Verze z 31. 12. 2016, 11:16, kterou vytvořil Zofka777 (diskuse | příspěvky)\nA: Abakus (Pak); Abatyše (Goldmanová); Aberace (Nykodýmová); Abjekce (Heřmanová); Abonent (Goldmanová); Abonmá (Heřmanová); Abstrakce (Heřmanová); Abstraction-Création, C.I.A.M. (Goldmanová); Absurdita (Absurdno)(Lenka); Academy Award Oscar (Jancík); A cappella (Vytisková); Adaptace na sociální změnu (Heřmanová); Adaptace památky (Pek); A'Design Award and Competition (Goldmanová); Adopce památek (Heřmanová); Adorace (Goldmanová); Advent (Goldmanová); Advergaming (Štěpánka); Aerowaves (Goldmanová); Affiliate marketing (Svobodová); Afinita (Xkrim63); Aforismus (Goldmanová); Afterparty (Tošnarová); Agenda-Setting (Staňková, Pešek, Heřmanová); Agentura (Heřmanová); Agentura tisková (Heřmanová); Aglomerace (Goldmanová); Agnosticismus (Heřmanová); Agogika (Goldmanová); Agora (Goldmanová); Agrafa (Goldmanová); Agroturismus (Kloučková); Aesthetica Art Prize (Martincová); AICT/IATC (Goldmanová); AIDA (Ryšavá); Airport art (Svitáková); Akademie Česká filmová a televizní (Goldmanová); Akademie, Evropská filmová (Goldmanová); Akant (Krystof); Akceptace (Mottl, Heřmanová); Akce společenská (Heřmanová); Akméismus (Goldmanová); Akolyta (Goldmanová); Akord (Teruš); Akronym (Goldmanová); Akropole (Krystof); Akropolis (Heřmanová); Akrostich (Goldmanová); Akryl (Goldmanová); Akt (Mašínová); Aktéři kultury lokální (Zlazla); Akulturace (Koublová); Akvadukt (Goldmanová); Akvamanila (Goldmanová); Akvizice (Pokorný); Akustika (Heřmanová); Akvatinta (Goldmanová); Akvarel (Goldmanová); Alabastr (Goldmanová); Alegorie (Goldmanová); Alej (Rymešová); Alexandrín (Goldmanová); Alchymie (Goldmanová); Aliterace (Goldmanová); Alkovna (Goldmanová); Alla prima (Flanderová); Allegretto (M.rehorova); Allegro (Goldmanová); Allochtonnost (Mitošinková); Almanach (Goldmanová); Alokace (Trpělková); Al secco (Goldmanová); Alt (Goldmanová); Altán (Goldmanová); Alternace (Heřmanová); Altruismus (Heřmanová); Aluze (Goldmanová); Amatér (Husárová); Amazon (Jelínek); Ambaláž (Svitáková); Ambient marketing (Hlůšková, Pištěková, Petránková); Ambit (Heřmanová); Ambivalence ceny (Xvarm16); Ambush marketing (Heřmanová, Hlůšková); Amenita (Heřmanová); Americká akademie filmového umění a věd (Kejvalová); Amerikanizace (Heřmanová); Amfiteátr (Vančurová); Amfora (Goldmanová); Amor (Goldmanová); Amulet (Heřmanová); Anaglyf (Dvořáková); Anagram (Goldmanová); Analýza marketingová (Šimánková); Analýza SWOT (Lundáková, Lůžková); Anastylóza (Svitáková, Pek); Andante (Goldmanová); Angažmá (Heřmanová, Chuchrová); Angel investor (DavidN); Anch (Pivrnec); Animace (Heřmanová); Animace filmová (Kratochvílová); Animace galerijní (Martina Pat.); Animace počítačová (Heřmanová); Animace publika (Heřmanová); Animismus (Heřmanová); Animalismus (Xdoha00); Animatik (Pešek, Heřmanová); Animátor (Heřmanová); Anketa (Goldmanová); Anotace (Heřmanová); Ansámbl (Dlasková); Antependium (Heřmanová); Antiart (Svitáková); Anticena Skřipec (Plašilová); Anticena Zlatá malina (Heřmanová); Anticipace (Vytisková); Antifona (Goldmanová); Antifonář (Goldmanová); Antifunkcionalismus (Heřmanová); Antika (Hirschová); Antikvariát (Goldmanová); Antiquing (Heřmanová); Antiteton (Goldmanová); Antologie (Goldmanová); Antropocentismus (Goldmanová); Antropologie divadelní (Heřmanová); Antikva (Goldmanová); Antropologie umění (Heřmanová); Apokryf (Goldmanová); Aposiopese (Goldmanová); Apoštol (Goldmanová); Apotheosa (Goldmanová); Apropriace (Heřmanová); Apsida (Goldmanová); Arabeska (Goldmanová); Arboretum (Goldmanová); Arcolor, festival mladé módy (Hinková); Areál klášterní (Heřmanová); Areligiozita (Heřmanová); Argot (Goldmanová); Argument fundraisingový (Heřmanová); Archaismus (Goldmanová); Archaion Kallos (Holas); Archeologie experienciální (Heřmanová); Archeologie experimentální (Heřmanová); Archeologie industriální (Heřmanová, Sommer); Archeologie zážitková (Heřmanová); Archeopark (Heřmanová); Archeoskanzen (Heřmanová); Archetyp (Heřmanová); Architektura (Goldmanová); Architektura, drobná sakrální (Ninakra); Architektura gotická (Baštová); Architektura high tech (Petra); Architektura lidová (vernakulární)(Lorencová, Heřmanová); Architektura postmoderní (Pitková, Heřmanová); Architektura románská (Řeháková); Architektura socialistická (Heřmanová); Architektura sociální (Ryšavá); Architráv (Vikukelová); Archiv (Kolesárová); Archiv Národní filmový (Babíčková); Archiv Strakův hudební (Goldmanová); Archiválie (Heřmanová); Archivolta (Vikukelová); Archonti (Goldmanová); Árie (Dudková); Aristologie (Heřmanová); Arkáda (Goldmanová); Arkána (Goldmanová); Arkýř (Goldmanová); Armatura (Goldmanová); Artama (Xvonv00); Artbanka (Heřmanová); Art banking (Heřmanová); Art Basel (Svoboda); Art brut (Kronďáková); Art centrum (Heřmanová); Art-deco (Goldmanová); Art Director (Pešek, Heřmanová, Jancík); Artefakt (Kolesárová); Art investing (Procházka); Artefakt kulturní (Rak, Heřmanová); Artěl (Goldmanová); Arte Laguna Prize (Goldmanová); Arte povera (Havlovicová); Art factories (Heřmanová); Art informel (Heřmanová); Artificialismus (Havlovicová); Artis Bohemiae Amicis (Flanderová); Artistic Director (Heřmanová); Artistic research (Heřmanová); Artkino (Heřmanová); Arteterapie (Goldmanová); Art marketing (Johnová); Arts and Craft (Goldmanová); Arts and Crafts (Novotná); Arts marketing (Johnová); Arts research (Heřmanová); Art-rezidence (Anja); Artworld (Heřmanová); Asambláž (Svitáková); Asanace (Pek, Heřmanová); Asekularizace (Heřmanová); Asfalt (Goldmanová); Asimilace (Heřmanová); Asociace animovaného filmu (Goldmanová); Asociace, Česká arteterapeutická (Goldmanová); Asociace České republiky, Muzikoterapeutická (Goldmanová); Asociace českých filmových klubů (Goldmanová); Asociace divadelních kritiků, Mezinárodní (Heřmanová); Asociace, Evropská festivalová (Goldmanová); Asociace filmových střihačů a střihaček (Goldmanová); Asociace Herecká (Voštová); Asociace hudebních festivalů ČR (Goldmanová); Asociace krajů ČR (Goldmanová); Asociace majitelů hradů a zámků (Heřmanová); Asociace muzeí a galerií České republiky (Goldmanová); Asociace nezávislých divadel ČR (Goldmanová); Asociace novin Světová (Goldmanová); Asociace producentů v audiovizi (Goldmanová); Asociace provozovatelů kin (Goldmanová); Asociace pro vzdělávání architektů, Evropská (Heřmanová); Asociace sdružení pro ochranu a rozvoj kulturního dědictví ČR (Goldmanová); Association for Cultural Economics International (Heřmanová); Asociace starožitníků (Goldmanová); Asociace televizních a filmových střihačů (Heřmanová); Asociace vydavatelů audioknih (Goldmanová); Assumpta (Heřmanová); Astrál (Goldmanová); Astroláb (Goldmanová); Astroturfing (Heřmanová); Ateismus (Heřmanová); Ateliér (Goldmanová); Atika (Goldmanová); Atlant (Svitáková); Atribut (Goldmanová); Atrium (Goldmanová); Audiokniha (Heřmanová); Audience development (Šupáková); Auditorium (Goldmanová); Aukce (Heřmanová); Aukce holandská (Pernecká); Aukce internetová (Stemberg); Aukce večerní (Stemberg); Aula (Goldmanová); Autenticita (Heřmanová, Pek); Autogramiáda (Heřmanová); Autochtonnost (Novotný); Autokino (Heřmanová); Auto*Mat (Zbezková); Automatofon (Heřmanová); Autorita (Heřmanová); Autorita národní (Heřmanová); Autorizace (Heřmanová); Auto sacramental (Goldmanová); Autostereotyp (Heřmanová); Avantgarda (Jelínková); Axiologie (Bergerová); Azulejos (Goldmanová);\nC: Calouste Gulbenkian Prize (Goldmanová); Cameo (Heřmanová); Camera lucida (Goldmanová); Camera obscura (Goldmanová, Mikšík); Capoeira (Goldmanová); Capriccio (Goldmanová); Carmen figuratum (Goldmanová); Casting (Pešek); Castrum doloris (Goldmanová); Catering (Heřmanová); CEATL – Evropská rada asociací literárních překladatelů (Goldmanová); CD (Zelený); Cech (Goldmanová); Celebrita (Heřmanová); Cena (Zuzka); Cena Anasoft litera (Heřmanová); Cena Apollo (Goldmanová); Cena ARAS (Heřmanová); Cena Arnošta Lustiga (Goldmanová); Cena Audiokniha roku (Heřmanová); Cena, celková spotřebitelská (Xlukm33); Cena Czech Grand Design (Goldmanová); Cena české filmové kritiky (Goldmanová); Cena Český lev (Ondříčková); Cena Divadelní kritiky (AnnaCer); Cena Europa Nostra (Heřmanová); Cena Hanse Christiana Andersena (Heřmanová); Cena Effie (Goldmanová, Jellušová); Cena Egona Ervína Kische, Mezinárodní (Goldmanová); Cena EU za literaturu (Pitková); Cena Evalda Schorma (Goldmanová); Cena, Evropská filmová (Goldmanová); Cena Exit (Heřmanová); Cena Ferdinanda Peroutky (Goldmanová); Cena Františka Filipovského (Voštová); Cena Františka Lýska (Goldmanová); Cena Franze Kafky (Goldmanová); Cena Historické město roku (Goldmanová); Cena Igora Zabela za kulturu a teorii (Goldmanová); Cena Miese van der Rohe (Polakovičová); Cena Jaromila Jireše (Heřmanová); Cena Jaromila Jireše/cena ARAS (Goldmanová); Cena Jaroslava Seiferta (Xhlav21); Cena Jiřího Ortena (Goldmanová); Cena Jiřího Theinera (Heřmanová, Vedralová); Cena Josefa Jungmana (Goldmanová); Cena Josefa Škvoreckého (Goldmanová); Cena Karla Havlíčka Borovského (Goldmanová); Cena Karla Velikého pro mladé Evropany (Goldmanová); Cena Marka Ravenhilla (Goldmanová); Cena Nobelova za literaturu (Ermakova); Cena NPÚ Patrimonium pro futuro (Sommer); Cena Památka roku (Goldmanová); Cena Paměti národa (Goldmanová); Cena Pavla Kouteckého (Goldmanová); Cena Rudolfa Medka (Goldmanová); Cena Thálie (Heřmanová, Babíčková); Cena Trilobit (Heřmanová, Goldmanová); Cena uměleckého díla (Capík); Cena Václava Havla (Goldmanová); Cena VIA Bona (Goldmanová); Cena v umění (Savkanič); Cena Vladislava Vančury (Goldmanová); Cena Waltera Sernera (Goldmanová); Cena Young Talent Architecture Award (Heřmanová); Cena za literaturu, Státní (Goldmanová); Cena za překladatelské dílo, Státní (Goldmanová); Cena za světelný design (Goldmanová); Cena za studentský desing, Národní (Kolářová); Cena Zlatá pecka (Goldmanová); Cena Zlatá placka (Heřmanová); Cena Zlatý glóbus (Ermakova); Ceny Alfréda Radoka (Goldmanová, Heřmanová); Ceny Anděl (Dusová); Ceny Divadelních novin (Goldmanová); Ceny EU v kultuře (Heřmanová); Centra Česká (Vávrová); Centrální evidence sbírek (Turková); Centrum, České filmové (Goldmanová); Centrum kulturní (Heřmanová); Centrum romské hudby v Praze, Evropské (Kocourková); Centrum zahradní kultury, Národní (Goldmanová); Cenzura (Shmakava); Ceremoniál (Goldmanová); Cestopis (Borisovová); CIAM (Heřmanová); Cesta křížová (Heřmanová); Cesty kulturní (Teuchnerová); Ciborium (Goldmanová); Cihla (Goldmanová); Cimbuří (Tvrdková); Cimélie (Heřmanová); Cimrmanologie (Žánová); CINARS (Goldmanová); Cínařství (Goldmanová); Cinefil (Borisovová); Cinefilie (Borisovová); Cinema on demand (Heřmanová); Cinema verité (Ondříčková); CINOA (Svitáková); CIOFF (Goldmanová); Cinquecento (Čumrdová); Církev (Heřmanová); Cirkus nový (Váchová); Citadela (Kopecká); Citát (Goldmanová); Cizelování (Heřmanová, Goldmanová); Claim (Heřmanová); Clogging (Taberyová); Cloisonismus (Kristynyje); CMYK (Velner); CoBrA (Heřmanová); Co-Branding (Jankovičová); Cohousing (Heřmanová); Company (Heřmanová); Concerto grosso (Goldmanová); Contapposto (Vaďura); Content marketing (Koni00); Contre-jour (Trubela); Cool jazz (Jordánek); Copyleft (Heřmanová); Copyright (Heřmanová, Šatrová, Pešek); Copywriter (Heřmanová); Corporate placement (Pancheva); CouchSurfing (Jordánek); Cour d´honneur (Heřmanová, Kozáková); Cover (Bury58); Coworking (Olí); Cradle-to-cradle design (Mottl, Heřmanová, Pek); Creative City Index (Tóthová); Creative Placemaking (Kotenlen); Crossover (Raška, Bradová); Crowdfunding (Heřmanová); Crowdsourcing (Reinerová); CSR (Fojtíková); Cultural Brand Award (Heřmanová); Customer intimacy (Heřmanová, Šimůnek); Customerizace (Květoňová); Customer relationship management (Janouchová); Cyklus životní, destinace (Heřmanová); Czechdesign (Jelínková); Czech Design Week (Štěpánka); CzechPlatform (Heřmanová);\nS: Sakralizace (Havlíková); Sakristie (Goldmanová); Sala terrena (Heřmanová); Salety (Heřmanová); Samizdat (Goldmanová); Sampling (Heřmanová, Boková); Sanace (Goldmanová); Sanktusník (Heřmanová); Sarkasmus (Goldmanová); Sarkofág (Goldmanová); Satira (Goldmanová); Saturnálie (Goldmanová); Saxofon (Goldmanová); Sbírka veřejná (Heřmanová); Sbor (Goldmanová); Sbor hudební (Terlhot); Sbor pěvecký (Dlasková); Sbormistr (Ann22); SCAMPER (Xtvrp05); Scarabeus (Goldmanová); Scéna (Heřmanová); Scéna kukátková (Taberyová); Scénář (Heřmanová); Scénografie (Nováková); Scratch (Drexler); Sdružení Bienále Brno (Heřmanová); Sdružení České dědictví UNESCO (Goldmanová); Sdružení českých divadelních kritiků (Heřmanová); Sdružení ČR, Folklorní (Goldmanová); Sdružení historických sídel Čech, Moravy a Slezska (Goldmanová); Sdružení občanské (Goldmanová); Sdružení pro dětskou knihu IBBY, Mezinárodní (Goldmanová); Sdružení profesionálních pracovníků památkové péče (Heřmanová); Secese (Reinerová); Sedile (Heřmanová); Segmentace (Kronďáková); Segmentace trhu (Rabasová); Sekta (Heřmanová); Sekta náboženská (Heřmanová); Sektor veřejný (Žid); Sekularizace (Heřmanová); Sekvence (Goldmanová); Self-booking (Klička); SEO (Heřmanová); Serenáda (Goldmanová); Seriál televizní (Heřmanová); Serialita (Nikolova); Seven and Five Society (Goldmanová); Seznam kulturních památek ČR, Ústřední (Goldmanová); Seznam světového dědictví UNESCO (Ďurišová); Seznam světového dědictví UNESCO v ohrožení (Ďurišová); Sfinga (Goldmanová); Sfumato (Tani00); Sgrafito (Málková, Heřmanová); Showcase festival (Heřmanová); Scherzo (Goldmanová); Schodiště (Goldmanová); Schody (Goldmanová); Schwarzplan (Heřmanová); SIAL (Heřmanová); Sikativ (Goldmanová); Simulakrum (Heřmanová); Signatura (Svitáková); Siréna (Králová); Sitcom (Heřmanová); Site specific art (Marková, Heřmanová); Sítotisk (Zátková); Síť Bibliofair (Goldmanová); Síť knihkupecká (Heřmanová); Sítě sociální (Žid); Síť pro tradiční budovy, architekturu a urbanismus, Mezinárodní (Heřmanová); Skanzen (Heřmanová); Skanzen archeologický (Heřmanová); Skanzenizace (Heřmanová); Skeč (Heřmanová); Skica (Goldmanová); Skript/skriptka (Ludvíková); Skunx (Heřmanová); Skupina cílová (Liscová, Pešek, Heřmanová); Skupina prostorová (Heřmanová); Slam poetry (Šťastná); Slash (Heřmanová, Bek); Slavnosti staré hudby, Letní (Holas); Sledovanost (Heřmanová); Slepota bannerová (Mičke); Slept analýza (Heřmanová); SlidePack (Heřmanová); Slogan (FialkaZuz, Heřmanová); Sloh románský (Nováková); Sloup (Goldmanová); Sloup morový (Goldmanová); Slovník roku (Heřmanová); Slow tourism (Heřmanová); Slum (Šťastná); Služba veřejná (Heřmanová); Služba veřejná kulturní (Heřmanová); Služby veřejné v oblasti kultury (Heřmanová); Smlouva o obstarání prodeje věci (Horová); Smog vizuální (Heřmanová, Jarolímek, Kozarová, Pešek); Smrt autora (Heřmanová); Soap opera (Václavíková, Pešek, Heřmanová); Sociální skupina Ho-Ho-Ko-Ko (Bergerová); Sociologie hudby (Makarevich); Sociologie hudební (Heřmanová); Sociologie kulturní (Heřmanová); Sociologie kultury (Savkanič); Sociologie literatury (Savkanič); Sociologie umění (Savkanič); Soft power (Heřmanová, Úradníčková); Soft skills (Heřmanová); Socha (Iv-fr); Sochařství v přírodě (Hořejší); Soirée (Xmelm17); Sonáta (Goldmanová); Sonatina (Goldmanová); Sonet (Goldmanová); Soprán (Goldmanová); Sopranismus (Heřmanová); Sororát (Heřmanová); Sotheby's (Skrit3K); Soubor památek (Heřmanová); Souhradí (Heřmanová); Soutěž architektonická (Xvonv00); Soutěž Jiřího Levého, překladatelská (Zahradníková); Soutěž Mladý obal (Goldmanová); Soutěž o návrh (Perková); Soutěž Žihadlo roku (MoBa); Spam (Heřmanová); Spektákl (Heřmanová); Spirála mlčení (Sazečková); Spirituál (Goldmanová); Spiritualita (Jelínek); Společnost archivní, Česká (Goldmanová); Společnost destinační (Heřmanová); Společnost informační, Česká (Goldmanová); Společnost masová (Heřmanová); Společnost obecně prospěšná (Vondráčková); Společnost pro hudební vědu, Česká (Goldmanová); Společnost pro zahradní a krajinářskou tvorbu (Goldmanová); Společnost přátel starožitností (Goldmanová); Spolek českých bibliofilů (Goldmanová); Spolek místní okrašlovací (Heřmanová); Spolek výtvarných umělců Mánes (Goldmanová); Spolky pozemkové (Heřmanová); Spoluvlastnictví (Valíčková); Spondej (Goldmanová); Sponzor (Slapničková); Sponzorství (Slapničková); Sponzoring (Johnová, Vaněčková, Heřmanová); Správa práv digitálních (Heřmanová); Správa práv, koletivní (Javůrková); Squat (Liscová, Pešek, Heřmanová); Srub (Goldmanová); Stagemanager (Martyn); Stagiona (Heřmanová, Levý); Stageplan (Klička); Stand up comedy (Melichárková); Stanislav Libenský Award (Goldmanová); Stanovisko závazné (Pek); Starchitects (Heřmanová); Starožitnost (Heřmanová); Startup (DavidN); Statek okrasný (Heřmanová); Statek kulturní (Velátová, Heřmanová); Statistika kultury (Slapničková); Státní fond kinematografie ČR (Pfeiferová); Státní fond kultury ČR (Štindlová); Stavba církevní (Heřmanová); STDC (Ryšavá); Steadicam (Ejfinka); Steampunk (Heřmanová); Steep analýza (Heřmanová); Stéla (Goldmanová); Stereofotografie (Křivánková); Stezky naučné (Šimková); Stibologie (Heřmanová); Sticker art (Petra.w); Stipendium Baderovo (Plašilová); Stodola (Goldmanová); Stolpersteine (Heřmanová); Stopáž (Kopecká); Storyboard (Heřmanová); Stoupa (Goldmanová); Street Art (Růžková); Strofa (Goldmanová); Strom památný (Šámalová); Strukturalismus (Heřmanová); Struktura sociální (Heřmanová); Struna (Goldmanová); Struny podzimu (Goldmanová); Středisko ISSN, České národní (Goldmanová); Středisko pro výzkum ochrany a restaurování kulturního dědictví, Mezinárodní (Heřmanová); Střih filmový (Donika); Střílna (Heřmanová); Studia kulturální (Pogranová); Studia vizuální (Ševčíková); Studie ekonomického dopadu (Heřmanová); Stúpa (Xnemk00, Kateřina Němečková); Stylegma (Heřmanová); Subkultura (Heřmanová); Substance památková (Heřmanová); Substituce památky (Svitáková, Pek); Suburbanizace (Kolesárová, Hovorková); Subvertising (Heřmanová); Subverze (Heřmanová); Suflér (Heřmanová); Suita (Goldmanová); Sujet (Heřmanová); Sundance Film Festival (KlauB); Supermarket děl uměleckých (Heřmanová); Supraphon (Kottová); Suprematismus (Goldmanová); Surrealismus (Pašková); Svátek sv. Patrika (Králová); Svaz autorů a interpretů (Heřmanová); Svaz českých knihkupců a nakladatelů (Goldmanová); Svaz českých komínářů (Goldmanová); Svaz FITES, Český filmový a televizní (Goldmanová); Svaz měst a obcí ČR (Goldmanová); Svazek obcí Česká inspirace (Heřmanová); Svěřenectví (Heřmanová); Svitek (Goldmanová); Svorník (Goldmanová); Swing (Heřmanová, Jordánek); Symbol (Goldmanová); Symfonie (Goldmanová); Synagoga (Šampalíková); Syndikát novinářů (Goldmanová); Synchron (Pribilová); Synopse (Heřmanová); Systém grantový (Vondráčková); Systém médií duální (Šedivý); Sziget festival (Goldmanová, Heřmanová); Szpilman Award (Heřmanová);\nCitováno z „http://www.artslexikon.cz//index.php?title=Hotová_hesla&oldid=36400“


Premier League - José Mourinho naučil Manchester United, jak zavřít obranu, říká Chris Smalling | FotbalPortal.cz\nZpět na » Premier League » José Mourinho naučil Manchester United, jak zavřít obranu, říká Chris Smalling\nPremier League - José Mourinho naučil Manchester United, jak zavřít obranu, říká Chris Smalling\n© skysports.com, fotbalportal.cz - Smalling chválí Mourinha\n22.01. - Mnozí jej za to kritizují. Spoustě se nelíbí jeho defenzivní taktika, která mu už však přinesla četné úspěchy. I v Manchesteru United José Mourinho neupouští od svého stylu. V tomto kalendářním roce ještě Red Devils ani jednou neinkasovali. Drží neprůstřelnost už 504 minut. Chris Smalling tuto pevnou obranu připisuje právě práci portugalského kouče.\nV sobotu Manchester United zvítězil v Burnley 0:1. Byli to právě Clarets, kdo naposledy vstřelil Rudým ďáblům gól. To se psal 26. prosinec loňského roku. Od té doby Red Devils ani jednou v soutěžním zápase neinkasovali.\nZažili bezgólovou remízu se Southamptonem a poté výhru 0:2 na Evertonu, vítězství 2:0 doma s Derby, 3:0 doma se Stoke a nyní 0:1 v Burnley. Dohromady už je to 504 minut bez inkasované branky.\nV sobotu to bylo pro Manchester United už 14. čisté konto v této sezóně Premier League. Nikdo jich nemá více. Chris Smalling chválí Josého Mourinha. To právě on stojí za těmito statistikami.\n„Myslím, že na tom velmi tvrdě pracujeme.“\n„I v loňské sezóně jsme podle mého názoru málo inkasovali. Je dobré, že tým zkrátka umí vzadu zavřít krám a neposkytnou soupeři příliš mnoho šancí. Víme, že se mnohem častěji hraje na naší útočné polovině. Potřebujeme se tam rychle dostat a skórovat. Některé týmy proti nám jen zalezou a dlouho čekají.“\nSmalling si také užívá spolupráci s Philem Jonesem.\n„Je příjemné nastupovat vedle něj. Ostatní hráči pracují na to, abychom skórovali. My se musíme postarat o to, abychom neinkasovali.“\non naucil zatvarat obranu superov\nbarbossaCFC\t- 22.01.\tOdpovědět\nNa utocne polovine hrajou jen v zapasech tymu Brigton a Crystal Palace, se Southamptinem a vys jsou zalezli ve vapne tak nevim kde to berou tyhle kryplove cerveny\nvy pražáčci už nevíte co dřív fetovat koukám..\njede na kvalitu ne na kvantitu..\nZrovna tohle je docela troufalý tvrzení...\nJose naučil, jak zaparkovat Karosu\nMiras\t- 22.01.\tOdpovědět\nNevim, jestli to je pravda, ale kdysi, jeste nez Mou prisel do MU, vysel “otevreny dopis” od JM pro MU, kde psal, ze vi co je MU za klub, zna historii a ze absolutne kvuli nemu prekope svou zazitou taktiku. Nevim jestli to je pravda, ale s Mourkem nemuzou fanousci MU cekat ofenzivni hody. Stareho psa novym kouskuˇ nenaucis a Jose vzdy hral ucelne. Vyhra 1:0 lepsi nez prohra 5:6. Nekterym fanouskum se to asi libit nebude, ale ja v CFC vzdy chtel hlavne viteztvi, i za cenu kritiku stylu.\nJeho agent tenkrát řekl že trenér takové elity jako Jose nikdy takové dopisy posílat nebude\nBlueFor16years\t- 22.01.\tOdpovědět\nKrali. CFC ma svuj vlastni styl. My neparkujem autobusy. My mame schopny obrance a taktiku\nAha aha, dekuji... kazdopadne pointa je stejna, moje reakce je spis na komentare fanousku na FB. Hodne tam kritizuji predvedenou hru i pres vyhru. Zkratka Mourek jiny nebude. ((:\nI kdyz se hodne zmenil ve starsim veku, uz nema takove tiskovky jako mel v Realu, kdyz rikal ze Barcelona s UEFOU se super sila, se kterou nejde bojovat kazda jeho tiskova byla peckou, ted je klidny.\nNo kludny Teraz ho tak vnimas lebo je v united stale okolo seba kope Treba ale uznat ze odkedy vyhral s chelsea posledny titul tak sa neskutocne zmenil a uz to ide s nim dlhsie dolu vodou uz neni taky ako volakedy mam pocit ze mu zacina pomaly uchadzat vlak\nVítězství o jeden gól jsou velmi ošemetná. Vadí mi, že i přes slušný počet šancí zápas rozhodnout, jakoby každý chtěl být tím hrdinou a ztroskotají na prvním obránci. Viz Pogba proti Burnley. Fotbal je týmový sport ...\nTak my mame treba 22 strel na branu a jsme schopny bojovat o remizu Fotbal je hustej\nAle je pravda ze drzime pri sobe\nTak mozno preto lebo niektori hraci este stale nechapu Conteho myslienku fotbalu Ale nie naopak sa mi lubi ta bojovnost a ze sa chalani nevzdavaju aj ked poslednou dobou to bolo hrozne Conte priniesol nieco co tu dlho nebolo\nanglie anglie chris smalling chvála fotbal fotbal jose mourinho josé mourinho manchester united manchester united obrana premier league premier league taktika


