpami aut netrpí.\n30.8.2018 v 16:39\nscadar: moc pěkná tabulka. Zaujal mě Londýn a když jsem hledal vývoj (podezříval jsem LU, že vydělává hlavně od chvíle, kdy se zavedlo mýto a s ním brutálně vzrostly i ceny za metro – když už lidi naženem do metra, ta ať pořádně platí), tak jsem se dostal na jejich stránky a je to skutečně tak.\nTrochu problém je v tom, že to se jedná jen o LU, tedy metro. Celá londýnská MHD – ať srovnáváme jabka s jabkama – je taky ztrátová. Hlavně kvůli busům, kde je jízdné 1.4B a provozní náklady 2.5B, tedy provoz busů stojí stejně jako metro, ale za lístky utrží jen cca 60%.\n29.8.2018 v 18:23\nPamatuji si když jsem jel autobusem z N.Y. do Washingtonu. Autobus stál na totálně ucpané dálnici co měla 4 pruhy a 5-10 metrů vedle stála stejným směrem totálně ucpaná druhá dálnice, která měla taky 4 pruhy. Výsledkem bylo na 4 hodinové cestě zpoždění přes 2 h (a ujetí následujících spojů).\n29.8.2018 v 13:37\nRozsirila infrastruktura. V Praze. Jak? Zbouras jednu radu baraku abys rozsiril ulice? Nebo zplanyrujes cely sirsi centrum Prahy a postavis tam neco jako Jizak se ctyrproudovkama a parkovacima domama? Mas tuseni, kolik by to stalo a jaka by byla rentabilita?\nSirsi centrum Prahy je hotovy. Finito. Slus. Sem tam se tam da nahacmat nejaka dalsi budova a semtam se da neco konvertovat, ale zadna vyznamna urbanisticka zmena se neda ocekavat driv nez po jaderne valce. Neni jak vyznamneji rozsirit infrastrukturu a navysit kapacitu silnic a parkovist. A doprava v Praze se rok pd roku zhorsuje, castecne proto, ze cimdaltim vic lidi dojizdi do Prahy za praci. Takova Stara Benesovska je rano a odpoledne prakticky v kolapsu, zacpa je od kruhaku na Dobronicky az do Jesenice, resp. z Jesenice k IKEMu.\nJedine jakztakz bezbolestne reseni jak zabranit kolapsu dopravy je, aby co nejvic lidi dobrovolne jezdilo MHD, cili vytvorit cenove prijatelnou hustou sit MHD a sit zachytnych parkovist pro mimoprazske.\n29.8.2018 v 16:03\n> Jsem rád, že se našel příklad z reálného života, kam to vede, když se MHD nedotuje a nechá se to na „neviditelné ruce trhu“\nJenže bylo prezentováno polovičaté řešení, kdy se ani nedotuje MHD, ani se neřeší negativní externality z IAD. Mimochodem věta „ráno a odpoledne je celý město zamrdaný a celou zimu je tu částicovej poplach ze všech těch aut. V MHD jezděj jen děti a lidi, který nemaj v práci kde zaparkovat“ mi přijde že sedí na Prahu úplně přesně, byť tu dotované MHD je.\n30.8.2018 v 15:34\nscadar: Ono se to strašně těžko porovnává, protože sice ve Stuttgartu je soukromé MHD a nezaplatíš ho z daní, ale z těch daní zaplatíš něco jinýho. Takže suma sumárům utratíš stejně na daních, MHD nemáš zdarma, situace ve městě jě hrozná a nic z toho v podstatě nemáš. Paskvil socialismu a kapitalismu je prostě na nic.\nK té Praze. Praha není nafukovací. Pokud by tahle situace nastala, skutečně by to mohlo vést k dopravnímu kolapsu. Co by se stalo? No možná by do tý Prahy lidi přestali jezdit, když stejně stvrdnou 3 hodiny v zácpě a z práce je stejně asi vyhodí. Občas kroutím očima nad lidma, co brečej, že v Praze neutáhnou nájem. Tak proč v té Praze ku*va bydlíš? Běž do jiného města, najdi si jinou práci a seš v pohodě. No, mě se v Praze líbí. No to je hezký, mě se taky líbí Porsche, ale nebrečím nad politikama ať zlevní jeho pořizovací cenu, protože já ho prostě chci a z platu zedníka si ho dovolit nemůžu.\n29.8.2018 v 11:33\nTypický bordel daný socialismem. Neplatí řidiči na silnicích (tedy platí, ale ne přímo od konkrétního kilometru v daný čas, přelévá se to jinudy…), neplatí ani cestující v MHD, cenový systém je úplně vyřazený z provozu. Nikdo tak vůbec neví, co má a co nemá smysl, co je a co není životaschopné. Kdo nemá rád auta ve městě, bude hudrat na pánská přirození jezdící po jednom v autech. Kdo nemá rád mastnou tyč, bude nadávat na ten podnik a na peníze, které to celé stojí. S jistotou lze říct snad jen to, že zlevňování ještě hlouběji pod náklady to pomrví víc než méně.\nOsobně proti pražské MHD nic nemám, občas potřebuju přejet kus Prahy a 26Kč za (často i klimatizovanou) tramvaj a možnost si připravovat poznámky na jednání a neřešit parkování mne docela těší. Na straně druhé, nejsem běžný zákoš, ze stejného důvodu třeba využívám parkoviště u nádraží v Rokycanech a do sídla firmy na Smíchově jedu vlakem. Totiž jak vidím ceduli s nápisem Praha cifrou menší než 40km, bývám preventivně nasraný z té ztráty času za volantem. Celý ten centrální kraj totiž je totiž až běda přelidněný, srovnáno s tou nedostatečnou infrastrukturou.\n29.8.2018 v 12:03\nJe běžné, že MHD se dotuje ze 70 procent. Zeptejte se vašm městě rádi odpoví Vám. TAkže jestli už se má platit 70 procent nebo to má být rovnou zadarmo je skoro jedno. Když to bude zadara, tak to mohu využít i skuteční plátci, kteří normálně jezdí autem a museli by někde shánět lístky. Zmizí revizoři, lístky, karty, …. Je pravda, e by se měl někdo pozastavit nad tím, jak drahá MHD ve skutečnosi je.V přída lístku a připočítání dotace se pro dva lidi skoro vyplatí taxi.\n29.8.2018 v 14:20\nPlacení regulačního poplatku (přestože většina peněz jde z veřejného rozpočtu) je výborný jako páka na různý existence, se kterejma prostor v MHD fakt sdílet nechceš. Stejně jako u doktora, kde to z z mnou neuchopitelných důvodů zase zrušili (možná zasadíme na další flame) :-D\n29.8.2018 v 14:34\nNa zevly a boveraky jsou paky i bez listku, ale argument o vytizenosti rozhodne stoji za uvahum\n29.8.2018 v 15:25\nPaky sice jsou, ale „tahni protoze smrdis“ je hure vymahatelny z hlediska prava nez „tahni kdyz neplatis“. :-)\n29.8.2018 v 23:50\nArgument o vytizenosti je ten hlavni pro nektera mesta. Fajn, Praha to mozna nepozna, ale treba v Brne by MHD zkolabovala. Uz ted nektere linky pretekaji ve svech a neni mozne je posilnit. Namatkou 25/26 – obrovsky koncentrator studentu, jede kolem nekolika ZS, SS, fakult. 8 – koncentrator pracujich, dovazi hromadu lidi do (asi) nejvetsiho kancelarskeho centra v Brne s absolutne patetickou parkovaci obsluznosti(jak tohle proslo nechapu). Jednicka je plna i behem prazdnin.\nNo a k tomu pridejme fakt, ze nejsou ridici – Brnensky dopravni podnik nabizi naborak 100k KC a nastupak 30k KC :)\nJasne, treba 8 a 1 by asi posilit slo. Ale kde vezmeme intervaly na posileni 25/26 to fakt netusim, ty jezdi kurevsky casto.\nA urcite existuji dalsi pekne linky. Jo, Brnel podle vseho vypada tak, ze dobrejch 20 % brnaku jsou studenti(podle toho, jak se vyprazdni parkoviste/MHD o prazdninach :D (az na tu jednicku)) a dost mozna tohle vetsi mesta tolik nepociti. Ale treba MHD v Brne by IMO kolabovala stejne, jako kolabuje doprava, kdyz to kokoti z magorsratu rozkopou vsude, kde to jenom jde.\n30.8.2018 v 0:36\n29.8.2018 v 13:18\nSkvělý článek. Ať už čísla sedí nebo ne, v obecné rovině to tak prostě je. MHD platí všichni, ať už ji používají nebo ne. Napadá mě k tomu pár věcí, čímž se nesnažím článku odporovat, ani s ním souhlasit. Spíš takové věci k diskusi.\n1. MHD je dar pro řidiče, protože nebýt MHD, tak se v Praze autem nehnem už vůbec. Touto argumentací lze do určité míry ospravedlnit to, že si MHD platíme, i když s ní nejezdíme (teď bez ohledu na cenu a to, kde ty peníze končí).