Slovo a slovesnost – K jazykové výstavbě Drdovy Krásné Tortizy\nK jazykové výstavbě Drdovy Krásné Tortizy\nDrdova „Krásná Tortiza“ je zajímavý pokus o lidovou povídku určenou k hlasitému předčítání a ke kolektivnímu vnímání; měla by být přednášena asi tak, jak vypravují lidoví vypravěči. Drda ji ostatně položil celou do úst hlavnímu hrdinovi Josefu Větrovcovi, který před našima očima v lidového vypravěče vyrůstá.\nUvedením fiktivního vypravěče obrací se Drda k lidovým zdrojům naší slovesnosti a vydatně z nich těží. V této studii hodlám sledovati, jak se projevilo v jazykové výstavbě Krásné Tortizy úsilí o charakteristiku lidového vypravěče jazykem a zaměření na hlasité čtení. Pokusím se popsat jazykové zvláštnosti povídky, které k tomuto cíli směřují, při čemž se budu snažit oddělit prostředky nové od prostředků tradičních, resp. ukázat, jak Drda tradiční prostředky přehodnocuje. Pro svůj rozbor vycházím z textu prvního vydání (Praha 1952).\nPři jazykové charakteristice hrdiny hrozilo Drdovi dvojí nebezpečí: na jedné straně se musel bránit, aby v jeho jazyku nepřebujely prvky nářeční (resp. hovorové), na druhé straně se musel bránit přílišné „literárnosti“, papírovosti jazyka.\nPřebujení nářečních (nebo hovorových) prvků je častý nedostatek literárních prací z venkovského nebo lidového prostředí a projevuje se nejnápadněji v podobě jazykového naturalismu, t. j. tím, že se přímé řeči postav mění v rádoby stenografický zápis dialektologa. Při takovémto postupu se hrdina oddaluje od čtenáře, neboť autor, který dá svému hrdinovi mluviti veskrze (nebo převážně) nářečím, naznačuje už tímto způsobem jazykové charakteristiky čtenáři zvyklému v literárním díle na jazyk spisovný, že se na svého hrdinu dívá jako na „zajímavý případ“ nebo zajímavý „objekt studia“, který je vzdálen od světa spisovatelova i od světa jeho čtenářů. Tohoto prostředku využívali často měšťáčtí folkloristé, podtrhujíce tak odlehlost života venkovského lidu od života měšťáctva, ale může ho být použito i k záměrnému distancování od postavy a tím k jejímu zápornému hodnocení.\nPříkladem na užití dialektu za účelem prohlubování rozdílu mezi městským a venkovským člověkem mohou býti známé (ne zrovna chvalně) t. zv. hanácké humoresky, jejichž „humor“ spočíval z valné části v tom, že postavy mluvily nářečím. Čtenářům, kteří ovládali (nebo si mysleli, že ovládají) spisovný jazyk, jevily se postavy těchto humoresek jako směšné již proto, že spisovně mluvit nedovedly. Není snad třeba zdůrazňovat, že se tak v městských čtenářích vzbuzoval i pocit nadřaděnosti nad venkovskými lidmi, že se v nich pěstoval pocit intelektuální převahy, a že se tak stavěl městský člověk nad člověka venkovského.\nPříkladem užití hovorového jazyka sloužícího k naznačení autorovy distance od postavy a jeho ironického poměru k ní mohou být některé z Povídek z první a z druhé kapsy od K. Čapka. Uvedu pro větší názornost začátek povídky Zmizení pana Hirsche (Povídky z druhé kapsy):\n„Tohle,“ řekl pan Taussig, „nebyl špatný případ, ale má moc velkou chybu: že se nestal v Praze. Víte, i v kriminálních věcech má mít člověk ohled na domov. Prosím vás, co nám je po nějakém případu v Palermě nebo kterých čertech? Z toho my nic nemáme. Ale když se takhle podaří nějaký takový lepší zločin v Praze, tak to mně, páni, zrovna jaksi lichotí; říkám si, teď se o nás mluví v celém světě; víte, ono to tak nějak hřeje. A pak, to dá rozum, v takovém místě, kde se vyvede slušná kriminální věc, mohou jít i obchody; ono to svědčí o větších poměrech, že jo, a budí to vůbec důvěru. Ale to se musí ten pachatel chytit.“\n„Já nevím, jestli se pamatujete na ten případ v Dlouhé třídě se starým Hirschem; on tam měl obchod s kůžemi, ale sem tam taky prodával perské koberce a takové ty orientální věci; víte, on měl po mnoho let nějaký kšeft v Cařihradě — však si odtamtud přinesl něco na játrech; proto byl vychrtlý jako chcíplá kočka a hnědý, jako by ho vytáhl z třísla. A tihle tepicháři z Armenie nebo ze Smyrny za ním chodili, protože se s nimi dovedl tak po zlodějsku domluvit. Oni to jsou velcí gauneři, tihle Armeni; na ty si musí dát pozor i žid.“ (Atd.)\nObraty a slova jako tohle, ono to svědčí, že jo, to dá rozum, kšeft, gauner atp. stavějí hrdinu do ironického světla. Charakterisují jej jako kosmopolitického obchodníčka (který je však hrdý na to, že se zločin stal „doma“), jako člověka, kterého zajímá především „kšeft“ — zkrátka slouží k tomu, aby naznačily, že s jeho světem nemá a nechce mít spisovatel nic společného.\nDrda se ke svému hrdinovi staví docela jinak, a to se ovšem projevuje v jeho jazyku. Hlavní hrdina splývá s osobou předčitatelovou, který mluví jakoby jeho ústy, a už proto všechny prostředky, jichž autor užívá k hrdinově charakteristice, musí být voleny tak, aby hrdinu od čtenáře neoddalovaly.\nTo se Drdovi do značné míry podařilo; je to vidět zvláště ve srovnání s jeho staršími povídkami, kde Drda lidového hrdinu teprve hledal a díval se na něj dosud zvenku, očima intelektuála, a proto v nich nacházíme dosti stop nevhodné charakteristiky hrdiny jazykem. V Krásné Tortize však Drda cestu k lidovému hrdinovi již našel, nedistancuje se od něho, ale splývá s ním; nejen tím, že mluví jeho ústy, ale hlavně tím, že si vybírá takový problém venkovského člověka, kolem kterého nemůže bez zájmu přejít ani člověk městský, neboť je to problém nás všech (přejímání sovětských zkušeností).\nJestliže úpadková měšťácká literatura prohlubovala vlastně rozpor mezi městem a venkovem, Drda jej pomáhá rušit. V jazyce se to projevuje tím, že neužívá nářečních prvků, a pokud jsou v něm prvky obecné, je jich užito jen v takové míře, aby jimi svého hrdinu od čtenáře nevzdaloval. Dosahuje toho hlavně tím, že zachovává (až na nepatrné výjimky) spisovnou normu hláskovou i tvaroslovnou a jako charakterisačního prostředku využívá především prvků lexikálních a syntaktických.\nZvláště oblíbeným prostředkem jsou lidová rčení, přísloví a úsloví. Drda je vkládá do řeči a nejednou z nich tvoří varianty. — Několik příkladů: skřivánek musí vrznout svou ranou písničku (s. 5); je to maličké, ale je to moje (s. 5); nohy mu hrají jak strunky (s. 16); po zpěvu poznáš ptáka, po řeči člověka (s. 22); klepnout hřebík na hlavičku (s. 22); sedlákům narostly nové rohy (s. 22); je to naše, a je to veliké (s. 6); mají místo srdce pytlík s mamonem (s. 13); člověk je mu bližní, ale vlastní prasata bližnější (s. 25); atd. atd.\nTakové užívání přísloví není ovšem v naší literatuře novinkou, užíval jich systematicky na př. ve svých povídkách A. V. Šmilovský á ve skladbě Hrdelní pře anebo Přísloví jich vydatně užil Vl. Vančura. Ale právě ve srovnání s těmito dvěma spisovateli různých dob a směrů vyvstane Drdova originalita.\nŠmilovský užívá přísloví a úsloví jako charakterisačního prostředku proto, aby vyvolal představu prostředí cizího městskému čtenáři, t. j. aby zdůraznil vzdálenost mezi čtenářem a prostředím, které líčí. Jeho postoj k lidovým postavám je veskrze kladný, ale chce (v duchu svého konservatismu) na ně ukázat jako na postavy z krásného světa, který je sice lepší než svět současný, ale který je již nenávratně ztracen. Uvedu malý příklad z povídky Kmotr Rozumec.\n„Jak náleží hezky to máte,“ ujala se paní Bártová slova usednuvši na židlici, „jen jedna věc vám tu schází, pane kmotře.“\nPan kmotr věděl, kolik právě bilo u paní kmotry, pousmál se a ohlížel se hloupě po světnici, jako by hledal, co mu v ní schází.\n„Beze žertů, pane kmotře,“ doložila paní Bártová, „ženuška, hospodyňka vám tu schází.“\n„Ach, jsem už dávno přes čtyřicet a která pak by mne už chtěla?“\nTo byla voda na mlýn paní Bártové. Urovnala si především čepec a klepajíc prsty na stůl rozhovořila se jak náleží.