Informační servis 2020-02 - Časopis Telekomunikace\nInformační servis 2020-02\nEU | Index digitální ekonomiky a společnosti 2020 (DESI) • Evropská komise zveřejnila 11. 6. 2020 tzv. Index digitální ekonomiky a společnosti (DESI). Tento složený index shrnuje relevantní ukazatele v oblasti výkonu digitalizace, a sleduje vývoj členských států EU v pěti hlavních dimenzích: konektivita, lidský kapitál, využívání internetu, integrace digitální technologie, digitální Veřejné služby.\nČR | Česko může doplatit na pomalou digitalizaci veřejné správy, varuje Komise • Komise vydala doporučení v rámci tzv. evropského semestru pro koordinace hospodářských politik zemí EU. Doporučeními se ČR zřejmě příliš nezabývala, což vyplývá z tzv. indexu digitální ekonomiky a společnosti (DESI index).\nČesko se v tomto hodnocení totiž pravidelně pohybuje až v jeho druhé polovině. DESI index pro rok 2020 ho řadí na 17. místo z celkových 28 členských států. V roce 2019 přitom Česko obsadilo 18. příčku a v roce 2015 dokonce 15. Proces digitalizace Česka se tak za ostatními unijními státy opožďuje. Evropská komise opět upozornila Česko na nedostatky v oblasti digitalizace, na které může v brzké době doplatit. Na druhou stranu nelze přehlížet české úspěchy, a to například v oblasti umělé inteligence.\n„Pokud jde o užívání a poskytování veřejných digitálních služeb, patří Česko mezi nejméně rozvinuté členské státy. Počet uživatelů tzv. e-governmentu zaostává daleko za unijním průměrem.“\nEU | Telefónica Deutschland se rozhodla pro Ericsson • 13. 6. 2020. • Telefónica si vybrala Ericsson jako primárního partnera pro svoji základní mobilní síť 5G v Německu, přičemž uvedla, že je třeba zajistit bezpečnost.\nTelefónica ve Španělsku a Německu používala ve velké míře v core síti G4 zařízení Huawei a nyní snižuje závislost na čínské firmě, jejíž zařízení bude omezeno jen na části 5G RAN.\n„Jako provozovatel sítě obsluhující nejvíce mobilních zákazníků v Německu máme zvláštní společenskou odpovědnost za poskytování zabezpečených sítí,“ Markus Haas, generální ředitel Telefonica Deutschland.\nEU | Nokia jmenovala nového CFO • 11. 6. 2020 • Do funkce CFO společnosti Nokia byl jmenován Marco Wirén a nahradí tak odstupujícího CFO Kristiana Pullola, který působil v této pozici od ledna 2017.Wirén nastoupí k výkonu funkce v září 2020.\nJe to již druhá změna ve vedení firmy a to poté, co byl v březnu t. r. jmenován do pozice CEO společnosti Nokia Pekka Lundmark.\nSVĚT | Ericsson se letos MWC v Los Angeles nezúčastní • 11. června 2020 (Fierce Wireless) • Vyhlídky na veletrhy v letošním roce jsou stále nejisté, ale Ericsson se již nyní rozhodl v roce 2020 pro neúčast na kongresu MWC pořádaném společností GSMA i když by Ericsson patrně patřil k největším vystavovatelům v rámci MWC. Kongres je plánován v termínu 28. až 30. října v Los Angeles. Webové stránky však i nadále počítají s původně plánovanými aktivitami vystavovatelů, prezentacemi agend či registračními nabídkami.\nEricsson má v současné době podepsaných 90 dohod o spolupráci s mobilními operátory po celém světě. V poslední době například Ericsson spustil komerční 5G síť v Maďarsku, byl představen jako hlavní dodavatel výstavby mobilního operátora Orange ve Francii nebo oznámil 11procentní podíl na zakázce v Číně ve spolupráci s mobilním operátorem China Mobile – zbytek připadlo místním firmám Huawei a ZTE.\nKnow how švédské firmy spočívá ve využití stávající telekomunikační infrastruktury, kterou pomocí softwarových a dalších nástrojů upravuje tak, aby ji bylo možné využít i na provozování 5G sítí. V současné době se Ericsson podílí na výstavbě 30 sítí typu 5G na čtyřech kontinentech.\nSVĚT | Vodafone varoval britské zákonodárce před úplným zákazem zařízení Huawei v síti 5G • Reuters 10. 6. 2020 • Budoucnost Huawei ve Velké Británii byla v posledních týdnech opět vržena do nejistoty. „Velká Británie v oblasti 5G ztratí vedoucí pozici, budou-li mobilní operátoři nuceni utrácet čas a peníze nahrazováním stávajícího zařízení“ uvedl Scott Petty, technický ředitel společnosti Vodafone UK.\nBoris Johnson údajně nařídil ministrům, aby do roku 2023 vytvořili plány na eliminaci zařízení Huawei v národních 5G sítích. Johnson také nařídil pohotovostní přezkum, který Národnímu centru pro kybernetickou bezpečnost vyhodnotí, zda bude další sankce USA proti Huawei ztěžovat používat technologii čínského prodejce; což může být důvodem pro to, aby k odchodu dodavatele došlo dříve.\nSVĚT | Kanada odmítla zařízení Huawei • 10. 6. BM • Společnost Bell Mobility potvrdila, že pro 5G síť použije výhradně telekomunikační zařízení společnosti Ericsson. Další dva hlavní kanadští operátoři, Telus Mobility a Rogers Wireless, se rozhodli pro výstavbu svých sítí 5G využívat technologií Ericsson a Nokia. Rogers má rozhodování o něco snazší, neboť má se společností Ericsson uzavřeno dlouhodobé partnerství.\nRozhodnutí společnosti Bell je pro Huawei nejzávažnější, protože operátor byl jedním z nejpodstatnějších podporovatelů čínského dodavatele. Nedávné události však pravděpodobně způsobily, že Bell přehodnotil své postoje, zřejmě vzhledem k nejisté pozici Huawei v budoucnosti.\nSVĚT | Čínské telecomy mají v USA zákaz • V dubnu vydal Federální komunikační výbor USA (FCC) pokyn čtyřem čínským operátorům China Telecom, China Unicom, Pacific Networks a ComNet, aby prokázali, že konají nezávisle na čínské vládě a to pod hrozbou ztráty jejich americké licence.\nNapětí se ještě zvýšilo v květnu, když FCC jednomyslně hlasoval o zamítnutí žádosti společnosti China Mobile o licenci v USA, dále po uvalení sankcí vůči Huawei a zabránění přístupu čínských firem k produkci amerického polovodičovému průmyslu.\nEU | Slovak Telekom plánuje prodej Zoznamu • 11. 6. 2020 • Slovak Telekom plánuje v nadcházejících týdnech prodej 100% podílu ve své dceřiné společnosti Zoznam. O podíl usiluje Martin Mac, generální ředitel Zoznamu. Slovak Telekom uvedl, že prodej nebude mít žádný významný dopad na činnost ostatních dceřiných společností Digi Slovakia a PosAm.\nSVĚT | Google vydává beta verzi pro Android 11 • 11. června 2020 • Společnost Google vydala beta verzi systému Android 11. Poté, co minulý týden spouštění v důsledku událostí v USA zrušil, společnost zveřejnila k novému operačnímu systému jen pouze několik videí a online informací. Software je k dispozici pro spuštění na telefonech Google Pixel 2+ a pro ostatní bude k dispozici v příštích týdnech, pravděpodobně v září.\nEU | COVID-19 vynucuje 15% snížení výdajů na vysokorychlostní sítě • 9. 6. 2020 Dell’Oro • Nejnovější odhady konzultační společnosti Dell’Oro naznačují, že výdaje na technologie pro vysokorychlostní sítě klesly meziročně o 2,5 miliardy USD, což činí asi 15 %, především z důvodu narušení dodavatelských řetězců. Oživení zájmu o zařízení se očekává až ve druhé polovině roku.\nNa evropském trhu 39 zemí uvnitř i vně EU je podle dat z rady FTTH Council Europe nyní připojeno optikou 70,4 milionu účastníků, od roku 2015 se počet účastníků zdvojnásobil.\nData ze stejného zdroje naznačují, že v současné době je v dosahu optických sítí v 39 zemích 172,2 milionu domácností. Z domácnosti, které mají dostup k síti s nejvyššími rychlostmi přístupu, jich k přístupu skutečně využívá pouze 40,8 %.\nSVĚT | Nový Zéland zavádí do škol WIFI 6 • 9. 6. 2020 • Ministerstvo školství Nového Zélandu vybralo společnost CommScope pro nasazení až 38 000 přístupových bodů Wi-Fi 6 a 12 000 multi-gigabitových přepínačů do více než 2 500 škol. Nasazení umožní rychlejší a spolehlivější výkon na připojených zařízeních ve vysoce hustém datovém provozu v prostředí kampusů.\nPamětníkům naší telekomunikační historie to možná připomene nedotažený historický projekt Internet do škol z října roku 2001. Rámcová smlouva a projekt, který záhy získal přezdívku Indoš, byl svým rozsahem mimořádný, neboť do konce roku 2003 mělo být vítězným konsorciem společností Český Telecom a Autocont připojeno k internetu přibližně 7000 škol s využitím připravované komunikační infrastruktury informačních systémů státní správy.\nProgram ale končil v poločase jeho neurčitým zánikem v roce 2007. Stát nenašel potřebné prostředky ve svém rozpočtu.\nSVĚT | Zpráva Senátu USA varuje před riziky z Číny z důvodu nedostatečného dohledu nad zahraničními telekomunikačními operátory • 9. června 2020 • Vyšetřování provedené Senátem v USA zjistilo, že vláda vykonává nad zahraničními telekomunikačními operátory působícími v zemi jen formální dohled. Zpráva Stálého podvýboru pro vyšetřování v Senátu vyzvala ke zřízení statutárního orgánu dohledu nad zahraničními operátory a ochrany zájmů národní bezpečnosti.\nEU | Orange Polska připravuje spuštění mobilních služeb 5G k 1. červenci • 5G síť, která ponese značku # hello5G, bude na startu k dispozici přibližně šesti milionům obyvatel v oblasti kolem Katovic, Krakova, Lodže a Varšavy. Orange postavil v zemi 1600 základnových stanic 5G.\nPři spuštění bude síť pracovat v pásmu 2100 MHz. V budoucnu Orange plánuje pro 5G sítě využívání pásma 3,5 GHz, zatím se plánovaná aukce se kvůli současné pandemii opozdila, má však proběhnout do konce roku 2020.\nEU | Národní koalice pro digitální dovednosti a pracovní místa budou financovány z nástroje pro propojení Evropy Telecom • EK červen 2020 • Nástroj pro propojení Evropy (CEF) v Telecomu je klíčovým nástrojem EU k usnadnění přeshraniční interakce mezi veřejnou správou, podniky a občany, a to vybudováním infrastruktury digitálních služeb (DSI) a vysokorychlostních sítí k podpoře projektů pro jednotný digitální trh.\nNárodní koalice pro digitální dovednosti a pracovní místa z 8 evropských zemí obdrží celkem více než 900 000 EUR za upgrade své webové prezentace a připojení k Evropské platformě pro digitální dovednosti a pracovní místa.\nHodnotitelé vybrali 8 nejlepších návrhů, které získají finanční prostředky ve formě jednorázové částky. Oceněné národní koalice jsou z Kypru, České republiky, Dánska, Irska, Litvy, Slovenska, Slovinska a Španělska. Financování z nástroje Connecting Europe Facility Telecom se bude pohybovat od 79 000 do 171 000 EUR v závislosti na výši životních nákladů v každé zemi.\nSVĚT | FCC otevírá pásmo 6 GHz pro WiFi • FCC přijala pravidla pro zpřístupnění 1 200 MHz spektra v pásmu 6 GHz (5,925–7,25 GHz) pro nelicencované použití. Účelem nových pravidel je podporovat WiFi 6 a růst internetu věcí (IoT). Očekává se, že WiFi 6 bude více než 2,5krát rychlejší než současný standard. Záměrem otevření pásma 6 GHz pro nelicencované použití je také navýšení části spektra dostupného pro Wi-Fi a zlepšení kvality připojení ve venkovských oblastech\nPásmo 6 GHz je v současné době využíváno mimo jiné službami k podpoře veřejných služeb a veřejné bezpečnosti. Zařízení pro nelicencované použití budou sdílet toto spektrum s licencovanými službami v souladu s pravidly vytvořenými k ochraně těchto licencovaných služeb v celé této skupině.\nSVĚT | FCC schvaluje pravidla pro poskytování dotací na podporu výstavby rurálních vysokorychlostních sítí ve výši 16 miliard USD • 10. června 2020 FCC • FCC přijala pravidla pro další hlavní kolo dotací vysokorychlostní sítí ve venkovských oblastech. Fáze I Fondu venkovských digitálních příležitostí (Rural Digital Opportunity Fund) poskytne pro výstavbu pevných vysokorychlostních sítí za 10 let až 16 miliard USD. Prostředky budou rozděleny v aukci, která bude upřednostňovat nabídky pro vyšší rychlosti až 1 Gbps a sítě s nižší latencí, což více než na dvojnásobek zvýší minimální rychlosti z aukce FCC 2018 Connect America Phase II. Očekává se, že nabídka bude otevřena 29. října a účastníci, kteří projeví zájem, mohou žádat od 1. července.\nEU | Telefonica Deutschland finalizuje prodej telekomunikačních stožárů • 9. 6.Total Telecom • Telefónica S.A. se po ohlášení nové strategie stahuje se z mnoha mezinárodních trhů a zaměřuje pozornost na trh domácí. V rámci tohoto plánu Telefónica založila divizi Telefonica Infra, se zaměřením na rozvoj a provoz infrastruktury, zejména věží. V jejím jádru je společnost Telxius, která se aktuálně připravuje na nákup 10,100 mobilních základen od společnosti Telefonica Deutschland. Nákup byl oceněn částkou 1,5 miliardy EUR a zvýší portfolio společnosti Telxius o více než 32 800 základen v šesti zemích. V příštích čtyřech letech se tato společnost dohodla na výstavbě dalších 2 400 základen mobilní sítě.