\n2. MHD v Praze je přes veškerou neefektivitu, rozkrádání, smrad, zastaralost atd. atd. furt jedna z nejlepších a nejspolehlivějších, jaké jsem kdy při svých cestách světem potkal. Cizinci v Praze žasnou nad tím, že tramvaje jezdí pořád, přesně, metro není plné odpadků a nemusí se v něm večer bát. Jasně, na každou z těchto položek lze najít argument nespokojeného čecha, ale svezte se metrem v Londýně (nebo stačí ve Vídni). Bude staré a bude v něm bordel. Podívejte se na jízdní řád v Itálii, kde jsou místo časů odjezdu jen doby jízdy z konečné a kdy to z ní jede už nikde nezjistíte. Zkuste jet busem po Aucklandu na Novém Zélandu, kde budete čekat na zastávce, kde sice je napsaný čas odjezdu, ale žádný autobus nepřijede.\n3. Ano, logické by bylo, aby ti, co si platí MHD z daní, jezdili za jiné ceny než ti ostatní. Lístek z 32 Kč pro turistu dotujeme všichni. Na druhou stranu, ti turisti nám zase dotují MHD u nich. Předpokládám, že nejsme jediná země, kde MHD dotuje město/stát.\n4. Sleva pro studenty/seniory je čistý populismus (co taky od zmr. Dolínka čekat jiného). Tyto skupiny už MHD totiž jezdí. Cílem města by mělo být MHD natolik pohodlné a praktické, že lidi radši nechají auto doma. Když už někoho motivovat, tak ty, co by jeli autem. Pokud si někdo platí MHD v daních, tramvajenka stojí pár korun a přesto jezdí autem, dělá město/DP něco špatně. Sám jsem toho důkazem. Mám tramvajenku a stejně jezdím tak z 50% autem. Ekonomické to není, ale mimo špičku zkrátím čas na půlku, ve špičce to vyjde přinejhorším na stejno. Pravda ale je, že jezdím do práce přes celé město a ani domov, ani práci nemám u nějakého dopravního uzlu, takže mě to stojí 2 přestupy a chůzi na a ze zastávky. Už jsem si kvůli tomu pořídil koloběžku, která mi ušetří nějakých 10 minut, ne-li víc.\n29.8.2018 v 13:38\n@ johny_r: v zásadě souhlas, s jednou výhradou: lístek pro turistu za 32 většinou nebude dotovaný, spíše naopak. Skutečně, jak píše autor, jedna jízda nákladově (bez dotací) vychází zhruba na 11 korun a cizinci s lístkem za 32 Kč mnohokrát přestupovat nebudou. A za den si pěkně zaplatí 110 Kč („Pražan“ s lítačkou platí 10 Kč za den).\nJinak do tarifů, dotací a nákladů se povedlo zamíchat i další kraj a další cestující: ROPID znamená spojení Praha plus přilehlé okresy (plus mínus) a v tarifech je pěkný chaos: u příměstských linek se stává, že po Praze stojí jedna zastávka (1 km) 24 korun a pak skočíte do autobusu do prvního pásma a ujedete 12 km za 18 korun nebo si koupíte společnou za 46 korun. Jak se vyrovnává Praha s dalšími městy nebo krajem, když v tom rámci ROPIDu fungují soukromí dopravci, absolutně netuším, ale musí to být finanční ráj pro všechny zúčastněné. Vím, že známej – řidič u soukromého dopravce pod ROPIDem, si pochvaloval mzdy a pracovní podmínky, zatímco řidič pražského MHD předjížděj z kopce, aby nedostali flastr za zpoždění, a mzdy podobně.\nTo, že pražské MHD stojí zhruba 16 MLD a příjem má kolem 4 MLD, je skutečně cesta do pekel, mimo realitu. Potom je možné plánovat, že trasa metra D někam do Prdelákovic (Pístnice) má stát kolem 44 MLD investičních nákladů. Na náklady už nikdo prostě nekouká.\n29.8.2018 v 13:47\nTechnicka, pro turisty jsou delany jednodenky a vicedenni. Za tech 32 je to pro lidi jako ja, co bydli na okraji Prahy, do prace jezdi autem a do centra jede jednou za cas za kulturou nebo kalit, takze se mu nevyplati litacka.\n29.8.2018 v 13:57\nno to jo (pokud nejedete do Prahy jednou týdně; to už by se roční vyplatila). Turisti maj jednodenní za 110 a třídenní za 310 Kč, odpovídá to roční ceně zhruba 37 tisíc, a to pro DP Praha není špatný kšeft.\n29.8.2018 v 19:14\nTrasa D vede do Písnice jaksi proto, že tam bude depo. Kde byste ho chtěl mít jinde, na Žižkově?\n29.8.2018 v 13:27\njo, kdyby si pražskou MHD platili z daní jen pražané – když nelze říct odkud, jak, a kam peníze z daní konkrétně tečou, tak můžu říct, že na to přispívá i „babička z Orlických hor“ z místa, kam jí jede autobus jen jednou tam a jednou zpět a to ještě jen v pracovních dnech školní docházky..\nto je těžký tohleto. té babičce zase přispívají všichni ostatní na tu silnici po které projedou čtyři auta a dva traktory za den a na šestikilometrové vedení elektřiny, na které jsou napojené čtyři chalupy. jediný fér způsob je rozdělení daní na státní a místní (a zemské? krajské? ale to už by to bylo fakt trošku moc…). musíme se ovšem smířit s tím, že budou bohatá města, chudší města, extrémně bohaté rekreační obce a extrémně chudé horní-dolní. takže ideálěm je kočkopes, kdy nenastává, že špindl nebo krumlov nemá na obecní chodníky a lampy osvětlení, ale zase nenecháme horní-dolní úplně pochcípat hlady.\n29.8.2018 v 13:52\nBabicka prispiva prd, babicka ma duchod. Vzhledem k tomu, ze Praha generuje asi ctvrtinu HDP, tak spis Prazaci plati tu babicku. A i bez tech central ceskych firem by Praha byla nejspis samofinancovatelna, prazaku je skoro milion a pul a dalsi desetitisice tam za praci dojizdej z okoli.\n29.8.2018 v 13:58\nno, nechtěl jsem bejt na tu stařenku tak zlej. ale máte samozřejmě pravdu. já bych ji ovšem hladem netrápil.\n29.8.2018 v 14:35\nJa taky ne, ja jakozto prazak ji ten duchod preju. Velkorysost je ctnosti bohatych :)\n30.8.2018 v 22:47\nJděte oba do prdele. Ta babička 42 let před důchodem makala, odváděla daně, soc+zdr. pojištění, abyste vy mohli studovat zdarma a být dnes bohatí.\n30.8.2018 v 23:22\nNo tak ono to za bolševika jakožto průběžný systém bylo stejný jako dnes, takže babička z Orlických hor přispěla tak nějak jao dnes, to jest nic moc, a za její daně by nevystudoval nikdo ani za bolševika. A zdarma nikdo nestudoval ani nestuduje, vždycky to bylo z daní. A bohatí taky moc nejsme, oproti zemím, co nenavštívil strejda bolševik.\nopět úskalí měření výkonu něčeho (Prahy) přes HDP… škoda mluvit. Dobře, místo babičky si dosaďte živnostníka bydlícího na samotě u lesa\n29.8.2018 v 14:38\nOno se procento vybranych dani a poplatku v praze nebude moc lisit od toho procentniho podilu prahy na hdp, ale blbe se to vyhledava. Proto ta zkratka pres hdp.\n29.8.2018 v 18:59\nA stejné je to se socialistickým masovým automobilismem. Jenže to se zdejší komunitě nehodí do krámu, tak jako těm studentům se nehodí, když by měli platit plnou taxu. A proto zdejší komunita bude vždy všem ostatním jen pro smích, i kdyby v dílčích věcech měla naprostou pravdu.\nNebudu se příliš rozepisovat, protože mám jinou práci, tak jenom stručně uvedu, že kalkulace nákladů na cestu autem jsou ještě větší průser než náklady na jízdenku MHD. Většina moto-omezenců umí akorát spočítat cenu benzínu dle spotřeby, ti bystřejší dokonce započítají i opotřebení a servis auta. No a to jsme odhadem tak na 10 % všech nákladů. Jakákoli přesnější kalkulace je prakticky nemožná, což je samozřejmě jedna z klíčových vlastností a neomylné poznávací znamení socialistického systému. Státní přerozdělování v souvislosti s automobilismem je srovnatelné s rozpočtem celého důchodového systému.\n29.8.2018 v 19:11\n„Pražský podnik zlevnil jízdné pro studenty a seniory. Není to zvláštní, že podnik, který je těžce ve ztrátě, přichází s ohromnými slevami pro cestující? Jak může taková společnost vůbec fungovat? Jaké si asi rozdělili odměny manažeři DPP, kteří dokázali další rok provozovat brutálně ztrátový socialistický projekt na účet ostatních?“\nKdyby si autor rozkliknul ten odkaz, který má pod první větou, zjistil by, že o cenách nerozhoduje DPP, ale Praha a její orgány.