\nNejprve začala od starších vdov a starých panen a strojila udice své dosti půvabně; pan kmotr nechtěl brát, ba ani zaťukat. Přešla k prostředním vdovám a pannám a mluvila pro ně ještě ohnivěji; pan kmotr nejevil žádného gusta ani chuti. Posléze dostala se v proudu až k čtyřiadvacetiletým, ba i k mladším a nešetřila při tom řečnické své síly; pan kmotr tvářil se jako pan páter na kazatelně, ale kde nic, tu nic.\nU Vančury má uvádění přísloví jinou funkci než u Šmilovského. Je to pokus, jak oživit styl, jak vykřesat ze spisovného jazyka nové stylové možnosti; nejde tedy o charakterisování venkovského prostředí. Nejlépe to vysvitne zase na příkladě.\nKdo dělá, co chce, setká se s tím, co by nerad. Slečinka naléhala jako bez rozumu a já, starý hlupák, podlehl jsem její svévoli nevhod. U Vyplampána byla mimo nadání jeho sestra, paní Zámišová, táž, o níž se říká, že dovede Vyplampánovi natřít uši. Stáli před otevřeným prádelníkem a paní, vyjímajíc kus prádla za kusem, některý roztřásla a jiné kladla na stoh, až navršila velikou kupu. Na můj pozdrav odpověděla jenom letmo. Zvěděl jsem, že přijela s dvěma dcerami, které zatím byly u známých ve městě, a že se zdrží několik dnů. Každý jinde hledá to, čeho má doma nazbyt, paní Zámišová zřejmě hověla svému zvyku probírati se košilemi a utěrkami.\nJestliže Šmilovský využíval lidových přísloví jako prostředku pro charakteristiku postav z konservativního venkovského nebo maloměstského prostředí a jestliže Vančura usiloval o stylovou samorostlost, Drda směřuje jinam: usiluje o typisaci lidového vypravěče, představujícího pokrokový typ.\nPřísloví a úsloví není ostatně u něho jediným prostředkem typisace prostřednictvím jazyka, nýbrž jen jednou složkou z celého systému lidových obratů, jichž užívá. Vedle přísloví a úsloví čteme v Krásné Tortize na př. takovéto obraty: a teď to přišlo bez přemyšlování (s. 9); těm (sedlákům) by se spíš huba zkřivila a polámala, než by vyslovili jedno jedinké ruské slovíčko (s. 12); rovnou ho natřel po pysku (s. 12). Samozřejmě se užívá i zvláštností slovníkových: duchna (s. 5), berňák (s. 5), selský zazobanec (s. 7), ženské smejčí (s. 10), prudina (s. 12), náfuka (s. 12) atd. Výrazy obhroublé se přitom zpravidla poutají k zjevům, které Drda ústy Větrovcovými hodnotí záporně — neslouží tedy k jazykové charakteristice Větrovce samého, nýbrž lidí a věcí, o nichž Větrovec mluví.\nI metafory a přirovnání v Drdově povídce jsou voleny z oblasti lidového života, proto jsou názorné. Srov. hned první větu povídky: „Na polích od lesa až k vesnici ještě leží sníh, široká bílá duchna, přepásaná jen dvojím úzkým páskem polních cest.“ Metafora sníh—duchna je jistě tradiční, ale k tomu přistupuje ještě druhá velmi názorná metafora, přepásaná páskem cest. Podobných metafor by bylo lze uvést celé desítky. Uvedu ještě aspoň dva příklady přirovnání: plamínky vyšlehují z hlavní kulometů „jako když nožířovi zpod ocele odskakují od brusu jiskry“ (s. 7); rány dělostřelby dopadají na vrchol Větrného kopce „jako perlík na kovadlinu“ (s. 8). Rafinovanému čtenáři, odchovanému buržoasní literaturou, budou se snad zdát takové metafory a přirovnání příliš prosté, jednoduché, málo umělecké. Zde však není účelem nějaká komplikovanost nebo preciosita, nýbrž vyvolání představy lidového vypravěče a lidového prostředí. A to se Drdovi daří.\nZaměření na hlasitý přednes a lidového vypravěče se projevuje samozřejmě i ve stavbě věty. Převažují věty hlavní, spojované souřadně. Vedle toho je charakteristické hojné užívání spojek na začátku nových vět (po tečce), které pomáhá udržet plynulost vyprávění, navazování myšlenek, jak vyplývají po sobě vypravěči, a zmirňuje stroze logické rozčlenění projevu v uzavřené myšlenkové a výrazové celky. Charakteristické je na př. užívání spojky ale na začátku věty (po tečce), jemuž se čistě spisovný projev vyhýbá. Uvedu aspoň dva příklady:\nŘíkávali všelijací mudrci, že prý je naše česká země krásná právě tou strakatou sukní políček, pruh vedle proužku, záplata na záplatu, jako když děvče z pastoušky jde na trávu. Ale s pastouškami jsme u nás v Čechách už skoncovali. (S. 5.)\nUdělat to jindy, snad bych si byl všecky kosti přelámal. Ale ve mně vám byla v tu vteřinku taková radost a taková jistota, že … (S. 9.)\nDosud jsme si všímali, jak Drda využívá prostředků lidového vyjadřování a jak se ubránil chybám, které vyplývají z nesprávného postoje k dialektu a hovorovému jazyku. Je však ještě jedna otázka, na kterou je třeba odpovědět, totiž do jaké míry se Drda ubránil opačné chybě, t. j. „literárnosti“. Termínem literárnost označuji snahu nediferencovat jazykovými prostředky jednotlivé postavy, což znamená resignaci na charakteristiku hrdiny jazykem. Dialogy pak vypadají — jak se říká — papírově.\nI to je v naší próze poměrně častý zjev. Ústy postav mluví vlastně sám autor, který vlastně rozdrobuje svou vlastní řeč mezi několik mluvčích. Zvláště oblíbený byl tento prostředek u impresionistů a dekadentů; proto jako příklad uvedu úryvek z prózy Miloše Martena Fons amoris (1912), kde čteme na př. takovýto dialog:\n„Netažte se, musím odejíti. Nemohla jsem vám napsati, abyste nepřicházel, ale vidíte přece, že chci odejíti!“\nVykřikl jsem skoro:\n„Kam? Řekněte kam!“\nVztýčila se vzdorně:\n„Proč se ptáte? Jakým právem se ptáte? Nechci říci! Není třeba. Myslíte, protože se někdy setkáme …“\nSnad vyjadřoval můj pohled v oné chvíli tolik bolesti, jíž mě zranila její slova, že uleknuta vzala mne za ruce a řekla tónem, náhle něžným a poddaným:\n„Odpusťte! Jsem šílená … Ale lituji ho tak! Je nemocen — umře — umírá a prosí, abych ještě jednou přišla. Za hodinu bude mě čekati …“\nV uvedené ukázce se autor vůbec nesnažil charakterisovat postavy jazykem a podává místo dialogu vlastně deklamaci, jejíž jazyk je stejně exklusivní jako hrdinové a celá situace. Zde nejsou postavy z masa a kostí, nýbrž stíny, zde není živý problém, nýbrž uměle a násilně vykonstruovaná situace, s jakou se v životě sotva kdy setkáme, vypočítaná na to, aby právě svou exklusivností dráždila měšťácké čtenáře. U Drdy takovému papírovému jazyku nepřeje už samo thema, přesto však se jisté dávce „literárnosti“ neubránil. Jde o některé obraty a výrazy, kterých by lidový vypravěč, jakým je hlavní postava povídky, sotva užil, které jsou pro lidové vyjadřování netypické. Protože taková místa hraničí s klišé, škodí hrdinovi povídky, neboť by ho usvědčovala ze sklonu k frázovitosti, a tím z ne vždy přímého postoje k životu. Taková místa se týkají zpravidla popisů a přirovnání. Uvedu jich několik:\nPlamen za plamenem vyšlehával od ústí … Ale najednou uprostřed baterie bleskl docela jiný plamen, žlutý a modrý, při samé zemi, a zvedl do výšky vodotrysk kamení a prsti. (S. 7)\nNad střechami do fialového soumraku lítají rakety, červené, zelené, žluté, rozpraskávají se jako hejna kuřátek hvězd, vlečou za sebou zlaté ohony jak kometa, nebo se rozstřiknou v brunátné ohnivé koule, a všecky píší po nebi, že máme svobodu … (S. 11)\nNaši lidé do sebe zrovna nassávají ruský jazyk, mají plnou hlavu a plné srdce těch krásných, zvonivých, širokých slov, která voní dálkami a přece jsou tak blízká … (S. 11)\nNa hladinu už padala tma, červnové hvězdy se rozžíhaly jedna za druhou … (S. 17)\nV uvedených případech nevidím nedostatek v tom, že Drda užívá přirovnání a metafor, ale v tom, že jde vesměs o přirovnání a metafory netypické pro lidového vypravěče, zavánějící literátštinou (vodotrysk kamení a prsti; píší po nebi, že máme svobodu; slova, která voní dálkami; hvězdy se rozžíhaly); takové obraty by se hodily jako charakterisační prostředek pro řemeslného žurnalistu, ale škodí lidovému hrdinovi. Bylo by proto dobře podrobit po této stránce Krásnou Tortizu ještě důkladné revisi. Je to tím potřebnější, že jde o kazy, které působí zvláště zde rušivě, neboť se ostře odrážejí od prostředků lidové epiky, kterých — jak hned ukážeme — Drda užívá systematicky a s úspěchem.