KALEIDOSKOP podle Hanky : května 2021\nAlois Jirásek: Staré pověsti české (Poslech)\nStaré pověsti české zná asi každý, někdo knihu četl už dávno. Mladší ji potřebují do školy. Poslech knihy zařazuji k Toulkám českou minulostí - brzy budou na blogu uveřejněny díly, se kterými jsou příběhy spojeny.\nAlois Jirásek: Staré pověsti české - O Čechovi, o Krokovi a jeho dcerách\nKrásný přednes v podání herců pana Radovana Lukavského a paní Věry Galatíkové.\nJak to bylo (anebo také úplně nebylo) s dávnou historií českých zemí? Alois Jirásek sepsal události z českých dějin podle lidového vyprávění a některých historických pramenů. Kniha Staré pověsti české poprvé vyšla v roce 1894.\nAlois Jirásek – ( 23. 8. 1851 Hronov - 12. 3. 1930 Praha) byl český prozaik, dramatik a politik, autor řady historických románů a představitel realismu. Celý život pracoval jako učitel dějepisu na gymnáziu.\nPověsti v Jiráskově podání vycházejí do současnosti. Je to pravděpodobně nejznámější převyprávění naší historie.\nČte Jiří Schwarz, režie Markéta Jahodová. Natočeno v letech 2008 a 2009.\nautor: Filip Rožánek, YouTube\n„ Mne zvláště těší, že v četných projevech lásky k Vaší osobě zároveň jest vyjádřena láska našeho lidu k dobré české knize. Učil jste lid čísti, přemýšleti a uvažovati, to znamená připravovati cestu k svobodě... “\n— Tomáš Garrigue Masaryk v dopise Jiráskovi\nv pondělí, května 31, 2021 6 komentářů:\nStonávka - řeka pramenící v Komorní Lhotce\nChci na blogu představit některé vodní toky - řeky a říčky našeho kraje. Nebudu to brát abecedně, ale začnu řekou, o které jsem se zmínila už v článku o Těrlicku. V našem kraji je to tedy dost důležitá řeka, na které byla vybudována přehradní nádrž. Osobně znám dost dobře několik míst na Stonávce.\nNaše řeky v regionu patří k úmoří Baltského moře. Je to dáno sklonem terénu, proto všechny toky se svým spojením s dalšími většími toky nakonec dostanou do Odry, která tyto moravskoslezské vodní toky nakonec odvede do Baltu. Tak je to i se Stonávkou, která je po Petrůvce druhým největším přítokem řeky Olše.\nPramení v nadmořské výšce 695 m n.m. v těšínské části Moravskoslezských Beskyd na katastrálním území obce Komorní Lhotka v prostoru pod horským hřebenem Kotař – Čupel. Na snímku nedaleko od pramene.\nCelková délka toku činí 33,215 km, povodí má plochu 131,3 km2. V pramenném úseku (ř. km 31,7 – 33,215) protéká Stonávka úzkým zaříznutým údolním dnem tvaru V, typickým pro karpatské bystřiny. Pouze v pramenném úseku protéká Stonávka typickou lesní krajinou Moravskoslezských Beskyd. Další úseky jsou ovlivněny nejprve nesouvislou venkovskou zástavbou obce Hůra a posléze souvislejší zástavbou Komorní Lhotky.\nNad soutokem s Ráztokou nad Komorní Lhotkou existuje na Stonávce řada bystřinářských úprav (mj. s dřevěnými stupni a prahy, km 28,8)\nV tomto úseku je povodí součástí Chráněné krajinné oblasti Beskydy. Odtud teče severním směrem, protéká údolní nádrží Těrlicko a celkově po 33,3 km délky toku od pramene se vlévá do Olše v území mezi starou částí okresního města Karviné (Karviná II – Doly) a části jeho dnešního centra (Karviná - Fryštát). Významné jsou na Stonávce vlivy poddolování.\nZ nejvýznamnějších přítoků, které do Stonávky ústí, jsou to Černý potok, do nějž je zaústěn přivaděč vody ze sousedního povodí Ropičanky. Na dolním toku je to pak Chotěbuzka, ústící zprava pod obcí Albrechtice u Českého Těšína.\nMimo Karviné neprotéká Stonávka žádným z dalších větších sídel, z těch menších je možno jmenovat Komorní Lhotku, Hnojník, Třanovice, Těrlicko, Albrechtice u Českého Těšína a Stonavu.\nKamenný stupeň v Hnojníku (km 25,9 - z roku 1960) je nezvyklého tvaru svého přelivu, dosud však funkční a stabilní.\nNa Stonávce existují snad nejstarší balvanité skluzy na území ČR. Tento typ objektů byl zde Státními lesy poprvé použit začátkem 60. let min. stol. ke snížení přísunu splavenin do níže budované nádrže Těrlicko. Po doplnění balvanů jsou skluzy (i ten na obr. - km 24,9) funkční dodnes.\nZ chráněných živočichů se vyskytuje ve dvou úsecích střevle potoční nad nádrží vodního díla Těrlicko a v úseku od Albrechtic k ústí.\nStřední a dolní část toku je lovištěm ledňáčka a vydry, v posledních letech byl zaznamenán i výskyt bobra evropského. Rybí společenstvo je od pramene po most silnice I/48 v Třanovicích (km 23,1) tvořeno druhy pstruhového pásma.\nNad nádrží Těrlicko bylo nutno zásahy do řeky provádět v mnohem intenzívnější podobě. Už více než před sto lety až do 30. let min. století byla v horních tratích postupně provedena řada bystřinářských úprav sledujících stabilitu toku a činnost v tomto směru byla zintenzívněna ještě na přelomu 50. a 60. let. Tehdy bylo rozhodnuto o výstavbě Těrlické přehrady pro zásobení průmyslu na Karvinsku a Třineckých železáren (TŽ) vodou, takže koryto Stonávky bylo třeba sklonově stabilizovat, aby se zmírnil přísun splavenin ze zdivočelých úseků toku do budované přehrady.\nÚsek bystřinného úseku s brodem v trati nad nádrží Těrlicko (km 23,4 - po toku)\nStonávku původně lemovala soustava přibližně 15 rybníků od Stonavy (místní části Smolkovec na úrovni cca km 9,0) směrem po vodě k severu až po její ústí. Soustava rybníků časem ustoupila jednak rozvoji zástavby a v druhé polovině 20. stol. pak ve vyústním úseku celkové degradaci území v důsledku důlních poklesů. Poklesy se nejvíce projevovaly v místech, kde do Stonávky zleva ústil Karvinský potok. Potok byl těžbou ovlivněn snad nejvýrazněji ze všech vodních toků v oblasti Ostravsko - karvinského revíru (OKR). Karvinským potokem se odvádějí čerpané slané důlní vody až do míst pod průmyslové odběry vody z řeky Olše.\nPomineme-li již zmíněnou historicky vzniklou rybniční soustavu na Stonávce, která vývojem zanikla, nejvýznamnější akumulaci vody dnešní doby na tomto toku je údolní nádrž Těrlicko.\nPřehradní hráz údolní nádrže Těrlicko na řece Stonávce (stav v r. 2015 po předchozí rekonstrukci). Koruna sypané zemní hráze údolní nádrže Těrlicko (km 12,4)\nNádrž ovládá celkovou plochu povodí v rozloze 82 km2 v severovýchodní části Moravskoslezských Beskyd, což je necelých 8 % z celkového povodí Olše. Přehrada je klíčovým zdrojem provozní vody pro karvinskou část OKR a pro TŽ, i pro odběr vody z řeky Olše pro Elektrárnu Dětmarovice.\nPod nádrží (pod km 12,4) se vesměs delší část úseku toku obešla bez větších systematických regulačních opatření a nachází se v přirozeném stavu. Pouze zcela spodní úsek a trať podél Dolu Darkov bylo v minulosti třeba regulovat.\nPokud jde o výstavbu přehrady, zájem o její zřízení vyvolala krizová zkušenost s nedostatkem vody na Ostravsku během 2. světové války. Po válce báňský průmysl začátkem 50. let, předpokládající až trojnásobné zvýšení těžby uhlí proti předválečné úrovni, došel ke zjištění, že jeho dosavadní zdroje vody nebudou jeho potřebám ve východní části OKR výhledově stačit, výstavba Těrlické přehrady se tak stala vysoce aktuální a její příprava nabyla na rychlosti. Volba velikosti nádrže byla ovlivňována požadavky na množství provozní vody (pro průmysl, doly a energetiku) a stavba přehrady byla zahájena v r. 1958.\nZátopa nádrže Těrlicko je jedinou vodní plochou v povodí Odry, na nímž je povoleno vodní lyžování (v části zátopy)\nPod přehradou protéká Stonávka převážně neregulovaným korytem. Upravena je jen v krátkých soubězích s komunikacemi, mj. s tratí ČD Ostrava - Č.Těšín (v Albrechticích u Českého Těšína, km 9,2 - po toku)\nUpravený úsek podél areálu Dolu Darkov\nZatápěná poklesová kotlina v důsledku vlivů poddolování podél řeky Stonávky (místní část Lipiny), byla po plošné sanaci přetvořena na golfový areál (v pozadí důl Darkov a řeka Stonávka s porosty směrem proti vodě)\nStonávka ústí do řeky Olše zleva\nZdroj: Atlas hlavních vodních toků povodí Odry , YouTube\nv neděle, května 30, 2021 10 komentářů:\nJak se stalo, že Marie Terezie prohrála Slezsko\nNedávno jsem na blogu uvedla článek o Slezsku a dnes doplním, proč v dnešní České republice máme této původně celistvé země jen kousek. Musíme jít daleko do minulosti, až do 18. století. Každý zná Marii Terezii (vládla 1740 - 1780), v té době mladou ženu, která osm let válčila a při tom porodila sedm dětí! Na obrázku je přibližně v době nástupu na trůn.\nKdyž se ujala vlády v Habsburské monarchii, bylo jí 23 let a možná netušila, že její nástup na trůn vyvolá dlouhou válku. Jejím otcem a předchozím panovníkem byl Karel VI. a jeho problémem byl fakt, že neměl mužského potomka - "jen" dcery. Tehdy platilo, že trůn dědí nejstarší syn. Předpokládal, že syna se už nedočká, proto už v roce 1713 vydal pragmatickou sankci = listina, zajišťující nedělitelnost habsburských držav a v případě vymření mužské linie Habsburků nástupnictví linie ženské.\nByl to dokument, díky němuž se fakticky Marie Terezie dostala na habsburský trůn, ale okamžitě po smrti Karla VI. 20. října 1740 začaly klíčové evropské státy její nástupnictví zpochybňovat. Byla přece žena!\nHlavně to bylo Prusko, silný sousední stát, v podstatě předchůdce Německa, i když hranice byly jiné než dnes. Navíc měli silného panovníka - Fridricha II., který už 16. prosince 1740 vpadl, tehdy 28letý, s početnou armádou do Slezska s cílem obsadit ho.\nFridrich II. Veliký - pruský král, nastoupil k vládě ve stejném roce jako Marie Terezie\nDobře vyzbrojené a vycvičené pruské vojsko nemělo v té době v Evropě konkurenci a zatlačilo rakouskou armádu do Čech.\nProti Marii Terezii se vzápětí utvořila silná koalice států, které se po vzoru Pruska rozhodly urvat si z habsburské říše svůj díl. Kromě Pruska ji tvořily Francie, Španělsko a Neapolské království, a také Bavorsko, Švédsko, Janovská republika, Portugalsko a kurfiřt kolínský. Na svou stranu naproti tomu Marie Terezie získala Británii, Rusko, Nizozemsko a nakrátko i Sasko.\nV létě 1741 vpadli do Horních Rakous a Čech Bavoři a Francouzi a mimo jiné obsadili Prahu. Jenže západním sousedům se tento tah vymstil – armáda Marie Terezie posílená o uherské a italské oddíly na oplátku zaútočila na Bavorsko a obsadila Mnichov. V roce 1742 sice habsburská vojska pod vedením švagra Marie Terezie Karla Lotrinského kousek od Čáslavi prohrála bitvu s Prusy (u Chotusic 17. května 1742, 5200 mrtvých) a Vídeň následně ztratila Kladsko a velkou část Slezska, ale po uzavření míru téhož roku v Berlíně získala Marie Terezie prostor pro dva roky trvající okupaci Bavorska.\nFridrich II. (na obraze) patřil k největším vojenským velitelům své doby v Evropě a pozvedl Prusko na úroveň velmoci.\nZajímavostí je, že Fridrich II. v Berlíně požadoval nejen Horní a Dolní Slezsko, ale také území dnešního Královéhradeckého kraje, což Marie Terezie zásadně odmítla.\nMarie Terezie chtěla Prusům oplatit neúspěch v roce 1745, kdy se k protipruské koalici připojilo i Polsko. Jenže rakousko-saskou armádu stíhal jeden neúspěch za druhým a i když dočasně operovala i v Prusy obsazeném Slezsku, musela nakonec po sérii porážek ustoupit. Tato druhá slezská válka, během které Prusové podruhé dobyli Prahu, skončila o Vánocích 1745 podepsáním míru v Drážďanech, který pruské ovládnutí Slezska potvrdil.\nKonečný mír byl ale v Evropě podepsán až 18. října 1748. Marie Terezie ve válkách ztratila Slezsko a několik menších území v Itálii (Parmu, Piacenzu a Guastallu), ale uhájila Milán a Rakouské Nizozemí. Nejdůležitějším vítězstvím ale bylo, že osm evropských zemí, které mírovou smlouvu podepsaly, uznalo platnost pragmatické sankce.\nEvropa roku 1748 po podepsání cášského míru. Habsburská monarchie uprostřed - sytě žlutá barva. Slezsko = Silesia je už mimo.\nBěhem takzvaných válek o rakouské dědictví Marie Terezie nejen sháněla spojence, přesouvala armády a domlouvala mírové smlouvy, ale především svému manželovi Františku I. Štěpánu Lotrinskému porodila sedm dětí (z celkových 16) včetně dvou následníků trůnu a budoucích císařů - Josefa II. a Leopolda II.\nZdroj: PrimaZOOM, Wikipedie\nv sobota, května 29, 2021 8 komentářů:\nToulky českou minulostí: 21. schůzka: Cyril a Metoděj\nOcitáme se ještě jednou ve vstupní bráně našich národních dějin, v bráně jménem Velká Morava. Potkáváme se v ní se dvěma vynikajícími učenci. Nikoli tyrany, nikoli dobyvateli, ale vědci, muži osvíceného ducha. To je přece jenom fakt, který nás opravňuje k troše hrdosti.\nLze v tom spatřovat i symbol. V té míře, v jaké chováme úctu ke vzdělání a ke kulturním statkům, v té míře se v nás rozechvívá i struna dávné tisícileté tradice. Vždyť tento národ měl vlastní písmo a knihy dřív než většina ostatních evropských národů. Srdce kontinentu se zásluhou Konstantina a Metoděje stalo kolébkou slovanského písemnictví. Zatímco převážná část Evropy se ještě po staletí kulturně vyžívala v latině, na Velké Moravě už vznikala literatura psaná jazykem téměř totožným s tehdejší mateřštinou našich předků.\nOsud tomu tak chtěl?\nTi dva, Cyril (původně Konstantin) a Metoděj, nebyli Moravané ani Češi, nebyli to ani Slované. Jejich mateřština zněla řecky. Věnujeme tolik pozornosti cizincům přibližně z téhož důvodu, proč se hlásíme s náramnou pýchou k odkazu Karla IV., ačkoli je nepochybné, že v jeho žilách kolovalo pouze padesát procent české krve. Anebo spíš ještě méně. Vklad dvou soluňských bratří do naší historie nebyl menší než Karlův; spíš si to jenom neuvědomujeme.\nRuku na srdce: Naprostá většina průměrně vzdělaných lidí ví o byzantských bratřích snad jenom to, že k nám přišli v roce 863 (což je málo pravděpodobné, spíš se tak stalo až v roce 864), že mají 5. července, na Cyrila a Metoděje, svátek, a že je to také státní svátek České republiky. To jsou myslím naše vědomosti o Karlu IV. určitě bohatší...\nJestliže tedy podnikáme tuto výpravu do časů, kdy sourozenci z řecké Soluně zasáhli do historického vývoje na Moravě, činíme tak proto, abychom jim vyhradili – přiměřenější prostor. Je tu však ještě jeden důvod: Cyril a Metoděj vystupují z šera zmizelého času jako vůbec první alespoň trochu plastičtěji nasvícené osobnosti naší historie, jako lidé z masa a kostí. Využijme tedy příležitosti a pohleďme jim do tváře!