Žebříček Triexpert Cupu\nŽebříček TEC zohledňuje výkonnost všech běžců, kteří se zúčastnili alespoň jednoho závodu Triexpert Cupu od roku 2006 do roku 2011. Žebříček sestavuje aktivní účastník těchto závodů Petr Kaňovský.\nOd 17.5.2006 do 29.6.2011 se uskutečnilo 96 závodů Triexpert Cupu (dříve Letního běžeckého poháru). Nejvyšší účast na těchto závodech mají Ivo Zejda (90 účastí), Dušan Alman (88 účastí) a Martin Skyba s Jaroslavem Peprlou(84 účastí). Aspoň jednoho závodu se v tomto období zúčastnilo 1594 závodníků.\nŽebříček ukazuje, jak se v průběhu času měnila výkonnost běžců ve vztahu k výkonnosti všech ostatních běžců. Každý výkon je oceněn počtem bodů (sloupec Body, který je zobrazitelný v tabulce po kliknutí na jméno libovolného běžce), který se spočítá podle vzorce\nBody = Koeficient závodu x Čas vítěze / Čas závodníka\nKoeficient závodu je přitom určen tak, aby se průměrná výkonnost běžců po závodu nezměnila. Pro první závod byl koeficient stanoven 100 %, což je tedy bodová hodnota Tomáše Ondráčka dne 17.5.2006, na dalších závodech tento koeficient je vesměs nižší než 100 %, což je zřejmě ovlivněno tím, že se postupně vyrovnávají rozdíly mezi účastníky, takže vítěz už nemívá tak velký náskok, jak dříve. Například koeficient posledního závodu na Palackého vrchu 29.6.2011 byl 95,20 %, což je hodnota, kterou za svůj výkon obdržel Daniel Orálek.\nVýkonnost běžce (sloupec Výkonnost) se určí jako vážený průměr bodů z jednotlivých závodů, přičemž váha posledního závodu se určí v závislosti na počtu dosud absolvovaných závodů tak, aby byla u běžců s hodně účastmi něco málo nad 20%. U nováčka se výkonnost určí přímo jako počet bodů prvního závodu, který absolvoval.\nPři výpočtu výkonnosti se započítává 80% nejlepších výkonů. Výkonnost při započtení všech výkonů je ve sloupci Trend. Tato hodnota mimo jiné u běžců s více než cca. 10 účastmi ukazuje přibližně minimální výkonnost, kterou bude mít běžec po dalším závodě, jakkoliv by ho zaběhl špatně.\nŽebříček umožňuje zobrazit pořadí všech běžců (odkaz všichni), mužů (jen muži), žen (jen ženy), běžců, kteří se zúčastnili alespoň jednoho závodu v roce 2011 (jen aktivní) a běžců, kteří se zúčastnili posledního závodu (odkaz poslední závod). S výjimkou poslední možnosti je vždy zobrazen i interval síly, kterou běžec v uvedeném období dosáhl. Pokud je běžec nyní na svém minimu nebo maximu, pak je hodnota zobrazena tučně.\nOdkaz poslední závod naopak umožňuje zobrazit pořadí, v jakém by se běžci měli na závodu umístit dle teoretických předpokladů a dále pomocí barevného rozlišení ukazuje běžce, kteří se oproti předpokladům zlepšili (modře) nebo zhoršili (červeně).\nKliknutím na kteréhokoliv závodníka se zobrazí graf vývoje výkonnosti běžce v celé historii a tabulka s přehledem účastí na závodech , počty bodů získaných za závody, aktuální výkonnosti a změny výkonnosti.\nPřestože byla prováděna kontrola duplicit, tak není vyloučeno, že se v žebříčku nachází stejný běžec pod různými jmény (což vzniká z důvodu překlepů ve startovní listině nebo z důvodu změny příjmení některých žen). Pokud na jakoukoliv takovou nesrovnalost narazíte, tak napište mail na petr@kanovsky.cz


Katovice na Rzeszow v autobus, carpooling, letadlo\nCestujte z Katovice na Rzeszow\nUspořádejte si výlet Katovice na Rzeszow v autobus, carpooling, letadlo\n1 možné možnosti jít od Katovice na Rzeszow v letadlo, auto, autobus\nCestovat Katovice Rzeszow\nvzdálenost 214 km\nJak cestovat z Katovice na Rzeszow ?\nPlánujete výlet Katovice na Rzeszow a stejně jako mnoho cestujících hledáte nejlepší a nejlevnější způsob dopravy, mezi nimiž cestujete Katovice Rzeszow? Procházení několika webových stránek za účelem získání jednoduchých informací a rezervace vaší cesty je vždy velmi únavné.\nDíky vašemu multimodálnímu vyhledávači Vivanoda najdete na stejném webu všechny tarify autobusy, spolujízda a lety dostat se Rzeszow, Stačí zadat datum odjezdu Rzeszow pak ať vás Vivanoda hledá. Možnosti třídění a filtry jsou k dispozici pro upřesnění vyhledávání.\nCestovat z Katovice, lety, spolujízda nebo autobusy FlixBus, LEO Express, Blablacar a OLT Express vás vezme Rzeszow,\nKteré dopravní společnosti mají jít Katovice na Rzeszow?\nProvozovatel autobusů FlixBus zajišťuje autobusovou dopravu od autobusového nádraží Katowice Andrzeja na Katovice a to Rzeszow ( Polsko)\nLEO Express je operátor, který vám umožní cestovat po lince mezi městem Katovice (autobusová zastávka Katowice na 0.5 km od centra) a města Krakov tam, kde vás autobus zastaví na autobusovém nádraží Krakow Nachází se asi 0.5 km od centra.\nV závislosti na požadovaném termínu může společnost Blablacar nabídnout nabídky na provedení a carpooling Katovice-Rzeszow (215 km)\nOLT Express udělá let z letiště Pyrzowice KTW se nachází v 24 km centru města Katovice na Rzeszow (příjezd na letiště Jasionka RZE)\nVšechny druhy dopravy Katovice Rzeszow\nNa výlet Katovice (Polsko) na Rzeszow (Polsko) ve vzdálenosti 214 km si můžete vypůjčit 3 způsobů dopravy, případně kombinování letadlo, carpooling a/nebo autobusa podle kterého bude délka cesty výrazně odlišná,\nAutobus z Katovice na Rzeszow\nMáte štěstí, existuje přímá autobusová linka Katovice-Rzeszow často nejekonomičtějším řešením.\nNalodíte se na autobus FlixBus Katovice, Autobus vás vyrazí na autobusové nádraží Rzeszow (0.5 km z Rzeszow, Polsko). Jděte prosím na autobusové nádraží Katowice Andrzeja (na 1.2 km od Katovice) nejpozději 15 minut před časem odjezdu Rzeszow,\nLety Katovice Rzeszow\nPřímý let Katovice > Rzeszow bude nejrychlejší cesta k cíli.\nVýjezd Katovice a dorazí dostatečně brzy (minimálně 2 hodiny před časem odjezdu) na letišti Pyrzowice KTW 24 km, pro odbavení zavazadel na let Rzeszow (letiště Jasionka, Kód IATA: RZE) provozovaný společností OLT Express.\nSpolujízda z Katovice na Rzeszow\nNa Blablacaru pravděpodobně najdete řidiče, kteří sdílejí své vozidlo na trase Katovice-Rzeszow,\nDalší trasy spojené s cestou Katovice-Rzeszow:


Velvary výrazně zdražily stočné. Kvůli dotaci na kanalizaci - Pražský deník\nVelvary výrazně zdražily stočné. Kvůli dotaci na kanalizaci\nVelvary - Město Velvary na Kladensku od roku 2016 výrazně zdražilo stočné, a to téměř o osm korun za kubík. Vloni jeho obyvatelé platili šestadvacet korun a padesát haléřů. Letos si ale musí sáhnout hlouběji do kapsy a zaplatit čtyřiatřicet korun a dvacet haléřů. Radost z toho pochopitelně nemají a ptají se proč.\nNa čistírnu odpadních vod ve Velvarech se dostanou všechny splašky z domácností, což ji značně zatěžuje.Foto: archiv města Velvary\nNa to odpověděl starosta města Radim Wolák: „Jednoduše řečeno, dostali jsme to nařízeno, takže musíme. Myslíme si ale, že je to tak správně a pomůže nám to."\nVodovod mají ve Velvarech všude, avšak kanalizace v některých částech města stále chybí. „Ti šťastnější, kteří jsou na ni napojeni, a nemusí řešit své splaškové vody vyvážením fekálem či nákupem a provozem drahé domácí čistírny, za čištění odpadních vod platí. Velvary si čištění odpadních vod zajišťují samy, což je náročné," nastínil starosta Wolák.\n„Máme svou čistírnu odpadních vod, kterou provozujeme od roku 2010, pečujeme také o síť přečerpávacích stanic a zodpovídáme za to, že voda, která je vypouštěna zpět do Bakovského potoka, bude odpovídat normám, jinak platíme pokutu. Staráme se o to, že kanalizace bude funkční, což je u sítě, která je u nás povětšinou velmi stará, nesnadný úkol," zmínil.\n„Kanalizace se propadá, ucpává a zanáší, proto je třeba ji stále opravovat a čistit. Navíc máme povoleno mít splaškovou a dešťovou kanalizaci společně, což nám sice umožňuje využívat staré dešťové řády, ale též to znamená, že na čistírnu při deštích jde všechna špína města, což ji zatěžuje," uvedl Radim Wolák.\nVodné i stočné se platí zvlášť\nVe většině měst obyvatelé platí vodné i stočné v jedné částce, ovšem ve Velvarech to neplatí. Velvarští totiž platí za vodu vodárnám a městu za stočné. Jeho výše se každý rok vypočítává z nákladů na provoz kanalizační sítě a čistírny odpadních vod. Město si čistírnu odpadních vod a kanalizační síť provozuje samo z toho důvodu, aby mohlo žádat o dotace.\nKdyby kanalizaci provozovala odborná firma, nebylo by to totiž možné. „Systém se nám díky skvělé práci pracovníků odboru majetku a obsluhy čistírny odpadních vod daří provozovat s nízkými náklady, což ve výsledku znamenalo, že jsme dlouhodobě mohli držet cenu stočného na nízké úrovni," konstatoval Radim Wolák.\nTo se však letos změní. A co je tedy důvodem? V loňském roce dostali na radnici výzvu ze Státního fondu životního prostředí, která město upozornila na to, že výši stočného drží pod cenou, čímž nedostává závazku, který dalo, když žádalo o dotaci na kanalizaci.\nV něm se totiž vedení Velvar zavázalo, že stočné bude zvedat tak, aby bylo schopno kanalizaci obnovovat. Pokud cenu nezvýší na stanovenou úroveň, bude muset vrátit milionovou dotaci, kterou od fondu získalo na stavbu kanalizace v ulici Malovarská a v části Nové Uhy.\nZisk na obnovu kanalizační sítě\n„Proti výzvě jsme se ohradili s tím, že do ceny stočného zahrnujeme všechny náklady, a protože hospodaříme dobře, je nízká. Fond nás však upozornil, že v kalkulaci nepočítáme s tvorbou zisku na obnovu kanalizační sítě, což je prý chyba. A to jsme po úvaze uznali a rozhodli se cenu stočného navýšit na fondem určenou výši," řekl starosta města Radim Wolák.\nProstředky získané navýšením budou směřovat do rekonstrukce kanalizační sítě. „Ve spolupráci s odborníky vytvoříme plán obnovy, s kterým poté seznámíme občany. Čištění odpadních vod je nejednoduchý úkol, který je vzhledem k vyššímu množství chemikálií používaných v domácnostech stále obtížnější," řekl Radim Wolák.\n„Naše zastaralá kanalizace je mnohde časovanou bombou. Věřme, že i díky tomuto kroku se nám podaří výbuchu předcházet, případně mít dostatek prostředků na nápravu," uzavřel starosta Velvar.\nČtěte také: V Praze od dubna opět zdražila voda, letos už podruhé


film / dokumentární, Česká republika, 2017, 81 min.\nKinopremiéra v ČR 22.3.2018, DVD a Blu-Ray od 12.9.2018 Bontonfilm\nFilm o české přírodě ukazuje díky nejmodernějším technologiím fascinující dobrodružství zvířat a rostlin žijících kolem nás zcela zblízka.\nKomentář k filmu Úžasný film o naší krásné zemi, přírodě... Obdivuji trpělivost, jakou museli mít všichni zúčastnění ve snaze zachytit ty tvorečky - třeba to tokání tetřeva, kdy kolem byl ještě sníh, to musely být celé hodiny v chladu a mokru a zcela potichu. Ten pohled na povrchový důl, který téměř podrývá kopec se zámkem Jezeří, ten znám z častých návštěv tohoto zámku (který se pomaloučku také vrací k životu), ale rozhodně jsem netušila, kolik různých druhů živých tvorů v té na pohled mrtvé krajině žije. Také komentář, čtený panem Hádkem, je poutavý a zároveň poučný. Nejvíce snad oceňuji určitý optimizmus, který z celého filmu vyzařuje i přes ukázku spousty problémů, které jsme svou činností přirodě způsobili. Děkuji za to vše.\nPopis filmu Planeta Česko\nV prostředí severočeských hnědouhelných dolů a výsypek, v místech, kde se před třiceti lety natáčel oscarový fiktivní dokument Ropáci, a která i dnes na první pohled připomínají měsíční krajinu, začíná paradoxně skutečný příběh nezdolné divoké přírody. Pro většinu lidí je to symbol ekologické katastrofy, stejně jako třeba opuštěné průmyslové komplexy, bývalá vojenská cvičiště nebo šumavské hvozdy sežrané kůrovcem. Ovšem pro přírodu to jsou divoká místa, která přinášejí ozdravný a sebezáchovný proces. A ještě jedné věci vděčí česká příroda za svoji nezdolnost: je pestrá jako málokde na světě. Jen kousek za našimi humny se odehrávají každodenní dramata zvířat a rostlin, jimiž jsme fascinování ve filmech z exotických koutů naší planety. Bažiny, pralesy, pouště, stepi či džungle velkoměsta, to všechno najdeme i u nás. Filmový štáb se vydává na roční dobrodružnou expedici, aby prozkoumal Planetu Česko.\nInspirací k natočení filmu o české přírodě byla pro režiséra Mariána Poláka její velká rozmanitost na relativně malém území a také natáčení, která absolvoval v zahraničí. „Točil jsem už celou řadu filmů o přírodě na spoustě nádherných a vzdálených míst naší planety a právě tehdy mi došlo, že vše je jen úhel pohledu,“ říká režisér Marián Polák. „Po týdnech strávených v tropickém pralese jsem se zkrátka vždy začal strašně těšit na ty naše české kopečky a ‚obyčejná‛ zvířata - připadalo mi to najednou nesmírně exotické,“ dodává Polák. Planeta Česko je vzrušující výpravou za muflony, zubry, bobry, modrajícími žabáky, vzácným broukem tesaříkem alpským, sovou kulíškem nejmenším, ale třeba i motýlem modráskem hořcovým a dalšími hrdiny. „Filmy o přírodě sleduji rád, konkrétně mám oblíbenou edici dokumentů BBC Earth. Planeta Česko je v podstatě dost podobný formát, ale takzvaně z naší kotliny a to se mi na ní moc líbí. Je to film pro celou rodinu, který je zároveň i edukativní a může děti naučit pozitivnímu vztahu ke svému okolí, což považuji za výjimečné,“ říká herec Kryštof Hádek, který k Planetě Česko namluvil komentář.\nŠtáb v čele s režisérem najezdil desítky tisíc kilometrů autem, vlakem i na kole a použil celkem patnáct různých kamer a fotoaparátů. Ne vždy měli filmaři na zvířata, která chtěli natočit, štěstí hned napoprvé. „Natočit dobře bobry žijící na mnoha místech naší země byl docela oříšek, protože jsou to noční zvířata s vynikajícím čichem. Trvalo nám mnoho dní a nocí, než se nám podařilo jejich příběh pro film zachytit,“ vysvětluje Marián Polák. Důležitý byl také samotný casting zvířecích „herců“. Filmaři se rozhodli natáčet zvířata, která jsou alespoň trochu zvyklá na lidskou přítomnost a zároveň chtěli výběr udělat co nejpestřejší.