\nDříve se však dotkneme ještě jedné otázky teoretické, do jaké míry lze totiž v literárním díle budujícím na lidovém vypravěči vůbec užívat prostředků nelidových, literárních. Je to otázka důležitá nejen pro Drdu, ale pro obecný problém realismu v jazyce.\nPodle našeho mínění realistické vyprávění vyžaduje takovou volbu jazykových prostředků, které nenarušují správné zobrazení objektivní skutečnosti. Z toho plyne, že prvky „literární“ nejsou a nemohou být na závadu realismu, i když je vypravování položeno do úst lidovému vypravěči, pokud ovšem nejde o klišé, jež v nás vzbuzují představu řemeslného žurnalisty nebo řemeslného pisálka, a tím narušují obraz lidového vypravěče. Spisovatelovo umění je ovšem v tom, jak podržet všechny vymoženosti uměleckého „literárního“ stylu a přitom signalisovat, že je mluvčím postava lidová, že jde o stylisované vyprávění prostého, literárně neškoleného venkovana, který neopakuje naučené a vyčtené fráze, ale čerpá z fondu lidového vypravěčského umění. To se Drdovi vcelku podařilo.\nDrda však pro charakteristiku lidového vypravěče nevyužívá pouze prostředků slovníkových a syntaktických, ale využívá některých tradičních stylistických prostředků a komposičních postupů lidové slovesnosti.\nNejcharakterističtější slohové prostředky lidové slovesnosti jsou epitheta, opakování slov a paralelismus. Drda užívá vydatně obou posledních prostředků. Epithetům se pochopitelně vyhýbá, neboť jde o prostředek vázaný zpravidla na verš. K opakování slov a paralelismu ještě dodávám, že jde o prostředky velmi charakteristické pro sloh ruských bylin, což má právě v Krásné Tortize svou důležitost.\nDrda užívá opakování slov ve velmi širokém měřítku, srov. hned závěr druhého odstavce povídky, v němž jsou všechny tři typy opakování, charakteristické pro Krásnou Tortizu:\nŘíkávali všelijací mudrci, že prý je naše česká země krásná právě tou strakatou sukní políček, pruh vedle proužku, záplata na záplatu, jako když děvče z pastoušky jde na trávu. Ale s pastouškami jsme u nás v Čechách už skoncovali. A teď skoncujem i s tou záplatovanou sukní, s krásou chudoby, která ani nehřeje, ani nesytí. My chceme jinou, novou krásu, která by nedávala lidem jen chlebovou kůrku s bramborovou slupkou; krásu šírosti, krásu štědrosti, krásu té pravé svobody. (S. 5)\nPrvní typ opakování, s nímž se setkáváme v uvedeném úryvku, je prosté kladení slov vedle sebe, při čemž slova nemusí být v témže mluvnickém tvaru (typ záplata na záplatu). Jde o podobný významový účinek, jako při opakování typu koulelo se, koulelo červené jablíčko: zesílení představy nesené opakovaným slovem. (Zdůrazňuji to proto, aby se tento typ opakování nepojímal snad jako čistě formální záležitost, jak jsme čítávali v tradičních poetikách.)\nZajímavější je typ druhý, kde se totiž slovo z jedné věty opakuje v jiném kontextu ve větě následující: děvče z pastoušky//s pastouškami jsme skoncovali//teď skoncujem … s krásou//chceme jinou krásu. Zde je opakování slov v jiné rovině než u typu prvního: je ho použito tak, že představa, označená slovem v jednom kontextu, v druhém kontextu je popřena (pastouška — s pastouškami jsme skoncovali; krása — chceme jinou krásu). To znova ukazuje, jak Drda přehodnocuje prostředky zdánlivě staré, tradiční.\nTřetí a poslední z typů opakování ukazuje, jak opakování souvisí těsně s paralelismem a v paralelismus přechází (krásu šírosti, krásu štědrosti, krásu té pravé svobody). Paralelismu užívá Drda ve veliké rozloze. Ani paralelismus ovšem není u Drdy záležitostí jen formální, nýbrž jde nejčastěji o snahu rozkládat děj do podvojných celků; proto také převažuje paralelismus dvojčlenný.\nPříklad na takový dvojčlenný paralelismus je na př. popis dvou krasnoarmějců, které jako první poznal Větrovec: „Na mou duši, jak malované panny, ten jeden černý, druhý světlovlasý, ale oba už do hněda osmahlí …“ (s. 9). Jiné doklady: „Palivcová mermomocí chtěla kapitánu od ženistů líbat ruce, a Palivec, moula, mu strkal tisícovku, jako se dříve dávalo hasičům na pivo.“ (S. 10) — „Sedláci nás přemlouvali i proklínali, farář vyhrožoval našim ženským horoucím peklem a věčným zatracením: nedali jsme se.“ (S. 21; všimni si paralelismu sedláci —farář a dále podvojnosti přemlouvali i proklínali, vyhrožoval horoucím peklem a věčným zatracením.)\nParalelismus se uplatňuje i v popisu kraje; jako příklad uvádím popis z cesty letadlem do Gruzie (s. 26 n.):\nTa Gruzie … já vám to ani nemohu vypovědět, jaká je to překrásná země! Už když jsme do ní letěli — byl slunečný zářijový den, jako bys nebe jednostejně šmolkou vykrášlil — já sedím u levého okénka, až vepředu, takže jsem přes křídlo viděl všecko jako na dlani … najednou vám spatřím dole obrovskou bílou krajku, a za ní bleděmodrý lán, celý jak pomněnkami vysázený.\n„Moře! Moře!“ křičím na soudruhy, a všichni se hrnou ke mně. Jen Kadlec z Ostří, co sedí zrovna proti mně napravo, zůstal na svém místě, a zírá na tu svou stranu, div okno čelem nevymáčkne. A pak vyskočí on, ani dechu popadnout nemůže, jen ukazuje!\nA proti nám se zprava ježí strašné rozervané balvany Kavkazu, vysoké do samotného nebe, tak obrovské, že nemám s čím to srovnat, a na nich na vrcholcích svítí v slunci sníh, ten věčný sníh, který žádné slunce nepřemůže.\nPodrobnější rozbor by nám ukázal, že rozkládání děje do podvojných celků není jen záležitostí formální, ale má význam i pro plastičtější charakteristiku. Už protiklad černovlasého a světlovlasého vojáka, na první pohled pouze formální, má svůj význam ve srovnání s armádou hitlerovskou, která si zakládala na plavosti svých nadlidí. Ještě více bije do očí paralelismus Palivce a Palivcové v jejich jednání s rudoarmějci (povaha kulakovy rodiny viděné se dvou stran), postavení kulaka a faráře vedle sebe jako spojenců v prudkém třídním boji i postavení moře a hor jako motivů pro typisaci Gruzínska.\nParalelismus, jak ho užívá Drda, uplatní se plně jen při hlasitém čtení. Hlasitý přednes však působí ještě na jednu kategorii stylistických jazykových prostředků, totiž na využití rytmických možností jazyka. Soudobá próza těchto možností dost nevyužívá (mimo t. zv. básně v próze, o nichž se však nedá dobře mluvit jako o skutečné próze, nýbrž spíš jako o přechodném útvaru mezi prózou a veršem), zato však jich využívala vždycky próza počítající s hlasitým přednesem, ať už jde o prózu středověkou nebo o prózu lidovou. Drdova povídka má svérázné rytmické vlastnosti a chceme na ně upozornit aspoň stručným poukazem.\nO tom, že Drda myslí na zvukovou realisaci (t. j. na hlasité předčítání) své povídky, svědčí už to, jak klade interpunkci. Na první pohled je nápadná poměrná hojnost čárek, zejména časté čárky před spojkou a, a to na takových místech, kde je pravopis nejen nevyžaduje, ale kde jsou proti běžné normě. — Uvedu několik příkladů:\nA tu on zvedne číši, a povídá s náramnou vážností: (S. 18) — Když Tamara rozkvetla v krasavici, začali se sjíždět nejkrásnější a nejstatečnější džigitové z celého Kavkazu, a žádali cara Davida o její ruku. (S. 17) — Skočil k volantu, přibouchl dvířka, a jeho černovlasá hlava mi zmizela za sklem. (S. 21) — Nic bych si nepřál víc, než kdybych tak za sto let mohl aspoň na tejdenek vstát z hlíny, porozhlédnout se po té naší překrásné české zemi, a přečíst si ty stránky Dějin, které o našich časech budou jednou napsány pro potěšení a poučení potomkům. (S. 25)\nV těchto případech nejde snad o nějaké chyby nebo nedopatření, zřejmě jde o to, aby Drda naznačil zvukovou linii, aby bylo předčitači naznačeno, jak má při přednesu text členit pausami.