\nBylo jich sedm sourozenců, ale historie zná jenom ty dva. Toho mladšího (vlastně nejmladšího) dokonce pod dvěma jmény a jednou přezdívkou: Konstantin – Cyril – Filosof. Metoděj byl správcem slovanského knížectví na řece Strymon (dnes se jí v Bulharsku říká Struma), pramení pod Vitošou a protéká západní částí země. Patrně se musel účastnit nejrůznějších válečných akcí, které byly na denním pořádku. Je tedy jasné, že podobně jako biskupové západní musel i on být ozbrojen. Na rozdíl od svého nejmladšího bratra.\nSvůj meč odložil Konstantinův bratr jenom nakrátko, navždy ale získal nové mnišské jméno: Methodios. Toto jméno rozhodně nesouvisí s latinským výrazem „metus“ – strach, obava, něco takového k němu, jak se později ukáže, rozhodně nepatřilo. Řecký "Methodios" znamená "způsob bádání, zkoumání, poznání". Mimochodem, slůvko "metoda" je stejného původu. Právník Metoděj rozhodně musel být metodický.\nA ještě jeden závěr z této informace vyplývá: Stejně jako jeho bratr Cyril i Metoděj se původně jmenoval jinak. U Konstantina víme jak, u Metoděje se to už asi nikdy nedozvíme. Ten klášter, do kterého se Metoděj uchýlil, leží v nepřístupných horách Olympu. Nikoli toho proslulého řeckého Olympu, ale Olympu tureckého. Tam, v tichém ústraní, se k němu přidal i Konstantin. Tam, odloučen od světa, se v hlavě mladšího bratra zrodila zbožná idea budoucího misionářského působení mezi slovanskými pohany. Oni už tak docela pohany nebyli. Tedy západní Slované. Aspoň oficiálně. Aspoň jejich panovníci a dvořané. Ale – co si budeme povídat...\nPro svůj plán získal Konstantin spolupracovníky a žáky. Šel na věc od lesa. Zřejmě už na tom Olympu sestavil Konstantin první slovanskou abecedu – hlaholici a přeložil také první církevní texty. Svou budoucí práci viděl ve východní Evropě. Netušil, že se mu všechna ta studia a přípravné práce budou hodit docela jinde.\nHlaholice. Je to písmo parádní, až ornamentální. Však si na něm dal Konstantin taky záležet. Dá se říct, že už bylo sestaveno s tím úmyslem, aby se Slovanům zalíbilo a aby na ně byli pyšní. Proto autor při sestavování hlaholice nepoužil jenom tvary malých řeckých písmen, ale některé litery si vypůjčil z abeced orientálních jazyků. Ona totiž řecká abeceda jaksi nestačila na vyjádření všech slovanských hlásek, a proto hledal profesor Konstantin v písmu starých Féničanů, Židů a Samaritánů.\nJiří Šindler - Hlaholské písmo\nTak to bylo například s hláskou "š", kterou nemá ani řečtina ani latina. Konstantinovi a Metodějovi žáci hlaholici ještě víc zjednodušili a začali jí říkat – aby uctili památku svého učitele – cyrilika. Všetečná – a možná dokonce zbytečná otázka: žije ještě dnes hlaholice, po více než jedenácti stoletích?\nNa chorvatském pobřeží a ostrovech Jaderského moře se nachází několik katolických kostelů, ve kterých se mše neslouží latinsky, ale staroslověnsky z hlaholských knih. U nás jsou kostely, které mají také toto zvláštní privilegium, ale jen jednou do roka – například na Velehradě slouží mši z hlaholského misálu na svátek Cyrila a Metoděje. Na jiné slovanské svátky platí tato výsada pro pražské Hradčany, Vyšehrad a Břevnov, pro Sázavu, Starou Boleslav a Svatou Horu v Příbrami.\nKlášter s bazilikou Panny Marie Nanebevzetí a sv. Cyrila a Metoděje ve Velehradě|foto: Velehrad.cz\nOkolnosti, za kterých byly objeveny ostatky svatého Klimenta, vzbuzují i dnes pozornost. Kliment, čtvrtý v poslouposti papežů a velký protivník někdejšího římského císaře Traiana, byl prý z rozkazu svého císařského soka utopen v moři. Stalo se na Krymu, kde Kliment žil ve vyhnanství. Vrazi mu uvázali kotvu kolem krku a...\nStalo se to v roce 101 po Kristu. Od vraždy tedy uplynulo víc než 750 let. A přesto přese všecko byly roku 861 nalezeny zpráchnivělé Klimentovy kosti a zbožně uvěřil v jejich pravost. Byla jiná doba. Ta tehdejší byla nakloněna zázrakům. Soluňští bratři donesli světcovy ostatky do Byzance a byli velkolepě uvítáni císařem Michaelem III. Odlesk mučednické svatozáře Klimentovy padl trochu i na ně. S těmi vzácnými relikviemi se oba bratři vydali záhy za hranice Byzance. Na Moravu.\nImportovaný sv. Kliment byl až do časů svatého Václava vůbec nejuctívanějším mučedníkem slovanské církve, valná část prvních křesťanských kostelíků u nás byla zasvěcena právě jemu.\nPíše se rok 862. Ze „země na severu“ (nedělejme si příliš velké iluze: ze země takřka neznámé) přichází do byzantské Konstantinopole poselstvo. Přineslo bohaté dary, ty se však přímo na místě zdají poslům poněkud ubohé, a kromě darů taky cosi písemného. To "cosi" je dokument z nejvyšších míst – list knížete Rostislava. Vyslanci kráčejí Triumfální třídou k císařskému paláci a jsou uchváceni. Ocitli se najednou v pohádkovém světě. To bílé mramorové město má půl milionu obyvatel – tolik jich určitě nežije na celé Moravě!\nMoravané vstoupili do posledního kvetoucího centra jinak dávno rozvráceného a proměněného antického světa, do království paláců, chrámů, klášterů, tržišť, lázní, vodovodů a širokých výstavných tříd. A uprostřed něj, jako důkaz, že tu náboženství a politika srostla v jedinou moc a sílu, se tyčí císařský a palác a vedle něj – div raně středověké architektury, Hagia Sofia, Chrám Boží Moudrosti, všechno na něm je vzácné či svaté, dokonce i dveře hlavního vchodu – jsou prý ze dřeva, z něhož praotec Noe vystavěl svou archu...\nMoravané jsou u cíle své pouti. Byzantskému „ministru zahraničí“ předkládají žádost svého vládce. Co píše Rostislav? Moravský panovník ujišťuje pokorně svého byzantského kolegu (namísto "pokorně" lze ovšem užít i výrazu „takticky“), že jemu poddaný lid se zřekl pohanství a drží se křesťanského zákona. A na dalším místě: "V kraji už dříve působili mnozí učitelé křesťanští z Vlach, z Řecka i Němec, rozličně učíce..." Jádrem listu je prosba: Rostislav se obrací na Michaela III., aby v jeho zemi zřídil biskupství.\nRostislav má pádný důvod: Vykázal nedávno většinu bavorských a franských kněží ze své země. Pochopil, že nejenom poplatnost východofranským panovníkům, ale i přítomnost jejich kněží je výrazem nesamostatnosti, závislosti. A to chtěl kníže změnit. Nešlo mu o to, aby se snad církevní obřady odehrávaly ve slovanském jazyce (to je opravdu naivní představa, Rostislav si sotva dokázal představit, jaký význam by taková domácí liturgie mohla mít), ne, on potřeboval vlastní, jemu podléhající církevní správu. Nikoli cizí. Svoji. V První pokus už učinil vloni.\nJeště stále jsme (spolu s moravskými posly) neopustili císařský palác v Konstantinopoli. Jak se k Rostislavově žádosti zachová Michal III.? Když přijímal Moravany, bylo mu inu dvaadvacet let. Mladíček na trůně světové velmoci. Neví se, v jaké byl tehdy právě kondici... Císař byl znám jako notorický alkoholik, ve střízlivém stavu se nacházel opravdu jen výjimečně. Žil natolik výstředně a zhýrale, že se mu dostalo přezdívky Opilec. (Poznámka na okraj: mezi nejmocnějšími všech dob nebyl ani první, ani poslední. Nebyl a není.) Pitkám a radovánkám se věnoval víc než vládě, byzantskou říši za něj mezitím spravoval jeho strýc, regent Bardas (mimochodem o nic lepší křesťan než jeho synovec) – udržoval cizoložný poměr s vlastní snachou, zatímco Michael, ten se zhlédl v podkoním z císařské stáje.\nJméno toho podkoního historie zachovala: Basileos. Císař ho vytrvale vyznamenával přízní a funkcemi, až Basileos nakonec uvěřil, že jeho, podkoního, si vyvolil Bůh. Nakonec podkoní Basileos zavraždil nejprve strýce regenta, potom i samotného císaře Michaela, a sám se "z vůle Boží" prohlásil za svrchovaného vládce Byzance... To už je ale jiná historie.\nNa panovnickém trůnu sedí stále Michal III. Vedle něj se blyští zlatí lvi, tajemný mechanismus oživuje jejich hlavy a ocasy, ta zvířata dokonce řvou, jako by byla živá. Po boku lvů mávají křídly zlatí supové, zlatí ptáci na zlatém platanu nad zlatým trůnem překrásně pějí. "Ano," říká císař Opilec Moravanům slavnostně: Slibuje Rostislavovým poslům, že na Velkou Moravou vbrzku vypraví křesťanskou misi. Vyhráli!\nZačíná střet dvou názorů\nMise Konstantina a Metoděje je nastartována. Ti dva byli vybráni, protože byli připraveni. Přibrali si žáky – Klůnenta, Nauma, Savvu, Angelaria. S velkým průvodem, ve kterém asi nechyběli ani obchodníci, stavitelé a ozbrojenci, přišli snad před zimou 863, ale spíše na jaře roku 864 na Moravu. Byli slavně uvítáni – vždyť s sebou vezli svaté ostatky Klimentovy, takže v naší zemi se tehdy poprvé ukazoval „pravý Kristův mučedník a svědek“! Nicméně Rostislav byl poněkud zklamán. Čekal nejmíň biskupa, a dostavili se "pouze" kněží – učení sice, ale nejnižšího vysvěcení.\nPodle křesťanských regulí byl však byzantský postup naprosto správný. Okamžité zřízení biskupství, tedy církevní organizace, připadalo v úvahu teprve v zemi, kde víra už pevně zapustila kořeny. Zatímco u nás... Co si budeme povídat... Jelikož v Byzanci situaci na Moravě neznali, brali misi jako jakousi průzkumnou výpravu. Konstantina a Metoděje muselo asi příjemně překvapit, že v zemi stojí poměrně velký počet kostelů, dokonce kamenných, a hodně věřících, zvlášť na hradištích. Na druhé straně je musely některé pohoršlivé jevy poněkud rozčarovat. Zlobil je nevázaný způsob života Slovanů, jejich morálka.\nMládež se tady – i ta křesťanská – oddávala neřestem, nedotčenými dívkami se tu skoro pohrdalo, bylo celkem běžné, že tchánové manželsky žili se svými snachami, a nade vším trůnil kult medoviny – namísto Boha všemohoucího vyznávali Moravané svými skutky raději opojný lektvar. Křesťanští misionáři byli předem připraveni na problémy. Ale že je u nás čeká tolik misijní práce, to si snad ani nemysleli...\nStaroslověnština přebíjí latinu\n„Překlad slovanských písem svatých a potřebných knih církevních byl na Moravě bratry dokonán. Často cestovali po všech krajích říše a hlásáno bylo slovo Boží lidu v řeči jeho vlastní.“ Tolik František Palacký. Soluňští bratři měli u nás jednoznačný úspěch. Jejich kázáním, pronášeným dokonalou, krásnou staroslověnštinou, každý bez problémů rozuměl. Na rozdíl od latinsky školených duchovních, kteří svým ovečkám byli schopni zdejším jazykem tlumočit pouhé nepatrné výňatky mešních a jiných církevních obřadů (a ještě k tomu lámaně a zkomoleně), sloužili Konstantin s Metodějem mše od začátku do konce staroslověnsky.\nAbychom si učinili představu o tom, jak asi zněla taková staroslověnština, ocitujeme modlitbu, která byla a je alfou i omegou víry – známý Otčenáš. Ovšem musíme ji citovat bez jerů, a tedy i s chybami, kterým se při přepisu z hlaholice do latinky nevyhneme:\n„Otče náš, iže jsi na nebesích, da svjatitsja imja tvoje, da prijdět carstvije tvoje, da budet volja tvoja, jako na nebesi i na zemli. Chléb náš nasuščnyj dažd' nám dnes a ostavi nám dolhy naša, jakož i my ostavljajem dolžnikom našim, i neuvedi nás vo izkušenije, no izbavi nás od lukavoho. Amen.“\nA potíže jsou tu\nKonstantinovy a Metodějovy mise si nemohli nevšimnout ve východofranské říši. Odpověď na sebe nedala dlouho čekat. Už v létě 864 (tedy zřejmě téhož roku, kdy k nám z Byzance bratři dorazili) už v srpnu toho roku oblehl Ludvík Němec s velkým vojskem Rostislava v pohraniční pevnosti Dowina za řekou Dunajem (což byl pravděpodobně Děvín u Bratislavy). Rostislav byl donucen se zavázat, že proti němu nebude podnikat žádné vojenské akce. Podle zpráv v tzv. fuldských análech to nedodržel. Ostatně – ani Ludvíkovi synové věrností zrovna nevynikali. Dále byl nucen odvádět Ludvíkovi Němci poplatky. A jako třetí bod té potupné "smlouvy o přátelství a vzájemné spolupráci": Rostislavovi nezbylo, než aby připustil návrat latinsky školených bavorských duchovních.\nKonflikt mezi dvěma církevními stranami se rychle vyostřil. Řečtí misionáři přišli z mnohem kultivovanějšího světa, v náboženských otázkách se mohli vykázat daleko hlubšími a jemnějšími znalostmi, proto se s některými praktikami bavorských duchovních nedokázali smířit. Jestliže němečtí kněží ukládali jako pokání za vraždu směšný trest (viník nesměl tři měsíce pít ze skleněné číše), pokládali to Konstantin a Metoděj pochopitelně za zvrácenost. A jestliže Bavoři vykládali věřícím, že pod zemí žijí velkohlaví lidé, označovali to Soluňailé jako tmářství. Takových a ještě podstatnějších sporů měli s latinskými duchovních bezpočet.\nKonstantina ta dlouhá válka o dogmata pravé víry tolik nepostihla. Zažil jenom její počátky a brzy zemřel. Metoděj však bitvu nabývající na urputnosti musel vést déle než dvacet let, až do své smrti. Vyhrál ji. Jakmile ale své dílo opustil, jakmile se ocitl v hrobě, bylo brutálně smeteno.\nv pátek, května 28, 2021 6 komentářů:\nHudba různých žánrů: Jan Vyčítal - Battledress (píseň o atentátu na Heydricha)\nDnes je 27. května a na tento den připadá jedno významné výročí. Letos je tomu už neuvěřitelných 79 let od doby, co byl spáchán atentát na Heydricha (1942).\nO tom je ta písnička, jestli ji znáte. Když jsem tu píseň kdysi slyšela poprvé z rádia, měla jsem husí kůži a nevěřila jsem, že zpívá o této události. Kdyby už nic, tak za tuhle píseň má Honza Vyčítal ode mne 👍👍👍.\n29. prosince 1941 vyskakují nad územím Protektorátu Čechy a Morava skupiny Silver A, Silver B a Anthropoid, aby po dlouhých měsících, 27. května 1942, českoslovenští parašutisté Jozef Gabčík a Jan Kubiš spáchali atentát na zastupujícího říšského protektora. Reinhard Heydrich po několika dnech umírá a ze strany německých okupantů následuje obrovská vlna teroru a represí. Zbytky mužů z československých výsadkových skupin končí svůj hrdinský boj v kryptě kostela svatého Cyrila a Metoděje v Praze. V tomto kostele jsem byla, mnohokrát procházela kolem a vždy nezapomenutelný zážitek.\nChtěla jsem píseň jen v podání autora, přímo to přehrát nejde, klikněte na "Přehrát na YouTube".\nZapnu vzpomínkovou frézu\na najednou je mi šestnáct let.\nKdyž jsem byl do čundrů janek,\ndřív, než zpíval Wabi Daněk\nkdyž jsem našel celtovanej svět.\nStrašně jsem chtěl, než zestárnu,\nbattledress mít i usárnu,\nna sobě tu bundu khaki\ns domovenkou Czechoslovakia.