\nVe filmu jsou tak vidět co do druhů a velikosti rozmanitá zvířata od mravenců po statné zubry. Na Planetě Česko pracovaly desítky odborníků - zoologů, biologů, ochránců přírody a dalších poradců, kteří přispěli například svými terénními znalostmi a vědomostmi o chování zvířat. Planeta Česko tak nabízí příběhy skutečných divokých zvířat, nikoli statické atlasové záběry. „Špičkové kvalitní filmy o přírodě máme rádi my i naši diváci - v poslední době jsme do kin s úspěchem uvedli snímky Příběh lesa nebo Earth: Den na zázračné planetě. Jsme nadšeni, že se Mariánovi Polákovi podařilo natočit překvapivými informacemi nabitý a technicky dokonalý snímek, který se zabývá výhradně českou přírodou. Objevovat nové a netušené krásy světa, který je všude kolem nás, může být ještě víc vzrušující než výpravy do džunglí a na daleké ostrovy,“ říká ředitel distribuční společnosti Aerofilms Ivo Andrle. Sám režisér Marián Polák by si přál, aby se film Planeta Česko stal pro diváky inspirací k výletům do přírody. „Rád bych, aby se diváci především bavili a někde v druhém plánu se dozvěděli něco nového o zvířatech, která tu spolu s námi žijí. Aby je Planeta Česko inspirovala k dalším výletům a oni pak chodili naší přírodou s trochu otevřenějšíma očima a větším porozuměním pro naši krajinu,“ uzavírá režisér.\nFilm Planeta Česko vznikl díky projektu Příroda, koho to zajímá! organizace Beleco působící dlouhodobě v oblasti ochrany přírody. Je završením tříleté kampaně Příběhy české přírody, jejímž cílem je představit nové vnímání vztahu člověka a krajiny ve smyslu „přírody všude kolem nás“. Producentem filmu je Radim Procházka, koproducenty jsou Česká televize a i/o post. Snímek byl podpořen grantem z Islandu, Lichtenštejnska a Norska v rámci EHP fondů a Státním fondem kinematografie. K filmu vznikají také metodické materiály pro školy a rodiny, díky nimž mohou děti s nově nabytými informacemi lépe pracovat. Vznik metodických materiálů koordinuje vzdělávací centrum Tereza, které přes 38 let vytváří vzdělávací programy a materiály pro učitele a rodiče vedoucí děti k zodpovědnosti vůči životnímu prostředí. Tereza usiluje o to, aby se děti učily o přírodě a skutečném světě vlastním prožitkem, bádáním a realizací svých projektů.\nMarián Polák (Rozhovor)\nJak dlouho se tematice přírody věnujete a jaká k ní byla vaše cesta?\nOd dětství jsme u nás na vesnici lítali venku a sbírali motýly, kameny a pozorovali přírodu. Potom jsme začali vyrážet na vandry a hltali těch pár knih a filmů o přírodě, které v té době byly k dispozici. Už tehdy jsem věřil, že jednou natočím film o přírodě, a téma přírody mě tak zcela přirozeně provázelo i na FAMU od přijímaček až po ukončení školy. Stejně mě ale vždy zajímali i lidé, kteří v přírodě žijí nebo k ní mají silný vztah. Český přírodopisný film se stal před dvaceti lety i tématem mé diplomové práce a díky tomu jsem se seznámil se dvěma spoluautory Planety Česko - Janem Hoškem a Jiřím Petrem, kteří se jejich natáčení věnovali. S Honzou Hoškem jsme od té doby natočili celou řadu filmů, přičemž já většinou stojím za kamerou a produkuji a on režíruje. Důležité bylo i setkání s producentem Radimem Procházkou, který mne před lety oslovil pro projekt Živé srdce Evropy moderovaný Vladimírem Kořenem. To vše dohromady nám posloužilo jako cenná zkušenost a pestrá obhlídka, bez nichž bychom se do projektu filmu Planeta Česko nemohli v tak krátkém čase na realizaci nikdy pustit. Krátce jsem si také odskočil od filmu k práci šéfredaktora magazínu Příroda, kde jsem při jeho rozjezdu editoval asi pět vydání. Skutečná příroda mi ale začala v kanceláři dost chybět, takže jsem zběhl zpátky k filmu.\nJak vás napadlo hledat s dokumentem Planeta Česko divokost právě v české přírodě? A nemáte někdy roupy vydat se přece jen trochu dál za hranice?\nTo hledání divokosti a určité exotiky za našimi humny mě napadlo právě na cestách. Natáčel jsem už celou řadu filmů o přírodě na spoustě nádherných míst naší planety - v Kamerunu, Kongu, Mosambiku, Etiopii, Tanzanii nebo třeba Francouzské Guyaně. A právě v těchto dalekých končinách mi došlo, že vše je jen úhel pohledu. Po několika týdnech práce v tropickém pralese se vždy začnu strašně těšit na ty naše kopečky a „obyčejná“ zvířata a připadá mi to vše nesmírně exotické.\nJaké momenty z filmu Planety Česko považujete vy osobně za nejzajímavější a nejdivočejší?\nTěžko říct, osobně si myslím, že je jich tam více - záleží, jak na toto téma nahlížíte. Výsypky hnědouhelných dolů jsou vlastně takové malé polopouště, za modrajícími žábami přijel štáb až z Japonska a mohutná jarní migrace užovek podplamatých z pražské ZOO může na slabší povahy působit jako výjev z fantastické džungle. Podobné hemžení plazů jsem nikde jinde zatím neviděl.\nČím vás česká příroda fascinuje?\nAsi tou velkou pestrostí na relativně malém území. A asi bych doplnil, že kromě české mě fascinuje i slovenská příroda, protože jsem strávil desítky nocí ve slovenských horách, což z paměti nevymažete. Z tohoto úhlu pohledu je to pak ještě pestřejší. A Česko je můj domov, takže cokoli má člověk rád, ho zkrátka fascinuje.\nInspiroval jste se při natáčení i nějakými zahraničními dokumenty, jste jejich divákem?\nV posledních letech si už hodně vybírám a ty úplně klasické přírodopisné filmy s pouhým výčtem druhů mě nebaví. Inspirující svým tématem, a hlavně obrovským diváckým úspěchem pro mě byl každopádně holandský film Nová divočina a samozřejmě sleduji skvělé filmy, které v rakouské společnosti ScienceVision točí spolukameraman našeho filmu Jiří Petr.\nJaké to je, natáčet dokument o přírodě?\nZáleží, jestli točíte i o zvířatech, nebo jen krajinu a třeba kytky. Se zvířaty je to specifické, obzvlášť když vám nestačí statické „atlasové“ záběry, ale chcete vyprávět příběhy. Zvířata mají ve většině případů mnohem lepší sluch, zrak a zejména čich, než máme my. Vy je pak musíte buď nějak přelstít, nebo je přesvědčit o tom, že jim neublížíte a že mohou vaši přítomnost tolerovat. Pro film tohoto typu potřebujete mít totiž různé velikosti záběrů, zachytit zajímavé chování zvířat, světelnou atmosféru, a ještě to musí pasovat do příběhu.\nMůžete popsat specifika natáčení Planety Česko i z technického hlediska?\nChtěli jsme, aby film Planeta Česko působil skutečně moderně a vyprávěl příběh. Nároky na techniku, čas, trpělivost, znalosti, odborné rady a rešerše byly proto opravdu veliké. Při natáčení jsme najezdili desítky tisíc kilometrů autem, vlakem nebo na kole a použili celkem asi patnáct různých kamer a fotoaparátů. Technika přitom váží desítky kilogramů, hloubka ostrosti je při užití dlouhých teleobjektivů minimální a vy nevíte, kam se zvíře pohne v příštím okamžiku. Naši herci zkrátka nechodí po značkách jak v hraném filmu. Do toho hraje velkou roli počasí, protože třeba celou zimu skoro nesněží a pak najednou napadne v květnu a aktivita zvířat je tím extrémně rozkolísaná. Zvířata mají navíc i své přirozené nepřátele včetně člověka, takže se mnohdy stane, že vyhlídnutého herce něco zkrátka sežere. Na místa výskytu zvířat se musíte několikrát vracet, čekání na správný záběr trvá i několik dní. S tím vším se musí počítat, je to zkrátka dobrodružství. A každý vydařený záběr přijímám s velkou pokorou a respektem.\nVe filmu „hraje“ celkem 38 druhů zvířat… Máte mezi nimi nějaké své oblíbence?