\nJiným charakteristickým prvkem je často uplatňovaná snaha, aby významové celky končily jednoslabičným slovem nesoucím silný přízvuk (je to obdoba t. zv. mužských zakončení veršů). Je to už v první větě povídky: „Na polích od lesa až k vesnici ještě leží sníh, široká bílá duchna, přepásaná jen dvojím úzkým páskem polních cest.“ Dalších příkladů bychom mohli uvést celé desítky; spokojíme se jen několika:\n„Ach čórt, kakoj ty parašutist, ďaďa!“ zasmál se krasnoarmějec, a ještě mi za lokty pomáhal vstát. (S. 9) — Chlapce sužovalo vedro, žízeň a pot. (S. 9) — … že nám Rusové zachránili život, že nám přinesli mír! (S. 11) — A přitom, jakápak je pro nás ruština cizí řeč? (S. 11) — Naši lidé to hned ucítili, a proto si tak rychle zamilovali chlapce i jejich řeč. (S. 12) — Naši lidé, kde Světlova viděli, zdaleka před ním smekali a vzdávali mu čest. (S. 12) — … vojáci by za něj do ohně šli. A přitom velitel tvrdý a přísný, ani smítko neslevil, když šlo o vážnou věc. Tak tenhle kapitán Světlov o něco žádal sedláka Kalivodu, a Kalivoda mu na to řek: „Ale … (S. 12)\nTato snaha po „mužském“ zakončování rytmických celků nepochybně působí i na výběr slov. Svědčí o tom na př. věta „Abych tak pravdu děl, k nám do Višňové Rudá armáda jako by spadla s nebe“ (s. 6): výrazu děl, zřejmě nelidového, je tu nepochybně užito právě z důvodů rytmických.\nUvedená věta zároveň ukazuje, proč nám při letmé četbě vůbec nevadí některé slovníkové zvláštnosti, proč si na př. nevšimneme nelidového výrazu děl, resp. proč na nás při četbě nepůsobí nějak zvlášť rušivě. Při četbě totiž bezděky podléháme zvukové linii, v duchu čteme vlastně nahlas a rytmická linie do sebe vlastně pohlcuje jednotlivá nelidová slova nebo obraty. Rytmický spád je tak silný, že ho na takových místech pociťujeme vlastně jako složku nadřaděnou výběru slov.\nV uvedeném případě mohl Drda sice užít tvaru řek (podobně jako v případě se strany 12, ten by však působil v daném kontextu hledaněji než tvar děl, protože vybočuje z normy, při čemž na jedné straně vzbuzuje pocit poetismu jakoby od některého z epigonů Vrchlického a na druhé straně pocit tvaru hovorového; tvar děl naproti tomu působí jednoznačně jako slovo hledané sice, ale nevybočující z normy.\nJiný příklad na to, jak rytmičnost působí na výběr slov, je výše uvedená věta (se s. 27) „zůstal na svém místě, a zírá na tu svou stranu …“; jde o skupinu a zírá. Drdovi zřejmě záleželo na rytmické skupině u — u, a proto užil slova zírá tam, kde bychom spíše očekávali slovo dívá se (výraz hledí by byl příliš slabý, významem by se nekryl s představou; bylo by nutno snad říci upřeně hledí, ale to by zase porušovalo rytmickou linii).\nTento příklad patří již do druhé kategorie rytmických útvarů, do kategorie začátků. Tak jako se Drda snaží, aby vyzněl konec kóla přízvučnou slabikou (mužsky), snaží se na druhé straně, aby začátek byl nepřízvučný. V obou případech jde o rytmické útvary přímo protikladné normálnímu spádu češtiny, která se snaží začínat kóla přízvučně (přízvuk slovní na první slabice slova) a končit je nepřízvučnou slabikou. — Pro tuto tendenci začínat rytmické celky nepřízvučnou slabikou je příznačné už to, kolik vět začíná spojkou a. Uvedu jen jeden charakteristický úryvek odhalující Drdovu snahu začínat rytmické celky nepřízvučnými slabikami:\nAž mi to krk stáhlo lítostí, když po mně hodil takovou pomluvou. A všichni ve výboru kromě našich soudruhů se mi začali nahlas vysmívat, že prý jsem přesedlal na zahradníka, že mám pole samé kvítí … A to byla pravda. Strniště mi zarostla plevelem, už bylo půl září, a já nemohl do pole. (S. 23)\nPřízvukové zvláštnosti Drdovy prózy nelze zkoumat odděleně od zvláštností intonačních, od kadence. Pro Drdovu intonaci je charakteristické to, že Drda rád užívá kadence (klesavé intonace) tam, kde bychom očekávali intonaci stoupavou, jinými slovy řečeno, že končí větu tam, kde bychom čekali, že bude následovat další věta souvětí. Týká se to na př. výše uvedených příkladů na užívání spojky ale na začátku věty (po tečce); obdobné jsou časté případy, kde začíná věta spojkou a. Z toho je vidět, že u Drdy je souhra prostředků a že se každý prostředek uplatňuje v několika rovinách.\nRytmičnost je podporována hojně i paralelismem, o kterém již byla řeč na svém místě.\nNa závěr svých úvah o Drdově jazyku znova zdůrazňuji, že rytmičnost Drdovy prózy je jiného typu než rytmičnost prózy impresionistické. Jestliže tam šlo o útvar mezi veršem a prózou, o snahu po próze co možná nejexklusivnější, po próze formalistické, u Drdy jde o pravý opak: jde o snahu učinit prózu způsobilejší pro hlasitý přednes, a tím o prózu více srozumitelnou, více způsobilou pro kolektivní vnímání.\n Karel Čapek, Povídky z druhé kapsy, Praha, Aventinum 1929, s. 25—26.\n Jan Drda, Krásná Tortiza, Praha, Čs. spisovatel 1952.\n A. V. Šmilovský, Kmotr Rozumec, Praha, Matice lidu 1872, s. 21—22.\n Vl. Vančura, Hrdelní pře anebo Přísloví, Praha, Aventinum 1930, s. 63.\n Miloš Marten, Fons amoris, Výbor z krásné prózy české 6, Praha, Sfinx & Státní nakladatelství 1931—32, s. 50 n. (Náš citát na s. 60; pův. vyšlo v knize Dravci, F. Hovorka 1912.)\n Ve vydání z r. 1953 je tvar řek nahrazen tvarem řekl; celková tendence po oxytonickém zakončování vět tím však není oslabena, neboť jde o případ ojedinělý.\nSlovo a slovesnost, ročník 17 (1956), číslo 1, s. 18-27\nPředchozí František Trávníček: K otázce slovních druhů v češtině\nNásledující František Kopečný: Dvě nové práce o prostě vidových předponách v češtině


HISTORIE PAPRIK - EPAPRIKA\nPAPRIKA ve ŠPANĚLSKU\nJiž v šestnáctém století patřila paprika mezi přísady kuchyní našich předků. Pepř, jak Kolumbus nazval existenci nového druhu kolem roku 1493.\nV roce 1892 byl popsán jako základní přísada v kulinářském prostředí v Castilla la Vieja, stejně jako to může být olej nebo sůl.\nDvě varianty, které jsou ve Španělsku nejznámější (a ne bezdůvodně), pocházejí z oblasti La Vera. "Caceres", představený od 16.století mnichy Jeronimos z kláštera Yuste, a "paprika z Murcie", rovněž představená mnichy Jeronimos z La Ñora (malé město v Murcii).\nPrvní úroda papriky, v té době známější jako chilli, byla vyrobena v různých částech Jižní Ameriky, která je považována za centrum původu.\nKonkrétně Peru a Mexico byly místy, kde se pěstovaly první papriky. Kryštof Kolumbus byl tím, kdo ji v roce 1493 přivedl zpět k jejímu objevu a který se v 16.století rozšířil do dalších zemí v Evropě, Asii a Africe. Mezi domorodým obyvatelstvem byla paprika základem a její kulinářské využití bylo velmi odlišné.\nPěstování papriky dosáhlo vysoké úrovně v napoleonské éře. Jejich rozvoj byl však zdržen první a druhou světovou válkou.\nPAPRIKA z De La Vera\nPěstování papriky bylo zavedeno v oblasti La Vera v 16. století mnichy řádu Los Jerominos z kláštera Yuste ve Španělsku.\nTajemství bylo pečlivě střeženo za klášterními zdmi, ale postupem času začalo prosakovat ven a když se v roce 1556 se Karel I. Španělský a V. Německý rozhodl odejít do tohoto kláštera a vést zde klášterní život, udělil své královské povolení k pěstování a výrobě místním obyvatelům s velkou farmářskou tradicí.\nOd té doby se paprika rozšířila po celém údolí a dosáhla slávy a prestiže a stala se jedním z hlavních zdrojů bohatství regionu Extremadura.\nLa Vera papriky používané k výrobě paprikového koření se těší díky místnímu mikroklimatu, kde z jedné strany je oblast přirozeně chráněna drsnými vrcholky pohoří Sierra de Gredos a na straně druhé se rozkládají rokle se zelenými úrodnými loukami, kde protéká řeka Tietar, nenapodobitelné kvalitě.