\nSilver A, Silver B,\npak poslední pozdrav z paluby,\nšlapou bačkůrky strachu i holínky záhuby,\nprávě slét' bílý květ,\nnoc je protržená obálka,\nuž se k lesům snáší Valčík, Švarc a Opálka.\nHorečně se potí záda\na ruka už stengun skládá,\nmercedes se blíží od Břežan.\nPak ožehne výbuch zdola\npyšný profil protektora,\nvéčkem zdraví ruka z paluby,\nšlapou bačkůrky strachu i holínky záhuby.\nbubny ladí černá kutálka,\nvzpomínám na ta jména - Gabčík, Kubiš, Opálka.\nPůl čtvrté a potom celá,\nmotory zní u kostela,\nv kterém sedm stínů tají dech.\nUž se vojsko staví do řad,\nJidášové žijí pořád,\na už salvy duní na schodech.\nSilver A, Silver B, holky krásněj',\nválka - neválka,\nvzpomínám na ta jména - Bublík, Hrubý, Opálka.\nsmrťák roztočil už osudí,\nkov na spánku zastudí.\nOut Distance ...\nozvěny stengunů doráží,\nResslovkou kráčím dolů\nke smíchovskýmu nádraží ...\nHudba a text: Jan Vyčítal\nV kostele sv. Cyrila a Metoděje k operaci Anthropoid\nZdroj: internet, video Youtube\nv čtvrtek, května 27, 2021 8 komentářů:\nHlas pro tento den: Budníček menší\nVědecké zařazení: Pěvci\nBudníček se pěním hlásí,\nrád zvesela zazpívá si,\nzná však jen dvě ptačí slova,\nčiv-čav, zpívá stále znova.\nV husté trávě, jindy v křoví,\nptáčata si v hnízdě hoví,\nchválí si svou ptačí budku,\npodařená bývá vskutku.\nMáma po nich šťastně kouká,\nshání mušku nebo brouka,\nlétá v lese, v parku, v sadě,\nvzorně krmí každé mládě.\nTáta s péčí nepomáhá.\n„Jen se starej, moje drahá,\njá jim místo Večerníčku,\nvzlétnu zapět na větvičku!“ (Plysacek)\nFoto licence Creative Commons Attribution-ShareAlike 3.0 Unported, Hans Hillewaert, Naši ptáci\nJednotvárný hlas, který je slyšet téměř po celý rok, patří zcela nenápadnému malému zelenému ptáčkovi – budníčku menšímu. Jméno budníček má tento pták, stejně jako mnoho dalších příbuzných druhů, podle toho, že jeho hnízdo se podobá i shora kryté kulaté budce. Ta je zbudovaná z trávy, listí, vystlaná srstí nebo peřím a umístěná v husté vrstvě bylin při zemi.\nPoslechněte si, jak o budníčkovi mluví ornitolog Ludvík Mühlstein:\nVšechny druhy budníčků jako ptáků hmyzožravých jsou tažné. Budníčci menší odlétají od srpna do října, ale zimují často již ve Středomoří. A tam všude se občas ozývají po celou zimu. S jarním tahem, který probíhá v březnu a se začátkem hnízdního období zpěv nabude na intenzitě.\nautor: Pavel Pelz,\nv středa, května 26, 2021 8 komentářů:\nPříběhy slavných značek: Nivea\nNivea: Modrá krabička se sněhobílým krémem známá napříč kontinenty.\nNázev Nivea je odvozen z latiny a znamená sněhobílý.\nLegendární krém pro péči o pleť používaly už naše babičky a neoddělitelně patří k dětství leckoho z nás. Jaké ale byly okolnosti vzniku tohoto krému? A jak se vznikem Nivey souvisí ovčí vlna?\nNejúspěšnější pleťový krém všech dob se za století své existence prakticky nezměnil. S dobou se vyvíjelo pouze balení. Typická modrá krabička totiž nebyla původně modrá. Převratná novinka, kterou výrobce uvedl před sto lety na trh, se prodávala v krabičce žluté. Zdobily ji zelené lístky v secesním stylu. Zmodrala až v roce 1925.\nPrvní byl Paul Carl Beiersdorf. Vystřídal spoustu povolání v různých koutech světa, až se stal úspěšným lékárníkem s vlastním obchodem. Ale jenom prodávat mu nestačilo, chtěl i něco vymýšlet. A už dlouho mu nedal spát jeden zajímavý nápad, který se mu usadil v hlavě.\nZrodila se náplast\nNivea r. 1913\nVýzkumná laboratoř r. 1914\nPan Unna se ale nevzdal. Ve své knize popsal veškerá tehdy známá kožní onemocnění: seboroickou dermatitidu, varikózní vředy, hyperkeratózy… a navrhl nové terapie léčby. Mezi jinými speciální masti, bandáže a zejména použití ichtyolu a resorcinolu.\nSoutěž o Nivea dívky v r. 1925\nJenže to byli ti hlavní, kteří se uvádějí. Tak to bývá - pracuje tým, ale uvádí se jedno - dvě jména. Připomenu dalšího, který pocházel z našeho území. Mezi Krnovem a Městem Albrechticemi leží obec Opavice. Německé jméno Opavice je Tropplowitz. Stejně se jmenoval další z vynálezců krému Nivea Oskar Troplowitz.\nPocházel z významné židovské rodiny, která žila v Opavici (Tropplowitz). Předkové vynálezce krému Nivea se usídlili v obci, kterou řeka Opavice dělí na pruskou (polskou) Opawici a rakouskou (českou) Opavici.\nKolem roku 1870 se rodina Troplowitzových přestěhovala z Opavice do Vratislavi (PL). Tam Oskar Troplowitz studoval farmacii, ale studia nedokončil. Zběhl na filozofickou fakultu do Heidelbergu. Na naléhání rodiny, aby se věnoval i něčemu praktickému, se od filozofování vrátil k farmacii v lékárně svého strýce v Poznani.\nV roce 1890 díky finanční pomoci rodiny Oskar Troplowitz získal krachující farmaceutickou firmu Beiersdorf v Hamburku a rozhodl se, že v ní bude vyvíjet vlastní produkty. Jeho prvním vynálezem byla zubní pasta Pebeco, se kterou uspěl na americkém trhu. Jeho vynález náplasti na tělo nám pod názvem leukoplast slouží dodnes. Pak vynalezl líčidlo v podobě vysunovací tyčinky Labello.\nA vrátíme se na začátek: Skutečný majstrštyk se mu podařil až roku 1911. Dal se dohromady s chemikem Isaakem Lifschützem a dermakologem Paulem Unnou a společně představili univerzální krém Nivea.\nReklama z r. 1950\nNivea tělové mléko zpevňující\nzdroj: Jitka Škápíková, Magdalena Šorelová, Wikipedie, Nivea, Deník\nFirma respektuje fakt, že děti mají velmi citlivou pokožku vyžadující speciální péči, a proto od roku 1936 nabízí dětské mýdlo, které v následujících letech doplní další výrobky pro děti. Ve své době se stal populárním meteorologický kalendář NIVEA, který byl součástí jejich reklam. Cílem bylo informovat nejen o péči o pokožku do každého počasí, ale také informovat spotřebitele o předpovědi počasí na následující týdny. V roce 1959 se na víčku krému poprvé objevilo logo s charakteristickým typem písma ve slově „krém“. Toto jednoduché a unikátní logo zůstalo nezměněné až dodnes. Firma vyvíjí ještě jemnější produkty „babyfein“ určené speciálně pro pokožku miminek.\nNa videu (Youtube) vidíte, že 98% zákazníků je s Niveou spokojeno a baví je pečovat o pleť 😀:\nv úterý, května 25, 2021 12 komentářů:\nHudba různých žánrů: Jan Vyčítal - Battledress (pí...\nTěrlicko - Larischovský letohrádek či dům pro zahr...\nO češtině od A do Z: Která varianta je správná? Tc...\nNezapomínejme na Slezsko\nToulky českou minulostí: 20. schůzka: Čtyři velkom...\nHlas pro tento den: Bukač velký\nPěnišníky do jarní výzvy\nO češtině od A do Z: Používání předpony poly- a po...\nTěrlicko - kostel na Kostelci, vzácná těrlická mad...\nToulky českou minulostí: 19. schůzka: Svědectví ro...\nLáska ke své profesi aneb Tomáš Baťa: životní příb...\nVálečný dokumentární film: Bitva o Ostravsko 1945\nPříběhy slavných značek: Elite\nHudba různých žánrů: Ladislava Kozderková - Já už vím\nHlas pro tento den: Budníček lesní\n1. díl Řešení státní přijímací zkoušky z matematik...\nToulky českou minulostí: 18. schůzka: Velká Morava...\nTiramisu roláda bez vaření a pečení\nŠicí stroj má za sebou více než 200 let dlouhou cestu\nPříběhy slavných značek: Becherovka\nO češtině od A do Z: Používání změkčené podoby slo...\nKarel Hynek Mácha: Máj (Poslech)


Novinky | Strana 4 z 4 | V říši látek\nHistoricky existovaly každý rok pouze dvě kolekce. Jaro/léto a podzim/zima. Dnešní podoba módního světa, nazývána též jako svět rychlé módy neboli „fast fashion“, zaplavuje naši planetu nekvalitním oblečením, které je vyráběno ze 70% v Asii v otřesných pracovních podmínkách. Oblečení, které nadnárodní korporace produkují, je tak nekvalitní, že ho ani second handy neberou. Textilky v zemích, kde…\nLátky z přírodních materiálů dělíme na rostlinné a živočišné Mezi látky, které jsou vyrobené z přírodních materiálů patří: Len, Konopí, Juta, Ramie, Sója, Hedvábí, Bavlna, Vlna, Celulóza - viskóza, bambus, modal, tencel Len Len je nádherný přírodní materiál. Vedle vlny je len nejstarší používanou látkou. Používá se na letní oblečení, na výrobu tašek, bot, malířských…\nRychlá móda aneb oblečení jako fastfood\nFenomén rychlé módy nám přináší velký výběr cenově dostupného oblečení. Nízká cena takového oblečení je však založena na ceně práce někoho na opačné straně zeměkoule. Přemýšlíte při nakupování o tom, kde vaše nejnovější úlovky vznikly? Kdo nasbíral bavlnu, kdo oblečení ušil a jaké chemikálie se při tom použili? Nakupujeme každý měsíc novou várku „fast fashion“…\nNezávadnost látek hlídá dohoda REACH\nV české republice a ostatních zemí v EU platí dohoda REACH. Tato dohoda upravuje používání chemických látek a zakazuje užívání těch, které jsou pro lidský organismus škodlivé (alergické reakce) nebo nebezpečné (karcinogenní). Látky vyrobené v EU jsou pro zdraví bezpečné, proto se můžeme do oblečení ušitého, z takových látek, bez obav obléknout. Pozor ale na dovoz oděvů a látek…


Jméno Phuc Hai Naše jména Aktuální databáze křestních jmen a příjmení, jejich četnost, význam a původ , svátek\nJméno Phuc Hai má 0 lidí.\nJméno Phuc Hai je složeno z více jmen. Jméno Phuc nosí 3 obyvatelé ČR. Jméno Hai nosí 29 obyvatel ČR.\nDiskuze na téma: Jméno Phuc Hai Ostatní diskuze:


Strach z narkomanů v Jablonci je jen hysterie, říká šéf chystaného centra - regiony.impuls.cz\n3. prosince 2018 6:24\nČást obyvatel Jablonce nad Nisou odmítá, aby na místě zchátralé budovy ve Střelecké ulici vyrostlo multifunkční sociální centrum nejen pro drogově závislé. Ředitel Mostu k naději Lubomír Šlapka říká, že protesty vycházejí z polopravd, mýtů, neznalosti a zbytečné hysterie.\nZanedbané místo ve Střelecké ulici v Jablonci, kde má multifunkční centrum vyrůst. | foto: Ota Bartovský, MAFRA\n„Je asi lehčí a lepší naskočit na falešnou notu, že tady bude plno narkomanů, co nás budou den co den otravovat, než si o té věci něco najít a zjistit, jak to ve skutečnosti je,“ říká Lubomír Šlapka (o protestech v článku Lidé odmítají centrum pro drogově závislé. Bojí se, že přijdou o klid).\nProč se podle vás zvedl u části obyvatel Jablonce odpor proti centru? Vždyť je přeci všude spousta veřejně dostupných informací a navíc záměr, aby něco takového ve městě bylo, není den starý.\nJe to dáno určitou mediálně jednostrannou prezentací. Dále tím, že se nás nikdo pořádně nezeptal, co tam doopravdy bude a jak to funguje. Zazněla spousta nepravdivých či nepřesných informací, z toho pak vznikla částečná hysterie. Zamrzelo nás to. Jednali jsme s předchozím vedením města, kde jsme si znovu ověřili a ujasnili, že záměr, zde vybudovat toto centrum, byla a je veřejná informace, dlouhodobě se to plánovalo v sociálních službách, je to zaneseno v komunitním plánu, ve strategickém plánu a to nejen města ale i kraje. Vše bylo řádně a včas vyvěšeno na příslušných místech a mohlo to být kdykoliv a kýmkoliv konzultováno. Teď, když je to před spadnutím, je náhle tenhle projekt napadán. Na druhou stranu mám hlubokou úctu před obavami těch lidí, je normální, že lidé mají strach z neznámého. Sami vycházíme z občanské společnosti a respektujeme jiný názor. Na druhou stranu informace nejsou tajné, dají se najít na stránkách města i na webu naší organizace. Bohužel, zatím vítězí zbytečné emoce.\nCentrum spolkne přibližně 9,3 milionu korun. Po Jablonci, který si tuto službu vlastně „objednal“, chcete nepatrnou část, asi 235 tisíc. Zastupitelé však po tlaku části veřejnosti schválení částky odsunuli. Co se stane, když peníze z radnice k vám nedoputují?\nTo by tuhle poměrně velkou investici ohrozilo. V tuto chvíli nejsme schopni to pokrýt z jiných zdrojů. My ale rozhodně nechceme se někam za každou cenu nabourávat, je to však záměr města. Kdyby to však nevyšlo, byl by to špatný vzkaz směrem k sociálním službám. Ohrozilo by to i určitou, řekněme, právní jistotu. Jsou tu přeci nějaké smlouvy a dohody. Navíc by to smetlo tu obrovskou energii, která se tomu věnovala.\nPojďte teď přiblížit, k čemu všemu a komu by centrum sloužilo. Přijde mi, že se stále hovoří spíše jen o komunitním centru, kam by nejen uživatelé drog docházeli, ale už se nemluví o dalších částech obrovské skládačky...\nAno, zdaleka nejde jen o takzvané „káčko“. To navíc bude fungovat jen pár dní v týdnu. Jde především o to, že zde vznikne zázemí pro další sociální služby. Máme i terénní programy, bude tu sociální a protidrogová poradna. Důležité je, že to bude centrum pro všechny druhy závislostí, takže třeba i pro gamblery. Ale co je úplně nejdůležitější je, že je to hlavně pro lidi, kteří se s tímto problémem setkají. To znamená, že k nám mohou rodinní příslušníci, osoby blízké těch závislých. Bude tu poradenství pro pedagogy, lidi z policejních řad. Rozhodně se sem nebudou stahovat všichni toxici z celého Jablonecka, to je úplně mimo. Klienti musí dodržovat pravidla a jedním z nich je to, že se nesmí zdržovat v okolí „káčka“ a klienti to vědí a v ostatních městech, kde působíme, to funguje a nejsou žádné problémy. Jen pro příklad, v Mostě sídlíme jen pár metrů od mateřské školky.\nZaznívají i hlasy, proč centrum musí vyrůst zrovna na tomto místě. Proč nemůže být někde na okraji. Co na ty odvětíte?\nTo je naprosto lichá argumentace, že to má být někde na okraji. Naše cílová skupina je právě v centrech měst nebo nedaleko nich. Máme to tak v Mostě, Žatci, Liberci, České Lípě. Naši klienti se nepohybují jen někde v lesíku, za jabloneckou přehradou, nebo až někde za městem. Navíc naše centrum má vzniknout v místě, kde ještě donedávna býval dealerský byt, zcela běžně se tam pohybovala toxiscéna, žili tu squateři. Navíc je to místo, které je na spadnutí a teď, když má ten objekt dostat nějaký smysl a být generálně zrekonstruován, tak se ozývají hlasy proti. Bohužel musím neustále dokola opakovat, zejména střední a starší generaci, že narkomani již dávno nejsou lidé jak z dílu Mimikry z majora Zemana, co mají dlouhé umaštěné vlasy, džínovou bundu a špinavé nehty.\nMístní také argumentují tím, že Střelecká a okolí je jakási „oáza klidu“, kterou centrum naruší. To je taky mimo?\nStačí se podívat do blízkého Tyršova parku. Když tam tudy projíždím, tak vidím, že ti lidé v něm nejsou úplně košer. Když to není bezdomovec nebo alkoholik, tak je to téměř jistě náš klient. Ač se to někomu nemusí líbit, Jablonecko je drogami postiženým regionem.