\nOsobně nejradši točím ptáky. Jsou to zkrátka vizuálně zajímavá zvířata s krásnými hlasovými projevy, jsou aktivní převážně za světla a v době hnízdění se zdržují na stálých místech. Není náhoda, že se i ornitologii nebo pozorování ptáků, tzv. birdwatchingu, věnuje na světě tolik lidí.\nJe nějaké zvíře, které je kamerou opravdu vzácně zachytitelné, protože je jeho výskyt nepředvídatelný?\nSice se to nezdá, ale natočit dobře bobry, kteří jinak žijí na mnoha místech naší země, byl docela oříšek, protože jsou to noční zvířata s vynikajícím čichem a trvalo nám mnoho dní a nocí, než se to povedlo. Museli jsme tak rozmístit světla přímo do terénu a čekat pak dlouhé noci u jejich „hradu“, než si na nás trochu zvykli.\nJak jste se rozhodoval, která zvířata budete natáčet? Jak probíhal „casting“?\nHlavním tématem filmu je hledání přírody a zvířat hned za prahem našich dveří nebo na místech ovlivněných lidskou činností. Proto jsme se rozhodli natáčet zvířata, která jsme trochu znali a z nichž některá byla zvyklá na lidskou přítomnost. Snažili jsme se ale ten výběr udělat co nejpestřejší - proto ve filmu uvidíte jak mravence, tak třeba zubry. Při castingu nám pomohla spolupráce s desítkami odborníků, zoologů, biologů, ochránců přírody a odborných poradců, kteří nám udělili spoustu cenných znalostí a postřehů o chování zvířat.\nJak si představujete diváka Planety Česko? A chcete diváky více bavit, nebo poučit?\nPo celou dobu natáčení filmu jsem myslel na svoje dcery, které chodí na základní školu. Je to tedy jeden z mála českých dokumentů, který cílí na dětského diváka. A budu rád, když je do kina doprovodí jejich rodiče nebo prarodiče. Jsme stále ještě národ turistů a milovníků přírody, o tom jsem přesvědčen. Přál bych si, aby se diváci především bavili a někde v druhém plánu se dozvěděli něco nového o zvířatech, která tu spolu s námi žijí. Aby je Planeta Česko inspirovala k dalším výletům a oni pak chodili naší přírodou s trochu otevřenějšíma očima a větším porozuměním pro naši krajinu.\nDokumenty o přírodě sleduji rád vždy, když je příležitost. Myslím, že jsem docela v obraze. Planeta Česko se mi líbila právě i o to víc, že mi připomíná moji oblíbenou edici filmů, které vznikají pod záštitou BBC Earth - jde v podstatě o dost podobný formát, ale z naší kotliny.\n(Millau Viaduct: The Bridge in the Sky) Úžasná stavba, která překonala mnoho rekordů a je ...\nPrameny Mariánských Lázní léčí už několik staletí, ale městu se až v posledních letech vra...\npá. 1.2. 12.35


Přenosné ohniště – krása ohně ve stylovém provedení | NOVAline\nV tomto článku vám představíme přenosná venkovní ohniště, které máme v nabídce. Zjistíte, jaké jsou jejich plusy i mínusy, z jakých se vyrábí materiálů, něco málo o jejich nezbytné údržbě a praktickém příslušenství.\nVykopaná díra v trávníku, obložená kolem dokola kameny, či cihlami, dříve častý úkaz na zahradách mnoha domů. Opékání špekáčků však pomalu začalo vytěsňovat grilování s pomocí grilů mnoha provedení a velikostí. Opékání, potažmo grilování, se přemístilo na terasy, či dokonce na balkony. Postupně grily na dřevo a dřevěné uhlí, které si pořád zachovávaly atmosféru otevřeného ohně, začaly vytěsňovat grily plynové. Vůně a praskot ohně, s jejich příchodem, byli ty tam.\nPo otevřeném ohni se však zastesklo řadě z nás a nemalá skupina od grilů, alespoň občas, odskočí opět k ohništi. Popularita přenosných ohnišť proto stoupá. Oheň si zapálíte v bezpečné nádobě, nehrozí tedy jeho rozšíření a navíc jsou tato ohniště ve většině případů na nožičkách, či jinak vyvýšena, takže nehrozí poškození povrchu, na která je umístěno, žárem.\nNejvětší výhodo přenosného ohniště je právě jeho přenosnost. Oheň si v něm můžete zapálit v jakémkoliv koutu vašeho dvora, či zahrady. Nejste vázáni pevným místem určeným pro rozdělávání ohně. Když vám zrovna nebude přát počasí, jednoduše ohniště přenesete do blízkosti zastřešeného zahradního posezení a vesele můžete pokračovat.\nPodkladu, na kterém budete mít ohniště postavené, nehrozí během jeho používání žádná újma. Většina přenosných ohnišť je opatřena podstavcem, či nožičkami, která zajišťují, aby se nic pod nimi nespálilo.\nPřenosné ohniště, zahřeje všechny ve svém okolí a navíc i krásně vypadá. Bude tak stylovým doplňkem vaší zahrady, u kterého se vaši hosté rádi ohřejí.\nJistou nevýhodou je rozměr ohniště, který je vždy limitován velikostí kotle, který je určen na rozdělávání ohně. Je proto nutné zvolit vhodnou velikost, podle toho, jak velké vatry budeme chtít rozdělávat.\nJe nutné si dávat pozor na kvalitu materiálu. Tloušťka kovu u vlastního kotle musí být dostatečně velká, aby nedošlo k jeho propálení. Podezřele levným kouskům z příliš tenkého plechu se raději vyhněte obloukem. Robustní ohniště sice bude těžší, ale jeho odolnost, a tedy životnost, je daleko větší.\nPro vaši lepší představu, z čeho je možné při pořizování přenosného ohniště vybírat, níže najdete ta, která máme v nabídce. Jsou seřazená podle materiálu, který byl použit na jejich výrobu. U většiny přenosných ohnišť se setkáte s kovem, můžete však pořídit i ohniště keramická, či s kombinací materiálů.\nRobustní a odolný materiál, stojí za řadou přenosných ohnišť, která se mohou pyšnit stejnými vlastnostmi. Žár ohně jim opravdu nevadí a velmi dobře snášejí i vystavení dalším živlům. Sice jsou z těch těžších, ale také stabilnějších kousků.\nTvarem připomíná tohle ohniště širokou misku. Díky průměru 50 cm si v něm můžete založit vcelku velký oheň. Díky stabilní nožce, nehrozí jeho převržení.\nHlubší i širší je toto přenosné litinové ohniště, které má navíc po svém obvodu otvory, které slouží jako průduchy vzduchu a podporují tak lepší hoření dřeva.\n104 cm vysoká krbová kamna lze využít zejména jako skvělý zdroj tepla, při setkáních na podzim i v zimě.\nOcelový plech na přenosném ohništi, je také vhodným materiálem. Musí však být dostatečně silný, aby ustál i vysoké teploty, které vznikají při hoření. Jedná se často o subtilnější přenosná ohniště, která připomínají koše.\nKrásný na pohled i velmi funkční je toto přenosné ohniště. Svou formou připomíná koš z kovových pásů.\nToto přenosné ohniště má průměr 50 cm. Je tvořeno “mísou”, stojící na subtilním podstavci se třemi nožkami.\nVskutku designový kousek, který se pyšní nejen netradičním tvarem, ale také přiznanou rzí.\nTento terasový krb se hodí zejména tam, kde není příliš místa. Má totiž průměr u spodní hrany jen 36 cm, za to je vysoký 102 cm. Krásně se u něj ohřejete.\nDalší designové přenosné ohniště s rezavou patinou, zaujme zejména svými vzduchovými průduchy, které jsou inspirovány tvarem plamenů.\nNejvětší přenosné ohniště v naší nabídce je toto s průměrem 67 cm. Má tři robustní nohy, takže je velmi stabilní, a praktická madla pro snadné přenášení.\nZařazujeme sem i venkovní keramické krby. Jedná se totiž také o přenosná ohniště, ale mají daleko větší rozměry i váhu, proto nejsou vhodná na častá přenášení. Ideální je jim nalézt jedno stálé místo, kde si jej budeme užívat.