Saúdská Arábie není Rusko. Ekonomika je pro Trumpa víc než rozřezaný novinář, říká expert | info.cz\n17. října 2018 • 20:30\nVelice opatrně našlapuje americký prezident Donald Trump kolem případu zmizelého saúdského novináře Džamála Chášakdžího. Ačkoli jej zákonodárci vyzývají k zavedení sankcí, Trump vyčkává a varuje před uspěchanými závěry. Jeho postup se tak liší například od jarních akcí proti Rusku po pokusu o otravu dvojitého agenta Sergeje Skripala. Proč?\nStředa přinesla další posun a novinky o Chášakdžího osudu. Sedmiminutová nahrávka, kterou zveřejnil server Middle East Eye, zachycuje velice kruté detaily novinářovy smrti z 2. října včetně zajetí a následného mučení na saúdskoarabském konzulátu v Istanbulu. Podezřelí z činu mají podle tureckých médií napojení na saúdské tajné služby.\nCelá záležitost je citlivá pro amerického prezidenta Donalda Trumpa. Ten na vztazích se Saúdskou Arábií a jejím korunním princem Mohamedem bin Salmánem postavil část své blízkovýchodní politiky a chlubil se ekonomickými úspěchy – například kontraktem na dodávky zbraní, za něž měli Američané získat až 110 miliard dolarů.\nS Ruskem to šlo rychle, u Saúdů Trump vyčkává\nZatímco američtí zákonodárci volají po razantních krocích a potrestání Rijádu, Trump vyčkává. „A máme to tu zase. Jste vinen, dokud neprokážete nevinu,“ kritizoval prezident rychlé úsudky v Chášakdžího případu, které přirovnal k nedávnému obviňování soudce Nejvyššího soudu Bretta Kavanaugha ze sexuálního obtěžování.\nTrump tak postupuje zcela jinak než například v kauze otravy dvojitého agenta Sergeje Skripala a jeho dcery v britském Salisbury. K němu došlo 4. března a už 12. března dala americká vláda najevo, že důvěřuje Británii, která tvrdila, že za útokem stojí Rusko. Na konci měsíce, 26. března, se Spojené státy dokonce rozhodly vyhostit šedesát ruských diplomatů a v srpnu následovalo zavedení sankcí.\nStředa je 15. dnem od Chášakdžího zmizení a ačkoli důkazy zatím ukazují, že se Saúdská Arábie na činu podílela, Trump vyčkává, mlží o vyšetřování a posílá svého ministra zahraničí Mikea Pompea jednat se saúdským králem. O trestech uvažuje jen za předpokladu, že se vina královské rodiny skutečně prokáže. Navíc není jisté, jestli by do případných sankcí zahrnul i zmiňovaný zbrojní kontrakt.\n„Bude dost těžko prokazatelné, odkud příkaz k zavraždění novináře přišel,“ domnívá se analytik a expert na politiku USA vůči Blízkému východu z Fakulty sociálních věd Univerzity Karlovy Jakub El-Ahmadieh. Pro INFO.CZ tvrdí, že Trump využívá podobnou taktiku, jaká byla k vidění u jeho předchůdců – tedy, že sankce představují jakési diplomatické strašení.\nPřátelství a peníze nad mrtvoly?\nPro pochopení Trumpova opatrného postupu, tolik rozdílného od chování vůči Rusku, je zásadní historie. Zatímco Rusko, respektive jeho předchůdce Sovětský svaz, dlouhodobě představuje pro USA nepřítele, nebo přinejmenším velmocenského rivala, se Saúdy je navzdory několika šrámům pojí spíše přátelské vztahy, které se datují už do dob prezidenta Franklina D. Roosevelta. Ten dal Rijádu bezpečnostní záruky výměnou za přístup k ropě a udržování regionální stability.\nTo nyní znamená, že Spojené státy mají v Saúdské Arábii partnera pro boj proti terorismu, ale hlavně spojence v tažení proti Íránu, vůči němuž se Trump tvrdě vymezuje. Spojenectví trvající 75 let vydrželo, ačkoli procházelo těžkými zkouškami například po útocích z 11. září 2001. Zpráva Kongresu dva roky poté konstatovala, že Rijád byl na atentátníky napojený. Vztahy nebyly skvělé ani za éry Baracka Obamy, zvláštně po prosazení jaderné dohody s Íránem, a Saúdskou Arábii v kampani kritizoval i Trump.\nNakonec ale u současného prezidenta převážil jeho obchodnický duch a i s přispěním zetě a poradce Jareda Kushnera obnovil dobré vztahy obou zemí. Trump si dokonce vybral Saúdskou Arábii pro svoji první zahraniční cestu ve funkci a zbrojní kontrakt komunikoval jako velké vítězství, které přinese Američanům peníze a pracovní místa. Také odstoupení od dohody s Íránem Rijád kvitoval s povděkem.\n„Trump na Saúdskou Arábii sázel. Jeho nynější motivace je jasná. Jsou v sázce politické body. Trump jde obecně více po penězích než po idejích, takže tady u něj zřejmě převažuje ona zbrojní zakázka,“ vysvětluje El-Ahmadieh aktuální přešlapování amerického prezidenta.\nSaúdové mají ropu, USA zbraně\nTrump svoji obezřetnost obhajuje ohledem na americké zájmy. Obává se, že pokud by dodávky zbraní zastavil, nahradil by Rijád americké firmy ruskými nebo čínskými dodavateli. Saúdové navíc mohou, jak psala tamní média, omezit produkci ropy a vyvolat razantní růst její ceny na světových trzích. To by znamenalo výrazné zdražení nejen pohonných hmot, ale i dalšího zboží.\nKritici Trumpova postupu ale namítají, že minimálně v případě zbraní, jsou ve výhodě USA, neb saúdská armáda je závislá na západní technice.„Pravda je obojí. Saúdská Arábie má ekonomické páky skrze zdražení ropy, ale bez USA se v armádní oblasti příliš neobjede. Trump však dlouhodobě jede tu ekonomickou linii. Když to řeknu cynicky, ta je pro něj silnější než rozřezaný novinář,“ praví El-Ahmadeih.\nNa rezervy v prezidentově morálce poukazuje například televizní stanice CNN. Ta v textu na svém webu píše, že prezidentova reakce je „dosud nejčistším důkazem o jeho odvracení se od zahraniční politiky postavené na univerzálních lidských právech a ukazuje Trumpovu radikální formu jeho politiky Amerika především“.\nSaudskému novináři nejdřív uřízli prsty. Turecko zveřejnilo hrozivé…\n„Dostal příliš mnoho úderů do hlavy.“ Trump se ohradil proti kritice od…\nUSA|Saúdská Arábie|Rusko|Spojené státy|Džamál Chášakdží|Donald Trump|smrt|peníze|zbraně


Promiňte, bije se tady? (1977) - film online zdarma\nPromiňte, bije se tady? - zde online ke zhlédnutí\nHlavnou postavou filmu je Belus, inteligentný gangster, profesionál vo svojom odbore, ktorý si vyberá iba spoľahlivých spoločníkov a polícii stále uniká. Teraz ...pro celý popisek se přihlašte. Film Promiňte, bije se tady? online.\nSnadno dostupný film online a zdarma. Film režíruje Marek Piwowski a snaží se předvést to nejlepší. Talent v tomto filmu předvede hlavně Marek Piwowski Současný internet již nemá problém s online streamováním kvalitního videa, filmy online jsou tak snadno dostupné. Nabízíme i možnost si film uložit na disk z úložiště hellspy, stačí kliknout na příslušné tlačítko. Máte-li rádi server csfd.cz, můžete se prokliknout na profil filmu pomocí tlačítka níže. Promiňte, bije se tady? ke stažení. Tento film si jednoduše zhlédnete online kliknutím na obrázek níže. Filmy online je nejlépe přehrávat v HD kvalitě a bez reklam, to vše nabízí streamuj.tv. Film online zdarma přehrajete přes Netu.tv, Streamuj.tv je mírně zpolatněno, ale nabízí lepší kvalitu bez reklam. Stáhnout film Promiňte, bije se tady? můžete například z úložiště Hellspy.\nHrají: Marek Piwowski