Poslanci vystoupí proti prodeji bytů - Chomutovský deník\nPoslanci vystoupí proti prodeji bytů\nChomutovsko - Podepisování protestní petice mezi nájemníky bylo ukončeno, má být předána generálnímu řediteli.\nČEZ chystá prodat svoje byty nejlepší nabídce. Bydlí v nich jeho bývalí i současní zaměstnanci, kteří ale proti prodeji protestují.\nNelíbí se jim, že nedostanou šanci koupit byty přednostně a za nižší ceny, přestože ČEZ získal byty stejně jako obce, které je následně rozprodaly. Jsou naštvaní na to, jak se k nim jejich dlouholetý zaměstnavatel postavil. Prodej bytů chtějí zvrátit, obrátili se i na místní poslance.\nTi s názorem stěžovatelů souhlasí a podle svých slov se budou snažit najít cestu ke změně prodeje. „Lidé pro ČEZ léta pracovali, platili nájmy. Firma disponuje velkými prostředky, je to od ní minimálně nemorální,“ říká poslanec za KSČM Zdeněk Maršíček. Prodej se nezdá ani Přemyslu Rabasovi z vládní Strany zelených. „Nezdá se mi to správné, je to nefér vůči těm lidem,“ myslí si.\nOpatrnější je člen nejsilnější strany v parlamentu Jiří Polanský. „Je to otázka přístupu ke starším lidem, kteří pro ČEZ pracovali. Právně je to nejspíš v pořádku, je to otázka politická,“ říká.\nBude se jednat, výsledek je nejasný\nKaždý z nich připravuje nějaké kroky. „Podám interpelaci na ministra průmyslu, stát je vlastníkem ČEZu. Podle odpovědi by se šlo dál, chtěl bych to zařadit jako bod jednání Poslanecké sněmovny,“ popisuje Maršíček. Interpelaci by měl vznést ještě v tomto týdnu. Tajemnější je poslanec Krákora. „Nějakou strategii mám, v září po skončení prázdnin budu jednat v parlamentu. Je otázka, jak to půjde, ČEZ je mocný,“říká.\nS členy vlády a představiteli společnosti bude mluvit i Rabas. „Chci se zeptat, co je k tomu vedlo, když například v Mělníku je prodali přímo lidem. Chci vědět, jestli není nějaká jiná cesta,“ popisuje svůj postup.\nPoslanec Polanský zatím nechce být konkrétní. „Měl jsem schůzku s panem Kucharským, dohodli jsme se na tom, že mi dodá podklady, pak budeme jednat o dalším,“ říká.\nVáclav Kucharský z Kadaně, který je autorem petice a oslovoval poslance, je s jejich přístupem spokojen. „Prvotní pocit je dobrý, slíbili pomoc, uvidíme časem,“ říká Kucharský, který nezastihl pouze poslance Krákoru. Petice je už stažena Petici už z oběhu stáhl a nyní ji chce předat generálnímu řediteli Martinu Romanovi. „Za čtrnáct dní je na ní 1 700 podpisů. Za každý byt se podepisoval jen jeden člověk. To je vysoké procento, prodávaných bytů jsou necelé dva tisíce, navíc jsou dovolené,“ říká. Podle něho jeden nájemník přijel podepsat skoro o půlnoci, aby to stihl.


Střední škola, základní škola a mateřská škola pro zrakově postižené, Brno, Kamenomlýnská 2 ABSOLVENTI NAŠÍ ŠKOLY - PDF\nDownload "Střední škola, základní škola a mateřská škola pro zrakově postižené, Brno, Kamenomlýnská 2 ABSOLVENTI NAŠÍ ŠKOLY"\n1 Střední škola, základní škola a mateřská škola pro zrakově postižené, Brno, Kamenomlýnská 2 ABSOLVENTI NAŠÍ ŠKOLY\n2 Bc.Tereza, DiS. Absolvovala r Obor: Sociální péče sociálněsprávní činnost Další studium: VOŠ Kotlářská v Brně obor Sociální práce, Institut mezioborových studií v Brně pod Baťovou univerzitou obor Sociální pedagogika Od března 2014 pracuje jako sociální pracovnice v nízkoprahovém denním centru pro děti a mládež v Židlochovicích,,Na VOŠ jsem si uvědomila, jak dobře jsem vědomostně připravená na další studium. Dále na rozdíl od studentek z jiných škol jsme my z Kamenomlýnské byly zvyklejší na přímý kontakt s lidmi s různým postižením. Bylo pro nás přirozenější s nimi být v kontaktu. Ve své práci často používám zážitky s handicapovaným žáky z naší školy jako pozitivní příklady pro klienty. Mimo jiné dále zpětně vzpomínám na rodinné prostředí v této škole, které jsem na jiných školách již nezažila.\n3 Veronika, DiS. Absolvovala r Obor: Sociální péče sociálněsprávní činnost Další studium: VOŠ Kotlářská v Brně obor Sociální práce Od srpna 2013 nastoupila na Úřad práce ČR jako sociální pracovník.,,studium na Kamenomlýnské mi poskytlo základní informace a vhled do sociální sféry, dále také maturitu, která je základním krokem k tomu, abych mohla později pracovat jako sociální pracovník. Nedokážu přesně říci, jak jsem uplatnila vědomosti a dovednosti získané na Kamenomlýnské, protože jsem hned po maturitě nastoupila na další sociální školu, takže se mi vědomosti získané z obou škol spojily. Co se týká uplatnění v oboru, tak střední škola poskytuje pouze maturitu- ale abych se mohla pracovat jako sociální pracovník, tak bylo třeba si dodělat ještě další vzdělání (v mém případě DiS.). Každopádně jsem zůstala u oboru, ze kterého mám maturitu a v něm nyní pracuji.\n4 Bc. Eliška, DiS. Absolvovala r Obor: Sociální péče sociálněsprávní činnost Další studium: VOŠ Kotlářská v Brně obor Sociální práce, vysoká škola v Praze obor vzdělávání dospělých zakončená titulem Bc. V současné době pracuje jako sociální pracovník v Centru denních služeb pro sluchově postižené v Brně, kde pracuje především se staršími sluchově postiženými lidmi.,,ze střední školy jsem získala velké množství vědomostí, které jsem pak uplatnila na Vyšší odborné škole v Brně, kde jsem poté studovala. Vědomosti ze střední školy tvořily základní kámen vědomostí, které jsem při dalším studiu rozvíjela.\n5 Karel Absolvoval r Obor: Sociální péče sociálněsprávní činnost Od roku 2013 pracoval ve společnosti zabývající se prodejem kompenzačních pomůcek na pozici jako lektor a pracovník technické podpory.,,díky studiu na škole jsem se více seznámil s celkovým děním v běžné společnosti, zlepšil jsem si možnosti komunikace, což je pro mou práci velmi důležité, díky referátům jsem se naučil shromažďovat podstatné informace z rozsáhlých textů.\n6 Bc. JITKA Absolvovala r Obor: Obchodní akademie Další studium: Navazující magisterské studium obor Speciální pedagogika a učitelství odborných předmětů, Pedagogická fakulta MU v Brně V současné době pracuje jako asistent pedagoga - Gymnázium Integra, Brno Líšeň,,Na škole se mi nejvíce líbila její rodinná atmosféra, nikdo nebyl vyčleněn z kolektivu a nikdy jsem se za celou dobu svého studia nesetkala se šikanou, která už je dnes tak běžným jevem. Mohu říci, že jsem si na škole našla spousty přátel, se kterými se vídám dodnes. Rozhodně bych také vyzdvihla individuální přístup pedagogů ke každému studentovi. I když jsem vystudovala obor obchodní akademie, prostředí mezi handicapovanými lidmi mi dalo podnět ke studování speciální pedagogiky, kromě klasické výukové látky se zde naučíte empatii, pochopení a naučíte se brát všechny stejně. Obor obchodní akademie jsem uplatila spíše při brigádě, kterou jsem měla dříve při škole, a to když jsem dělala provoz pro jednu hospůdku, kde jsem byla nucena jednat s dodavateli, úřady, s personálem a vést účetnictví.\n7 Tomáš Absolvoval r Obor: Obchodní akademie Od roku 2013 pracuje jako administrativní pracovník na agendě podatelny, datových schránek a rejstříků Nejvyššího správního soudu,,škola mi dala směr, jakým se v životě dál ubírat, spoustu přátel a zážitků, na které budu s radostí vzpomínat a především potřebné vzdělání, které je k zaměstnání nezbytné. V současném zaměstnání uplatňuji především schopnosti z předmětu Písemná a ústní komunikace (např. psaní všemi deseti).\n8 Anička Absolvovala r Obor: Obchodní akademie Od roku 2014 pracuje jako asistentka na sekretariátě ředitele Nemocnice Milosrdných bratří, p. o., v Brně.,,Byly to nejlepší roky studia, které jsem si mohla přát. Někdy to byl sice boj, ale díky učitelům, kteří mě učili a měli se mnou svatou trpělivost jsem odešla s maturitním vysvědčením a s pocitem, že 4 roky nebyly ztráta času. Všem budoucím i současným žákům přeji vytrvalost a překonání všech případných překážek, které se během studia mohou naskytnout.