\nZajímavý přenosný keramický krb lze využít dvěma způsoby. Kompletní poskytne skvělý zdroj tepla, a pokud jeho horní část nahradíme roštem, rázem je z něj gril.\nVskutku exkluzivní vzhled poté mají přenosná ohniště, která jsou vyrobena ze dvou různých materiálů. Využívají často krásy kontrastu a čistého designu.\nPřevržení tohoto ohniště rozhodně nehrozí a to díky pevnému podstavci, který je z kamene. Na něm trůní velká litinová mísa o průměru 59 cm.\nZajímavě řešené ohniště, jehož vnější obal je z ohnivzdornému materiálu, snadno proměníte díky grilovací mřížce v gril.\nI k přenosnému ohništi se vám bude jistě hodit nějaké to příslušenství, které zpříjemní a třeba i trošku ozvláštní vaše chvíle u otevřeného ohně. Tady je pár praktických i šikovných tipů.\nVelmi praktická je podložka pod přenosné ohniště. Zvláště u některých typů ohnišť zamezí znečištění země od popelu. Vhod jistě přijde i pomocník při úklidu, kterým je nádoba na popel s lopatkou. Snadno s ním přenosné ohniště vyčistíte. Hodit se může i taška, či koš na dřevo.\nAby neznečistil popel podklad, na kterém přenosné ohniště stojí, doporučujeme pořídit plechovou podložku určenou právě k tomuto účelu. Mimo této kruhové, máme v nabídce i čtvercovou.\nÚklid bude hračkou! S šikovným kbelíkem s poklicí a lopatkou s veškerým popelem snadno zatočíte.\nAni při přenášení ohniště vám nebude hrozit spálení, díky této kožené rukavici.\nPro přípravu dobrot si můžete pořídit řadu pomocníků. Klasikou je vidlička, najdete zde však i její alternativu, jejíž držadlo si musíte sami vyrobit z větve stromu nebo spirála určená na opékání klobás. Nechybí zde ani kotlík na guláš a menší kotlík, ve kterém můžete připravit i popcorn. K těm se bude hodit rošt do ohniště. Třešničkou na pomyslném dortu jsou poté netradiční ruční toustovač a vaflovač, které jistě ocení nejeden gurmán.\nOriginální opékače si vytvoříte díky těmto vidlicím. Nezaberou mnoho místa, proto se hodí i na výlety, když máte v úmyslu si po cestě upéci nějakou dobrotu.\nŠikovný litinový kotlík na přípravu pokrmů, můžete postavit přímo do ohně. Pro snadnou manipulaci s pokličkou, která je velmi horká, slouží speciální vidlice s dřevěnou rukojetí.\nPokud nechcete kotlík vkládat přímo do ohniště, pořiďte si k němu i tento rošt s madlem.\nI popcorn můžete na venkovním přenosném ohništi připravit, díky tomuto malému kotlíku s dlouhým madlem a mřížkou. Připravit v něm lze samozřejmě i jiné pokrmy.\nI oblíbené tousty si můžete u ohniště dopřát, díky této litinové formě s dlouhým dřevěným madlem.\nNakonec přidáváme ruční litinový vaflovač, aby jste si u ohně mohli připravit i sladký dezert. Také má dlouhé dřevěné madlo, takže při opékání nepálí do rukou.\nPokud se rozhodnete pro pořízení přenosného venkovního ohniště, neprohloupíte. Krásný vzhled se v něm snoubí s funkčností, která vám umožní vychutnat si opékanou pochoutku kdykoliv a stane se i vítaným zdrojem tepla při netradičních podzimních i zimních venkovních setkáních.


ještě k tomu papiňáku\nFakt to není kuchařská latina. :roll: Třeba guláš se běžně dělá tak\ndo třech hodek.Těžko v papiňáku připravovat řízky.No ale ten\nguláš jo.Trvá tak hodku.Dám na sporák papiňák s vodou tak do\nvýše 5 cm,vložím plochý napařovák a na něj nádobu,do které pak\ndám koření,nakrájené maso.Než maso připrav...\n27. 9. 2005 20:14\nTak schválně jednu provokačku. :lol: Co takhle první cigáro a pak\nty následky :mrgreen: U mně to bylo někdy v sedmičce,ale pozor\ntam dali trubičku a byla fajfka no a ...\n27. 9. 2005 19:59\nujede.A jaké krásné stíny od toho osvětlení ...\n27. 9. 2005 19:01\ntohle mi nestačí\nČerná skříňka je dobrá věc,ale na moji povahu nevhodná,jsem dost\nvznětlivá povaha :oops: a s tím nic nenadělám. Když mě něco\nnaštve,tak to ze mne musí ven hned :twisted: ,jinak bych asi brzy\ndostal vztelkinu. :mrgreen: Prostě v tom momentu něco bafnu a je\nto odsouzeno,podle odolnosti ,až k záni...\n26. 9. 2005 20:34\nNo to je síla,dneska praštit s prací Ale rozumím tomu,také\njsem takové cesty v minulosti volil,jenže to bylo před převratem.\nJe lepší rozbít problém dřív,než ten problém rozbije mne.Chodit\nnaštvaný do práce a ještě naštvanější z práce,to je na budku.\n25. 9. 2005 18:18\nna složité otázky nelze dávat jednoduché odpovědi\n:tleskani bigdoc :tleskani\nTak s tím souhlasím.Jak se začnou vytrhávat detaily ze souvislostí,\nto skutečně nikam nevede. Toto jsou velice zajímavá témata,ale\nasi ne pro každého,chce to hluboké zamyšlení a hlavně umět se\ndívat na život bez předsudků.Být nad věcí umí jen málo lidí,ono je\n25. 9. 2005 16:42\ndiskuzí,že ve jménu Boha hořeli l...\n25. 9. 2005 16:17\nMyvalice píše: :hm Hm..tak to se mi tedy nezdá. Nejdřív maso uvařit a pak ho péct.\n25. 9. 2005 15:23\nDneska už vím, že se dá vařit rychle .. ale musí to být bez masa. :mrgreen:e/quote]\nJo tak kuchař tedy nejsem, občas se mi sice něco povede,ale to\nmě žena chválí jenom proto,že zrovna nemusela u plotny stát sama\n:lol: A proč by jídlo masité muselo dlouho trvat :?: Máme hrnec\npapiňák a ten ...\n24. 9. 2005 23:01\nNo to čumím :shock: jak dlouho po nocích vydržíte lítat po netu.Já\njsem tedy také fanatik,ale ještě mám co dohánět.Před chvilkou\njsem zaúčtoval poslední doklad,tedy pro dnešek poslední, a nyní\ntrochu rozptýlení.Právě mi blikalo ICQ, ale nějak to nevyšlo. :oops:\nAsi mojí vinou,snad jsem neprošvi...\n24. 9. 2005 22:48\nnemyslet na práci ?\nsám na sebe ve vlastní provozovně a jsem závislý na zakázkách. :tleskani Jenže je tady PAUZA, a to je mo...\n24. 9. 2005 22:38\nchodit od čerta k ďáblu :hm a nabízet svoje služby.Nevím,jak to\nje s velikostí sídliště či jiného místa by...\n24. 9. 2005 22:16\nmalý obchůdek a tržby\nTo je námět na státnici na VŠ. :oboze Rozhodně se to nevyřeší samo.Něco o soukromém podnikání vím,už v tom jedu 12 let,jenže\njde o služby,no a v tom může být Řešení i pro malý obchůdek.Je\nto o sortimentu a o provozní době.Nelze si hrát na volné soboty\na neděle a je to složité i ve všední den.Lepš...\n24. 9. 2005 21:59\nNo ja mam pocit že v minulosti travili lide u vareni daleko vic casu. Uz jen z toho ze na nadobi nemeli mycku../quote]\nJedna myčka domácnost nedělá.Nacpat to do myčky,zapnout,počkat,vydolovat to z myčky,no nevím.Jo a k tomu\nvaření.To by ale bylo na celé recepty starých,bohužel zapomenutých,jídel...\n24. 9. 2005 21:26\njo spánek,to je droga\nTaxem chvíli lítal po tomto tématu a asi z toho usnu :nenapadne\nroztrhnout. :wink: Nějaké moudro :"není spaní jako spaní,ale spaní\ns paní,to je spaní" :oops: Mně se povedlo odpoledne při kafíčku\nzdřímnout a to bych si dal facku,zas...\n23. 9. 2005 19:01


pool v tématu Oko Velkého Bratra - Diskuze - Diskuzní fórum o lyžování - SNOW.CZ\nDomů → Diskuze → Hospoda → Oko Velkého Bratra → Příspěvky uživatele pool\nOko Velkého Bratra - příspěvky uživatele pool\n>> #68, HonzA_, 24. 04. 2013 21:20:15\n>> #80, m3, 25. 04. 2013 21:22:10\nHoši, nejsem si jist…\n>> #64, m3, 24. 04. 2013 18:59:05\nŽe to teda taky neřeší Úřad pro ochranu osobních údajů (ÚOOÚ)… když jim to „nejspíš vadí“. Odpovím si sám: p…\nMusím naprosto souhlasit s Radkem. V první řadě jde všem o peníze. Kdyby dávali u kasy permice zdarma jen za to, že si udělají fotku, byla by tam fronta jako blázen. A skrývají to za ochranu osobnosti…