Tři muži ve člunu | Grafoman\n25.5.2013 Články, RecenzeRůžena Jirsová\nVe čtvrtek 25. dubna měli Strakoňáci možnost zhlédnout představení divadelního klubu Jirásek Česká Lípa. Na programu bylo divadelní přepracování knihy anglického spisovatele a redaktora Jeroma Klapky Jeroma Tři muži ve člunu (o psu nemluvě).Příběh vypráví o třech kamarádech, Georgeovi, Harrisovi, samotném Jeromovi a jeho psu Montmorencym. Máme možnost nahlédnout do vzpomínek na mládí, jejichž prostřednictvím se snaží George s Harrisem navrátit Jeromovi humor, a rozptýlit tak jeho chmurné představy související se zkušenostmi z 1. světové války.\nVzpomínky se týkají především jejich plavby po Temži a zážitků s tím spojených. Staneme se pozorovateli osvěžující ranní koupele v ledové řece, kdy se přátelé střemhlav vrhají do hlubin hlediště, a to doslova. Neunikne ani pes Montmorency, který však, jak záhy zjišťujeme, neumí plavat. Ve jménu jeho záchrany si všichni koupel zopakují.\nNeméně zajímavý je i odpolední výlet se sestřenicemi. Po všech stránkách nepovedený výlet, ať už mám na mysli nechtěné spršky pádlem, anebo majonézu ve vlasech, nakonec zachraňuje „včerejší čaj“, což je jen zástěrka pro skrývaný alkohol.\nCelý večer nestrávíme pouze na zvlněných vodách Temže. Hned na začátku zavítáme ve vzpomínkách Jeroma do knihovny Britského muzea, kam se vydal prostudovat svoji nemoc. Společně s ním však záhy zjišťujeme, že nemá příznaky jen senné rýmy, ale i dalších nemocí. S dalším hypochondrem pak řešíme Jeromův problém – nemůže dostat horečku omladnic!\nCo je taková libela, se dozvídáme v další povedené scénce. Kolem otce, snažícího se pověsit obraz, doslova lítá celá rodina. Děti shání právě i libelu, avšak ani jedno neví, co to je. Za vše samozřejmě může matka, která je vůbec nic nenaučila. Po mnoha dalších nesnázích a spolknutém hřebíku se něžné pohlaví tvrdě ujímá vedení a obraz pověsí. Tedy klasika připomínající Posledního Mohykána.\nStrakonická nedůvěra vůči cizím souborům se odrazila v mnoha prázdných místech v hledišti. Avšak kdo nepřišel, udělal chybu. Bravurně zvládnuté scény, přesně vystižený anglický humor. Soubor si také skvěle poradil s přechody mezi posezením tří starých přátel, tedy přítomností, a mezi vzpomínkami. Vše dokresluje velký plyšový Montmorency.\nPředstavení mě uchvátilo a dokázalo pobavit. Můj osobní názor snad potvrdí i několik potlesků na otevřené scéně.\nZdroj fotografií: Facebooková stránka divadelního souboru Jirásek\n← Krádež kola na strakonickém gymnáziu\tTemná hmota a temná energie →


Posted on 16.4.2022 20.6.2022 Categories:Nezařazené\nHloupý Honza, jak je známo, by nejraději prožil celý svůj život doma za pecí. Nic mu tam vzhledem k jeho povaze nescházelo a nepřipadalo mu pravděpodobné, že by někde jinde nalezl ještě něco podobně příjemného nebo snad dokonce ještě příjemnějšího. Inu, byl to jednak skutečně hloupý Honza a jednak smyšlená postava. Protože normální našinec by podobně žít nedokázal. Nelze si představit, že by někdo strávil celý život mezi čtyřmi stěnami. Změna je tu aspoň někdy potřeba, protože změna je život. A tak se my lidé nejednou rádi vydáváme i na různá zajímavá místa, kde si rovněž přijdeme nějakým určitým způsobem na své.\nVyrazte někam na výlet\nCestovat jde v dnešní době prakticky kamkoliv. Ovšem zejména v situaci, kdy máme své malé ratolesti, nemůžeme pochopitelně podnikat daleké cesty do exotických končin. Méně je někdy více, a tak s těmito volíme spíše výlety po Česku, které je nám pochopitelně docela lehce dostupné. A i když u nás na žádnou extra exotiku nenarazíme, stojí i cestování po naší vlasti za to. Pokud člověk pochopitelně ví, kam vyrazit, co se mu kde nabízí. A i vy se zde můžete inspirovat a pak si užít, aniž by to bylo, jakkoliv složité.\nPosted on 12.4.2022 20.6.2022 Categories:Nezařazené\nExistuje hned několik prostředků, které můžete použít pro zlepšení průtoku krve v penisu, což povede ke ztopoření a úžasného zážitku v posteli. Většině z nás jako první přijde na mysl Viagra. Ano, jedná se o nejslavnější produkt, který můžete na tyto potíže použít. Není ovšem jediný. Viagra je dostupná pouze na předpis od urologa a zaplatíte cca 400 Kč za jednu pilulku.\nStejné použití, dva různé léky\nViagru můžete použít při potížích s erekcí, maximálně jednu tabletu denně a po konzultaci s lékařem. Použít byste ji měli asi hodinu před plánovaným pohlavním stykem na lačný žaludek. Jídlo prodlouží nástup jejích účinků, takže byste s tím měli počítat. Těšit se potom můžete na pevnou a dlouhotrvající rozkoš, kterou si užijete vy i partnerka. Další možností je produkt jménem Kamagra, který je celosvětově známý. Jeho použití je zcela totožné a výsledky budou také úplně stejné. Výhodou je, že nepotřebujete chodit k lékaři, nepotřebujete ani lékařský předpis a je mnohem levnější. Kamagru si můžete objednat online a doma ji budete mít již druhý den. Produkt má více variant (tablety, bonbóny, gel) a u každé najdete detailní popis.\nPosted on 16.3.2022 20.6.2022 Categories:Nezařazené\nTuto prosbičku jste v poslední době slýchávali natolik často, že jste svým potomkům podlehli? A nyní si pokládáte zrovna otázku, jak vybrat štěně? Vaše děti vás přemluvily a vymohly si slib, že jim koupíte chlupatého kamaráda. Jenže rozhodnutí byla jedna věc, ale správný výběr štěňátka je věc druhá. Důležité je rozmyslet si, kam ho vlastně pořizujete. Něco jiného bude, pokud bude mít pes volný výběh alespoň na zahradě anebo bydlíte v bytě jedna plus jedna. To ovčáka do malého bytu asi stěhovat nebudete! V tom případě už máte zúžený výběr z menších plemen.\nKam se obrátit, když sháním štěně?\nV dnešní době internetu si určitě vygooglujte seznam chovatelských stanic anebo potřebné a důležité informace naleznete přímo i na Facebookových skupinách, které jsou rozlišeny podle chovaných plemen. Je dobré mrknout i na webové stránky zaručené unie, a to Českomoravské kynologické unie. Jestliže se rozhodnete pro chovatelskou stanici, ještě nemáte vyhráno. Je nutné, než se tam rozjedete, nejprve zjistit, zda se jedná o ověřeného chovatele. To můžete zjistit díky dotazu právě i na příslušných FB skupinách!\nPosted on 13.3.2022 20.6.2022 Categories:Nezařazené\nKřišťál je symbolem čistoty, kupříkladu pokud máte doma akvárium a náležitě se o něj staráte, jeho průzračná, čistá voda vám křišťál bezesporu připomene. Jistě není náhoda, že právě tento minerál se využívá pro očistu aury od různých negativních vzorců myšlení a chování a někteří lidé jej znají jako kámen, který chrání od zlých duchů a bytostí, které se vážou na problematické jevy ve společnosti. Zatímco křišťálový lustr nad hlavou symbolizuje oslnivou záři nad našimi hlavami, křišťál v podobě kamenů v naší blízkosti může sloužit jako ochránce naší aury, jako dokonalý osobní amulet.