Někteří řemeslníci s Valašským mikulášským jarmekem kráčejí od jeho začátků - Novinky.cz\nNovinky.czVaše zprávyNěkteří řemeslníci s Valašským mikulášským jarmekem kráčejí od jeho začátků\nFrantišek Trochta u svého tkalcovského stavu Foto: Lenka Zvonková\nNěkteří řemeslníci s Valašským mikulášským jarmekem kráčejí od jeho začátků\nLidový trh Valašského mikulášského jarmeku nabízí návštěvníkům rok co rok úžasnou podívanou na ukázky poctivých a někdy i zapomenutých řemeslných dovedností.\nLidé už přitom dobře vědí, že třeba na Kosence se pečou vánoční oplatky nad ohněm, v Červeném domě se tká na stavu a v Pivečkově dřevěnici se pletou slaměné ošatky. Za ta léta už si zvykli i na tváře a vlídné vyprávění řemeslníků, kteří zde pro ně tradiční postupy našich předků oživují. A tak i letos v sobotu 1. prosince zajdou za strýčkem Zichou nebo tetičkami a strýci ze Závršanu.\n„Skutečně, s pěknou řádkou řemeslníků se tu už setkáváme po dvacet let a jsou nepostradatelnými účastníky jarmeku. Dávají mu své srdce a svým nadšením a zápalem kolem sebe šíří dobrou pohodu i veselí. Velmi si toho vážíme a za jejich obětavou práci děkujeme,“ vyjádřila Radka Brtišová, která má řemeslný trh na starosti. A že tito vzácní lidé k jarmeku patří, zdomácněli zde jako strýčci a tetičky a jejich tváře se pro mnohé staly symboly tradičních valašských řemesel.\nNapříklad vůně pečených vánočních oplatek při jarmeku pokaždé přivábí návštěvníky do dřevěnice na Kosence. Tam u výhně staré pece sedí Anton Beňo a drží nad ohněm železnou oplatkovou formu. „Pan Beňo ukazuje tradiční výrobu oplatků, tak jak se v jejich rodině předává po generace. Zkušeně ho zastane i jeho syn, který dělá řemeslo stejně dobře,“ uvedla Brtišová. „V roce 2010 obdržel pan Beňo jarmekové ocenění Anděl za mimořádný přínos jarmeku.“\nV dřevěnici U Pivečků se setkáte s Josefem Zichou, který trpělivě pracuje na slaměných ošatkách. „Svůj um předvádí na jarmeku již dvacet let a za tu dobu také řemeslo předal mnoha mladým řemeslníkům. K výrobě ošatek používá slámu a lýko z mladé lípy. Je radost sledovat, jak mu pod rukama dílo kvete,“ popsala Brtišová.\nJarmekovou stálicí od prvních ročníků je také soubor Závršan, který návštěvníky i letos pozve do dob našich babiček, kdy se lámal len, předlo na kolovrátku, drhlo peří a strouhaly se světidla, tedy tenké louče ke svícení. „Se Závršanem je vždycky veselo, své ukázky řemesel doprovázejí zpěvem a rozdávají kolem sebe dobrou náladu,“ řekla pořadatelka. Strýce a tetičky z Nedašova mohou lidé vidět ve Staré radnici.\nV Červeném domě sedával při každém jarmeku strýček František Trochta a ochotně předváděl i vysvětloval techniku tkaní na tkalcovském stavu. Také letos se možná na chvilku zastaví, aby předal své zkušenosti a třeba i přivedl mladé lidi k zájmu o toto řemeslo.\nValašský mikulášský jarmek bude vedle zmíněných „starých dobrých známých“ ukazovat práci mnoha dalších šikovných výrobců. „Na náměstí, v Besedě, Klobučanu, Staré radnici, Červeném domě, gymnáziu i valašských dřevěnicích přivítáme přes tři stovky řemeslníků a prodejců tradičních produktů. Přijedou dráteníci, krajkáři, perníkáři, řezbáři, brašnáři, košíkáři, včelaři, výrobci hudebních nástrojů, umělečtí kováři a mnozí další. Určitě tedy bude mnoho k vidění i zakoupení,“ pozvala návštěvníky Radka Brtišová.\nKolář Josef Slánský Foto: Lenka Zvonková


Sucho se zhoršuje, vodárny ale o zdražování zatím neuvažují - regiony.impuls.cz\n18. listopadu 2018 8:10\nZa posledního půl roku spadla ve Zlínském kraji jen polovina obvyklého množství srážek, takže podzemních vod i vody v řekách je stále méně. Podle odborníků to může vést až ke zdražování vody.\nModlíme se, aby začalo sněžit. Přesně takto reagují hydrologové na situaci se suchem, které panuje také ve Zlínském kraji. Že je to přehnané?\nPři bližším pohledu vůbec ne. Stačí si vzít fakta. Léto bylo parné a suché, navíc už třetí v pořadí. Kýženou vláhu nepřinesl zatím ani podzim. Hladina podzemních vod v regionu se za posledního zhruba půl roku na některých místech snížila o závratných 80 centimetrů.\nPřestože hydrologové říkají, že zatím není důvod k panice, situaci považují za velmi vážnou.\n„Na většině vrtů, které sledujeme, se dostáváme na minima za posledních 20 let, nebo na absolutní minima. To je důsledek i toho, že na jihu Moravy a ve Zlínském kraji posledních 8 měsíců prakticky nepršelo,“ přiblížila hydroložka Hana Hornová z pobočky Českého hydrometeorologického ústavu v Brně.\nHladina podzemních vod se určuje podle vrtů, které tak podávají nejpřesnější obraz toho, jak sucho postupuje. Například na vrtu u Kroměříže hladina letos od března do října klesla o více než 60 centimetrů.\n„Tento vrt je u zástavby a blízko řeky Moravy, je stabilní a málo kolísá,“ upřesnila Hornová.\nV Bílanech klesla hladina za půl roku o půl metru, v Újezdci u Luhačovic o více než 80 centimetrů. A tak by se dalo pokračovat.\nPodle Hornové se narušil rytmus, podle kterého podzemní vody na jaře a na podzim stoupají, aby v létě mohly klesat. To vše vede k nedostatku vody a to se může promítnout i do její ceny.\n„Voda momentálně chybí, což může vést k jejímu zdražení,“ myslí si Hornová. „Sucho je horší než povodeň, která přijde a odejde. Sucho může trvat 20 let.“\nHydroložka přidává i jedno historické srovnání: „Současná situace je podobna té v roce 1947, která na Slovensku vedla skoro k hladomoru. Přestaly růst plodiny, nebylo čím zalévat,“ připomněla Hornová.\nVodárny: Pro lidi máme dost vody\nVodárny, které MF DNES oslovila, o zdražování neuvažují s tím, že vody je pro potřebu obyvatel stále dost.\n„Vedle toho je ale samozřejmě nutné rozšiřovat zdroje, ze kterých je možné vodu čerpat,“ upozornil Martin Bernard, ředitel Moravské vodárenské, která dodává vodu na Zlínsku.\n„V případě Zlínska by mělo jít primárně o propojování dílčích vodovodních soustav, což pomůže oblastem závislým na méně hlubokých vrtech, a také o budování nových velkých vodních zdrojů,“ doplnil.\nVe Zlínském kraji se plánuje výstavba velké přehrady u Vlachovic, hotová by mohla být do roku 2030.\n„Do cen vody se může promítnout cokoliv, ale zdražování určitě neočekáváme. Máme prameniště se 180 litry za sekundu a hledáme další,“ ujistil ředitel Vodovodů a kanalizací Kroměříž Ladislav Lejsal.\nSituace je ale špatná, i pokud jde o množství vody v řekách. Některé z nich jsou na historických minimech. A to prakticky v celém Zlínském kraji, i když v jeho severovýchodní části prší přece jenom častěji a více.\nSuchem je však i tak velmi postižená oblast celého povodí Bečvy. Ve Vsetínské Bečvě v Jarcové teče 14 procent obvyklého množství vody, v Rožnovské Bečvě ve Valašském Meziříčí pouze 13 procent. Ještě hůře je na tom Dřevnice ve Zlíně, která je na jedenácti procentech.\n„Suché počasí se v řekách projevuje poklesem průtoků, což má za následek také zhoršení kvality vody a zarůstání koryt trávou a rákosem,“ nastínil mluvčí Povodí Moravy Petr Chmelař.\n„Kvůli snížené schopnosti toků naředit množství živin z polí, z kanalizací nebo z nedostatečně vyčištěné vody z čistíren odpadních vod se živiny v tocích vyskytují ve vyšších koncentracích.“\nMalým potokům hrozí vyschnutí\nI kdyby sucho pokračovalo, tak by větší řeky v kraji vyschnout neměly. Podle odborníků to však může potkat některé jejich menší přítoky.\n„Menší toky na Zlínsku či Slovácku mohou vysychat, nejsou tady tak vydatné prameny. Řeky pramenící v Karpatech na tom tak špatně nebudou, tam vždycky nějaká voda bude,“ podotkl Pavel Coufal, který má na brněnské pobočce Českého hydrometeorologického ústavu na starosti povrchové vody.\nZásadní bude, zda přijde zima vydatná na sníh a potom pomalé jarní tání, aby se voda stihla vsáknout do půdy. Vhodné by bylo, aby nasněžilo i v nižších polohách. Ovšem ani to situaci nezachrání úplně.\n„I kdyby letos přišla velká sněhová pokrývka, nedostali bychom se na jaře na normální stavy podzemních vod,“ upozornila Hornová.\n„Nebyli bychom ale pod hranicí sucha. Teď jsme dlouhodobě v oblasti silného sucha, už ne mírného,“ doplnila.


Ponořte se do hlubin cimrmanologie | Czech tongue\nPonořte se do hlubin cimrmanologie\nNejvětším světovým spisovatelem, vynálezcem, malířem, fyzikem, lyžařem a filozofem za posledních sto let byl český velikán Jára Cimrman… Můžeme o tom vést spory, můžeme s tím nesouhlasit, ale to je tak všechno, co se proti tomu dá dělat.\nDivadlo Járy Cimrmana – knižně vydané hry a semináře\nVýše zmíněný legendární výrok zazněl ve filmu Jára Cimrman ležící, spící. Každý Čech jistě ví, o koho jde. Je to právě tento uznávaný génius, vědec, umělec a všeuměl, koho lid v roce 2005 zvolil za největšího Čecha. Cimrman, jako projektant Panamského průplavu, konstruktér první vzducholodi, porodní dědek v Alpách, vynálezce jogurtu nebo umělec neúspěšně prezentující svá díla v podobě soch přejetých parním válcem, je dobře znám napříč generacemi.\nPojďme jednou opomenout jeho pestrý životopis plný fyzikálních objevů a hypotéz a ponořme se hlouběji do pestrého oboru, který se nazývá cimrmanologie. Co by tedy takovému začínajícímu cimrmanologovi rozhodně nemělo uniknout?\nJedná se o profesionální žižkovské divadlo, které je zaměřené na činohru. Je inspirováno rozhlasovým pořadem Vinárna U Pavouka, ve kterém 16. září 1966 poprvé zaznělo jméno Jára Cimrman. Pokud chcete nahlédnout do světa Járy Cimrmana, určitě byste neměli hry tohoto divadla opomenout. Každá hra začíná přednáškou, ve které několik významných cimrmanologů rozebírá život a dílo onoho proslulého génia. Divadlo, pod taktovkou Zdeňka Svěráka (a dříve samozřejmě i Ladislava Smoljaka), fenomenálně vykresluje Cimrmana v satirických a humorem nešetřících scénách.\nNezávislé sdružení badatelů Salón Cimrman založili v roce 1980 Jiří Šebánek a Evžen Hedvábný za účelem zkoumání dosud neprobádané části Cimrmanova života. Všechny nově získané informace později prezentovali za pomoci přednášek, doplněných dokumentárními snímky a mnoha ukázkami z mistrových her. Nyní již spolek aktivně neseznamuje veřejnost s životem a dílem génia, avšak tolik usilovné bádání stále pokračuje. Diskografie Salónu Cimrman se pyšní mimo jiné díly jako Jazzman Cimrman, To nejhorší of Salon Cimrman nebo Za Járou Cimrmanem až do hrobu (podle stejnojmenné knižní předlohy, o které se dočtete níže).\nLiteratura o mistrovi\nJako první stojí za zmínku publikace Já, Jára Cimrman, která je ideální pro seznámení s mistrovou osobou. Jde o téměř kompletní sborník, který se dá považovat za jakousi bibli cimrmanologů.\nJedna z nejznámějších knih týkajících se Cimrmana je Půlstoletí s Cimrmanem. Jde o naprosto unikátní knihu, vydanou k příležitosti padesáti let fungování Divadla Járy Cimrmana. Dalším neopomenutelným dílem je Za Járou Cimrmanem až do hrobu, ve které se autor Jiří Šebánek zabývá posledními stopami českého génia. Toto téma by bývalo jenom tak nevydalo na knihu, kdyby nešlo o Járu Cimrmana, jenž nezanechal ani svoji smrt bez celosvětového ohlasu.\nPomník Járy Cimrmana v Letohradu\nKdo neviděl, jako by nebyl. Bez nadsázky se dá říci, že jde o snímek tvořící naprostý základ znalosti života a díla Járy Cimrmana. Nemusíte být zrovna milovníkem fiktivního českého génia – tento snímek vás však naprosto pohltí. Přestože už se jedná o straší film (z počátku devadesátých let), pod taktovkou Ladislava Smoljaka a Zdeňka Svěráka je humor, který snímek prezentuje, stále aktuální. Známá scéna „teď tu byl!” je zkrátka vryta hluboko pod kůži všech Čechů.\nAť už znáte onoho proslulého českého vědátora pouze ze zmíněného filmu, nebo jste znalci všech představení, která Divadlo Járy Cimrmana kdy prezentovalo, jistě nemůžete popřít, že Jára Cimrman k nám Čechům zkrátka a jednoduše patří. A rozšířit si znalosti v Cimrmanově vědecko-technicko-kulturní oblasti jistě nikomu nebude na školu. Nezdráhejte se proto hlouběji proniknout do fiktivního světa největšího Čecha, překypujícího geniálním humorem.\nčeská literaturačeské divadločeské dramacimrmanologiedivadlodivadlo járy cimrmanajára cimrmanladislav smoljakzdeněk svěrákžižkov\n« Karoserie × karosérie\nKarel Jaromír Erben: Kytice (celá kniha) »\n15. 10. 2017 (14:37)\nTady všude seděl!\nchemik f. napsal:\n27. 10. 2017 (10:27)\nTo že řekla? 😀\n… to musí být ženská!\nNapsat komentář: chemik f. Zrušit odpověď na komentář


Víla Morgana a Fata morgána – Psychologie chaosu\nVíla Morgana a Fata morgána\n22.6.2018 6.11.2018 Rebeka Sprinncová\nFata morgána je optický jev v atmosféře, kdy lze vidět obraz vzdáleného objektu zrcadlící se ve vzduchu atmosféry díky teplotní inverzi. Jméno, v překladu „víla Morgana“, je odvozeno od Morgany Le Fay, mýtické sestry anglického krále Artuše, neboť zrcadlené předměty se zdají být neskutečné, volně se vznášející ve vzduchu, jako jakési vzdušné zámky. Často se tyto jevy pozorují v místech, kde jsou rozsáhlé rovné homogenní plochy, například v polárních oblastech nebo také v horských sedlech, případně nad vodními hladinami po chladném ránu či s rychlým ochlazením navečer.\nSlovo „fata“ znamená v italštině víla, Morgana je vlastní jméno. Toto zrcadlení bylo pozorováno v oblasti Messinského průlivu a připisováno zlé víle Morganě. Její jméno se do jihoitalské oblasti dostalo spolu s bretonskou legendou o Morgain, nevlastní sestře krále Artuše, v době normanské nadvlády v 11. až 12. století.\nVýše popsané podmínky vedou ke vzniku vzájemné stabilních vrstev vzduchu s rozdílnými teplotami potažmo indexy lomu. Vzniká přírodní optická soustava, která odklání směr dopadajících světelných paprsků k pozorovateli. Dojde-li k tomuto jevu pod úrovní pozorovatele, jedná se o tzv. spodní odraz (např. na rozpálené asfaltové silnici či na poušti, kdy vzniká dojem vodního povrchu) nebo nad úrovní pozorovatele, kdy vzniká tzv. svrchní odraz (pravá fata morgána zobrazující vysoko nad obzorem odrazy předmětů pro svou velkou vzdálenost jinak těžko pozorovatelných).\n← Previous 28. 6. 2018 – silný úplněk v Kozorohu\nČas je stále nový a sám v sobě přítomný Next →