Současné Orlovny v župě ... :: Orel župa Sedlákova\nSoučasné Orlovny v župě - jako krasavice našich jednot\nV majetko-právních vztazích - po úspěšně dokončených restitucích - téměř třetina jednot naší župy se opřela do rekonstrukcí, modernizací a dostaveb svých Orloven. Jistě si to zaslouží, abychom si tyto "krasavice" na našich stránkách zvěčnili.\nOrlovna - jednota Moutnice\nPostavena a slavnostně otevřena br. Msgr. Janem Šrámkem v roce 1924. V roce 1947 započato se stavbou Orlovny nové, dokončené v témže roce. Nový vstup do modernizace objektu a přilehlých venkovních sportovišť je znamenán roku 2000.\nSlavnostní otevření a vysvěcení víceúčelového hřiště a nových prostor Orlovny bylo stanoveno na den 8. května 2001.\nOrlovna - jednota Telnice\nPůvodní Orlovna postavena v roce 1925.\nAni tomuto objektu se čas "licoměrný" nevyhnul. Po třetí obnově Orla rozhodli se Telničtí vybudovat Orlovnu novou.\nZačínají v roce 1993 a v roce 1995 ji slavnostně otevírají.\nOrlovna - jednota Pozořice\nSilný impuls pro stavbu Orlovny vyvolal vynikající slet Orla v Brně 1922. Výbor organizace získává začátkem roku 1924 část budovy pozořického panství k realizaci svých záměrů. Již za rok a půl připravuje na den 14. června 1925 slavnostní otevření. Po třetí obnově Orla restitucí získává zanedbaný objekt do užívání. Vyšňořený, nemalým úsilím dostavěný a zmodernizovaný objekt je v roce 2003 slavnostně otevřen.\nOrlovna - jednota Žatčany\nZakoupením objektu hostince v roce 1925 vstupuje výbor jed noty na dráhu budování Orlovny v Žatčanech-Třebomyslicích. Upra vený prostor hostince se brzy jevil jako nedostatečný a jednota přistupuje ke stavbě Orlovny nové v roce 1934.\nTato byla otevřena 2. června 1935. Po třetí obnově Orla je objekt modernizován do dnešní podoby.\nOrlovna - jednota Jiříkovice\nObjekt postaven jako Spolkový dům 29. 5. 1921 Společenstvím katolického domu. Objekt užívali jak členové společnosti, tak i členové Orla. Po třetí obnově získává Společnost v restituci objekt zpět. V roce 2000 je převeden objekt na jednotu Orel Jiříkovice.\nPo zásadní přestavbě a modernizaci dokončené v roce 2000 je objekt připraven sloužit Orlu i širší veřejnosti.\nOrlovna - jednota Brno-Obřany\nPři revizi majetku jednot župy před zákazem činnosti Orla v roce 1948 je u jednoty Obřany zaznamenán spolkový objekt jako "Katolický dům".\nPo třetí obnově ke dni 10. 11. 1990 je uvedeno jednání o navrácení s registrací na FMV. Stalo se tak a následně objekt převeden na organizaci Orel.\nOrlovna - jednota Ochoz u Brna\nObjekt byl postaven jako spolkový Lidový dům - Orlovna který byl slavnostně otevřen 31. 8. 1930.\nPo roce 1990 jednáno Spolkem LD o navrácení. Stalo se tak a objekt zaregistrován na FMV a následně převeden na místní organizaci Orel, která po provedených generálních opravách střechy a soc. zařízení v létech 2001 - 2003, jej užívá dosud.\nOrel - jednota Šlapanice\nObjekt na malebném náměstí postaven jako spolkový - Katolický dům. Byl centrem kulturně osvětového života Orla ve Šlapanicích, obzvláště v době pořádání národopisných slavností.\nPo III. obnově podána žádost o registraci a navrácení. Stalo se tak a následně objekt převeden na místní organizaci Orel.\nOrel - jednota Brno-Husovice\nObjekt postavený v letech 1925-1927.\nPůvodně Katolický dům, po roce 1989 bylo zažádáno o navrácení od sokolské organizace.\nPo velmi dlouhé době a náročných vyjednáváních byla budova v roce 2009 převedena na jednotu Husovice.\nOrel - jednota Borkovany\nObjekt před zákazem Orla v roce 1948 veden jako Orlovna ve vlastnictví místní organizace. Proces navrácení doznával delší doby, ale s kladným výsledkem.\nPo nejdůležitějších pracích na obnově byl připraven přijmout účastníky XIV. ročníku Mariánské štafety, konané 8. 5. 2004.\nÚspěšné nájmy objektů a pozemků\nJednoty, které po III. obnově neměly "dědičná práva", hledaly podmínky pro rozvoj svých aktivit. Úspěchu na tomto úsilí dosáhly\n- jednota Orla v Kuřimi\n- jednota Orla v Těšanech,\na to formou nájmu církví nevyužívaných prostor a pozemků v místě.\nJednotu, původně registrovanou v župě Metodějově a na ústředí po III. obnově 24. 4. 1995, převádí do župy Sedlákovy PhDr. Miloslav Vitula z důvodu větší spádovosti města k Brnu.\nStalo se tak 14. 11. 1997, po následném schválení na župním sjezdu 20. 3. 1998.\nBratr Vitula s osobním zaměřením na tělovýchovu, projednává na sekretariátě župy na ul. Pionýrské možnosti vytvoření podmínek k získání prostor a pozemků pro rozvoj aktivit kuřimské jednoty.\nPorozumění se nachází v osobě duchovního správce P. Jiřího Krpálka. Ten k tomuto účelu nabízí farní hospodářské budovy a pozemky. Základ byl položen uzavřenou nájemní smlouvou dne 17. 3. 2001.\nRealizací dalšího záměru se chopila starostka jednoty Ing. Miluše Macková. Operativním řízením bylo dosaženo dlouhodobého nájmu zmíněných nemovitostí a stavby nového objektu ve vlastnictví jednoty .\nPo konečné dostavbě, rekonstrukci a modernizaci je současný sportovní a schůzovní areál na velmi dobré úrovni, sloužící nejen úspěšné kuřimské jednotě.\nOrel - jednota Těšany\nJednota má v záznamech župy v roce 1948 vedenou Orlovnu jako nadační dům. Jde o řadový objekt při hlavní silnici, bez jakéhokoliv zázemí. Po druhé obnově, do dnešních dnů, je objekt užíván jako hasičská zbrojnice. Pro nevhodnost jakékoliv adaptace je v souhrnné zprávě po III. obnově Orla konstatováno, že "celou záležitost je nutno řešit náhradní budovou".\nŘešení se nachází v nájmu nevyužívaných farních hospodářských budov a pozemků. Tak se stalo a starosta jednoty br. Pavel Husák se ujímá dostavby, rekonstrukcí a modernizací objektů a stavby venkovních sportovišť.\nVynaložené úsilí nese své plody. Můžeme se návštěvou v Těšanech přesvědčit.


Links Organizer download – eDownload.cz\nHlavní strana > Internet > Ostatní > Links Organizer\nAktualizováno: 24.07.2014 - 02:22:51\nUpozornit na novou verzi programu Hlídat Links Organizer\nLinks Organizer je program určený ke správě odkazů na soubory v počítači i internetových odkazů. V programu můžete prohlížet, upravovat a vyměňovat odkazy mezi kategoriemi. Navíc můžete ověřovat platnost internetových odkazů a snadno odstranit neplatné. Kontrolu platnosti odkazů je možné také naplánovat. O výsledku vás program může informovat zvukovým signálem nebo odeslání e-mailové zprávy. Nová verze Links Organizer umožňuje také nalézt duplicitní odkazy ve vašem PC.\nDalší zajímavou funkcí programu je zapamatování obsahu HTML formulářů ze stránek, na které uložené odkazy odkazují. Součástí programu je také prohlížeč, který umožňuje rychlé a jednoduché prohlížení internetových odkazů. Links Organizer podporuje funkci drag&drop pro snadnější ukládání a správu odkazů.\nUživatelé Links Organizer stahují také:\nodkaz, internet, soubor Přidat program na svůj web