\nNevyřeší to podstatné\nSamozřejmě, že minerály nejsou všemocné, a že za nás nevyřeší naše každodenní záležitosti, ale mohou být oporou v našem snažení a konání a mohou nás vézt a připomínat, co je správné, a čemu se naopak vyhnout. Neměli bychom také zapomínat, že křišťál je i spolutvůrcem našich odhodlání, a že pomáhá dodávat odvahu do projektů, na které bychom si sami nikdy netroufli. Zároveň vás upozorňuje na to, co je v danou chvíli prioritní, a co naopak prioritní není, nebo co dokonce odvádí pozornost od toho podstatného.\nPosted on 21.1.2022 20.6.2022 Categories:Nezařazené\nJerky je velmi populární sušené maso, které se ve velkém konzumuje hlavně v USA. Jde o typicky mužské jídlo, kterým můžete vždy potěšit svou drahou polovičku. Výslednou chuť si můžete při domácí výrobě přizpůsobit tomu, co máte nejraději. Koření, které můžete použít je nespočet a vždy získáte lahodný produkt. Jak udělat sušené tyčinky z masa? Není to složité, ale vyžaduje to čas.\nPotřebné suroviny závisí hlavně na vás\nZákladem je pochopitelně maso. Použít můžete vepřové, hovězí i krůtí podle toho, které máte raději a které pro vás bude výhodnější. Kromě toho bude zapotřebí také hromada koření. Ideální je česnek, pepř, worcestrová omáčka, sójová omáčka, sladká nebo pálivá paprika, mleté chilli nebo římský kmín.Maso musíte v první řadě očistit a nakrájet na cca 2 cm tlusté plátky. Částečně je zmrazte a nakrájejte na cca 3 mm tlusté proužky. Je nutné mít hodně ostrý nůž. Poté maso vložte do marinády podle svého gusta a nechte marinovat minimálně 4 hodiny, ideálně přes noc. Potom ho stačí už jen usušit v sušičce nebo horkovzdušné troubě na 55 až 60 °C a máte hotovo!\nPosted on 19.1.2022 20.6.2022 Categories:Nezařazené\nMinerály a drahé kameny nabízí duchovní a léčivé vlastnosti, které lze využít mnoha způsoby. Krystaly lze nosit na těle, nebo je umístit na vhodné místo v domě. Léčitelé také vědí, jak správně umístit určitý minerál na tělo člověka, čímž umí vyvážit čakry a auru. Každý druh minerálů má jedinečné vlastnosti. Barvy, tvary a vzory mají z hlediska magie a léčitelství zvláštní významy.\nRůženín je například velice často spojovaný s láskou. Člověku by měl hlavně pomáhat najít cestu k vlastnímu já. Tento minerál má především vliv na srdeční čakru. Dalším oblíbeným minerálem je citrín, kámen štěstí, který je užitečný pro zdravé sebevědomí a úspěch v obchodní sféře. Řadu krásných a oblíbených minerálů doplňuje růže Inků, což je rodochrozit, který má růžovou barvu. Ta se časem může proměnit až do hnědé. Lidé připisují tomuto minerálu schopnost tlumit migrénu nebo zlepšit krevní oběh. V minulosti byl používaný v magii k získání lásky. Magnezit je zase zdrojem trpělivosti, oddanosti a podporuje pozitivní přístup jak k sobě, tak k ostatním lidem. Opál je spjatý se schopností dodávat odvahu v různých životních situacích.\nPosted on 18.1.2022 20.6.2022 Categories:Nezařazené\nAle pokud se opravdu milujete a chcete si své ano říct přede všemi, kteří jsou pro vaše životy důležití, tak do toho prostě pojďte. Jenže vy se trochu zdráháte, protože máte ve svém okolí tolik lidí a párů, kterým to nevyšlo? A jsou mezi nimi i vaši rodiče? No tak udělejte takovou svatbu, kde budete jenom vy dva a vaši svědci. Vždyť to je také přeci možné a nikdo se na vás nebude moci zlobit, pokud si zrovna tuto cestu zvolíte. Je to hlavně o vás a o vašich prioritách. Pokud se necítíte na okázalý sňatek o 100 lidech, nevěšte hlavu. Prostě si to uděláte jinak.\nFinanční stránka je také důležitá\nA to možná ta nejdůležitější. Spousta párů se možná kvůli tomu ani nevezme, protože je prostě odradí ty ceny, které svatby obyčejně stojí. Jenže, přátelé, ono je také důležité si uvědomit, že se vám to vrátí na darech. Nebo alespoň částečně. Takže pokud vás aktuálně trápí, kolik stojí svatba, zkuste si to hodit do počítače a ono se vám to vypočítá. Tak holt ještě nějaký ten rok budete šetřit. Rozhodně vás nebudeme tlačit k tomu, abyste si půjčovali, to je nesmysl. Ale ono je dost dobře možné na lecčem ušetřit.\nPosted on 7.11.2021 20.6.2022 Categories:Nezařazené\nJe lepší vyhořet, než se stěhovat. Jistě jste podobnou vět již v minulosti zaslechli. Jenže pravý význam slov pocítíme až v situaci, kdy se skutečně musíme s onou skutečností vypořádat. Stěhování patří bezesporu mezi náročné životní milníky, na které se jen tak nezapomíná. Je proto víc než příhodné na tento okamžik nebýt sami, ale svěřit se do rukou firmy s dlouholetými zkušenostmi a působením na českém trhu. Samozřejmě je možné stěhovacích služeb nevyužít a nakonec se spolehnout jen na vlastní síly a pomoc známých. Ne vždy je to ale ta správná cesta.\nStěhování na vlastní pět nebo v rukou profesionálů?\nPokud se stěhujete v rámci jednoho menšího města, s největší pravděpodobností pomoc stěhovací firmy oželíte. Ovšem třeba takové stěhování po Praze se už mnohdy bez proškolené firmy neobejde. Řada lidí se ale pro stěhovací firmy rozhoduje i z jiného důvodu. Mnoho z nich totiž nabízí i další služby, jako je demontáž či opětovná montáž nábytku, balení věcí, obalový materiál a další služby, které v nabitém programu pár dní před stěhováním jistě oceníte.\nPosted on 13.10.2021 20.6.2022 Categories:Nezařazené\nMáte pocit, že už by to chtělo změnu? Staré vybavení ve vaší domácnosti už vás nebaví? Připadá vám nudné, okoukané a nezajímavé? Dávno už není moderní a místy je i poškozené? Tak na co ještě čekáte? Nyní je ta nejlepší doba vybavit si svůj dům tak, jak si budete přát.\nOvšem abyste byli plně spokojeni, je nutné obrátit se na dobrého prodejce. Rozhodně nekupujte vybavení v obchodních řetězcích. Možná vás to vyjde levněji ale kvalita nebude nic moc a to co teď ušetříte budete muset dříve či později znovu investovat. Raději investujte do poctivé české výroby a zvolte si nábytek Plzeň. U nás získáte moderní, nadčasové a hlavně maximálně kvalitní vybavení do vaší domácnosti, a také zpracování cenové kalkulace a vypracování 3D grafického modelu.\nVýzdoba, kterou ve vašem bytě máte, odráží nejen váš vkus, ale i celkovou vaši osobnost. Pomůžeme vám k tomu, aby byl váš byt dokonale vyzdoben těmi nejzajímavějšími obrazy na stěnu tak, aby vystihovali vaši osobnost a vaše zájmy.\nNechcete jen všední klasickou velikost? Proto jsme tu my s naší nabídkou, kdy si můžete objednat obraz ve dvou nebo třech dílech. Toto provedení působí velice zajímavě a jistě se bude líbit nejenom vám, ale všem, kteří jej uvidí.\nPokud se tedy chystáte koupit si několik zajímavých obrazů na stěnu, nemůžeme jinak, než vám doporučit nákup u naší společnosti, kde navíc k nákupu dostanete dopravu zdarma.\nNabízíme vám také zajímavé množstevní slevy, které mohou dosáhnout i výše 16% a to již stojí za uvažování.


Pronájem kancelářských prostor 30 m², Jeseník | Reality RE/MAX\nPronájem kancelářských prostor 30 m², Jeseník (ID 206-N00454)\nulice nám. Svobody, Jeseník mapa\nRE/MAX nabízí k dlouhodobému pronájmu prostory, vhodné k administrativnímu využití jako sídlo firmy, kanceláře, poskytování služeb, ordinace aj., v třípodlažním domě v centru města Jeseník. Za objektem možnost parkování. Prostory (4 kanceláře) jsou situované v 3. NP a jsou o rozloze od 17m2 do 34m2. Nájemné od 3.000,- do 6.000,- včetně služeb/ dle velikosti kanceláře. Některé kanceláře s vlastní kuchyňkou, Sociální zařízení společné na podlaží.Kauce dvouměsíční nájemné, provize RK jednoměsíční nájemné (+ DPH).\nprovize RK 1x nájem (+ DPH)\nMám zájem o Pronájem kancelářských prostor 30 m², Jeseník, číslo nabídky ID 206-N00454


iBoleslav.cz - SERIÁL ROZKOPANÉ BOLESLAVSKO: Pozor na řadu nových ostrůvků na silnicích!\nSERIÁL ROZKOPANÉ BOLESLAVSKO: Pozor na řadu nových ostrůvků na silnicích!\nMLADOBOLESLAVSKO - Mladoboleslavsko se proměnilo v jedno velké staveniště, to ostatně pro ty, co každý den musí vyrazit na silnice, není žádná novinka. Pracuje se téměř v každé části a další uzavírky ještě během léta přijdou. Pochopitelně i řada uzavírek skončí. A právě tam se nově objevují ostrůvky. Podívejte se…\nDalo by se říct, že ostrůvky na silnicích rostou doslova jako houby po dešti. Objevily se už na řadách míst, kde na ně dosud řidiči nebyli zvyklí. Hotový je například ten u kruhového objezdu na Jičínské ulici v Mladé Boleslavi, který si jen pár hodin po svém „otevření“ připsal hned první dopravní nehodu.\nDalší ostrůvek roste v Jičínské ulici, u křižovatky ulice Novákova, mezi autobusovými zastávky Rozvoj. Právě tam ještě dělníci na jeho dokončení pracují a provoz je zde částečně omezen.\nZřejmě největší změnou ale je poměrně dlouhý ostrůvek v úseku Mladá Boleslav - Česká Lípa, na úrovni Debře. Právě tam na silnici I/38, kde dělníci několik týdnů opravovali povrch silnice, vybudovali u autobusových zastávek i tento ostrůvek. Právě ten tam má za cíl snížit rychlost řidičů a především zabránit předjíždění v tomto úseku. Nachází se tam přechod pro chodce a hrozí tak vážné nehody.\nZatímco místní ostrůvek pro bezpečnější přecházení vítají, řidiči většinou už tak nadšení nejsou. „Tady sice moc lidí nepřechází, ale když už to kvůli autobusu musí přejít, tak je to docela o život. Je tady snížená rychlost, ale tu tady skoro nikdo nedodržuje a běžně se tady předjíždělo. Takže jo, je to dobře,“ řekl iBoleslav.cz starší muž z Debře, který se na novinku na silnici přišel o víkendu podívat.\nDobrou zprávou pro řidiče je v tuto chvíli alespoň to, že silnice je od víkendu už plně průjezdná a nezastaví je tam semafory. V tuto chvíli už jen zbývá dokončit bílé vodorovné dopravní značení.\nDobré poledne, dnes je sobota 24.8.2019


Úpravna vody Želivka letos slaví čtyřicet let - Havlíčkobrodský deník\nÚpravna vody Želivka letos slaví čtyřicet let\nPelhřimovsko – Úpravna vody Želivka slaví kulaté výročí, protože právě uplynulo čtyřicet let od spuštění provozu.\nÚpravna vody ŽelivkaFoto: archiv společnosti Pražské vodovody a kanalizace\nStavbě úpravny a vodní nádrže Švihov, která ovlivnila osudy mnoha lidí z dnes zatopených obcí, předcházela však historie ještě delší.\nPovodí Želivky poutalo pozornost už od začátku dvacátého století. Samotný výběr staveniště trval zhruba třiadvacet let.\n„První přehrada v povodí Želivky, nádrž Sedlice, byla postavena ve dvacátých letech, první projekt nádrže Švihov je z roku 1941 a dnešní hráz stojí téměř přesně na místě, které bylo vybráno již v roce 1943," popsal mluvčí společnosti Pražské vodovody a kanalizace Ondřej Pokorný.\nV roce 1949 byla podle jeho slov zřízena Ústřední vodohospodářská kancelář, která v roce 1955 předložila první komplexní studii o vodním díle Želivka a zásobení pražské aglomerace pitnou vodou ze Želivky.\nKonečný projekt došel schválení v roce 1964 a hned v prosinci toho roku se začalo stavět. Přitom už v padesátých letech se v povodí Želivky činili odborníci při hydrologických, geologických, biologických a dalších průzkumech, které řešily problematiku výstavby, a hlavně fungování vodárenské nádrže.\nSoučástí projektu byla také výstavba nových domů pro vystěhované obyvatele obcí určených k zatopení a spolu s tím přemístění zemědělské a průmyslové výroby. Mezi vysídlené obce patřila Sedlice, Onšovec, Všebořice, Zahrádka nebo Dolní Kralovice.\nMiloši Pínovi nebylo ještě ani dvacet let, když se jeho rodina v roce 1970 musela z Dolních Kralovic vystěhovat. Věděl odmalička, že je má zatopit právě vznikající vodní nádrž Švihov.\nNeunikly mu průzkumy, které se v povodí Želivky v jeho dětství konaly. „Když mi bylo deset, vídali jsme u řeky průzkumníky chytající ryby, a protože nám to šlo lépe než jim, pověřili nás, abychom jim pomáhali. Ryby jsme nalovili, předali a pak jsme je vykuchané zase dostali zpátky," vyprávěl Miloš Pína.\nNevzpomíná na vystěhování rád\nNa samotné stěhování nemá pěkné vzpomínky. „Jezdil jsem tenkrát do učení do Vlašimi. Jednou večer jsem se vrátil domů a rodina už byla pryč. Ještě dvě noci jsem pak v rodném městečku strávil, než pro mě třetí večer přijeli policisté," vzpomínal na stěhování do nových Dolních Kralovic, kde dnes žije. Nebyl jediný, koho musela vyzvedávat policie.\nVystěhování potkalo dva a půl tisíce obyvatel ze 486 domů. Nová výstavba byla soustředěna do Vraždových Lhotic, v jejichž blízkosti byly založeny nové Dolní Kralovice. Vzniklo tam 112 bytových jednotek v rodinných domcích, včetně veškeré občanské vybavenosti. Dále byly postaveny bytové domy v Humpolci a mimo Pelhřimovsko také v Benešově, Vlašimi, Zruči nad Sázavou, Ledči nad Sázavou a Světlé nad Sázavou.\n„Pro lidi, kteří měli třeba ve Vlašimi zaměstnání, bylo docela příhodné odstěhovat se za prací a nemuset už víc dojíždět. Vznikajícím novým Dolním Kralovicím jsme zpočátku říkali betonové město. Nebyl tu jediný strom, ale dnes už je z nich pěkné místo k žití. Jenom vodu bychom nemuseli mít tak drahou," povzdychl si pamětník.\nNadšení šlo od vystěhovaných obyvatel těžko očekávat. „Jejich skutečné reakce nikde přímo zaznamenány nejsou, ale byly samozřejmě většinou negativní. Málokdo opouští rád místo, kde se narodil, vyrostl nebo je s ním nějakým způsobem spjatý. Na druhou stranu se všichni obyvatelé přestěhovali do moderních domů a bytů první kategorie s veškerou občanskou vybaveností, což mnohé smířilo s nutností se stěhovat," doplnil Pokorný. Díky jejich oběti navíc vznikl nejdůležitější zdroj pitné vody pro Prahu a další města a vesnice v Kraji Vysočina a středních Čechách.\nZa čtyřicet let existence úpravny se událo pár změn. „Za prvé prošla v osmdesátých letech minulého století rozšířením, které zvýšilo její výkon až na sedm tisíc litrů upravené vody za sekundu. Další velkou změnou byla privatizace infrastrukturního majetku. Od roku 1998 je provozovatelem úpravny společnost Pražské vodovody a kanalizace. Vlastníkem je akciová společnost Úpravna vody Želivka. V neposlední řadě je třeba jmenovat i investiční činnost, kdy byly ve spolupráci se správcem majetku – Pražskou vodohospodářskou společností – investovány nemalé prostředky jak do stavební části, tak především do rekonstrukce technologií pro úpravu vody," shrnul zásadní milníky vedoucí operativního oddělení úpravny vody Josef Parkán.


Logio - Kalifornie vede v inovacích: Dala zelenou bezpilotním autům\nSednete si do auta, nastavíte, kam chcete jet. Pak si na klín dáte třeba počítač a budete moct skypovat s rodinou, zúčastnit se pracovní telekonference, nebo si prostě dáte šlofíka. Auto vás doveze samo, kam řeknete. To je vize inovátorů v předních automobilkách světa. A podle odborníků od ní nejsme daleko.\nPřinejmenším technologie potřebné pro takový provoz již existují a jsou jen kousek od sériové výroby. Lidé si už zvykli například na automatické parkovací asistenty. Pro skutečný start chybí jen „drobnost“ – povolení zákonodárců. Ale i v tom se věci postupně mění.\nNejdál jsou v tomhle směru v Kalifornii. Už v květnu tamní úřad, který ma starost dopravu, zveřejnil směrnice pro testování robotických aut na veřejných silnicích. V plastnost pak vstoupily v polovině září.\nNa všech veřejných silnicích se nyní už může testovat (ovšem za splnění některých podmínek) provoz tzv. autonomních nebo bezpilotních vozů.\nKalifonie jakožto domov Silicon Valley a centrum nejrůznější řady technologických inovací se nezapře. Pro úplný obrázek ale nesmíme zapomenout, že už v roce 2012 povolila testování těchto vozů Nevada. Kalifonie ovšem chystá i další krok a od od příštího roku by se tam mohla bezpilotní auta volně prodávat.\nPovolení pro testování bezpilotních aut získaly od kalifornských úřadů zatím automobilky Daimler a Audi. Kromě nich má povolení i společnost Google, která je v této oblasti v současné době lídrem. Podrobnosti o technologickém hitu automatizovaného vozu od Google najdete například tady.\nMusí pro to ovšem plnit řadu podmínek: například dodržení mnoha bezpečnostních opatření, školení pro zaměstnance, nebo třeba to, že během jízdy musí být v autě přítomný řidič, který by v případě potřeby mohl kdykoli zasáhnout. Výrobci, kteří povolení získají nebo již mají, se také musí prokázat pojištěním ve výši pěti milionů dolarů.\nUSA o dva kroky před Evropou\nUSA si s vstřícným krokem vvůči bezpilotním autům zajistily prostor pro rychlejší pokrok a vývoj technologií oproti vývoji v Evropě. Ačkoli i přímo tady automobilový průmysl investuje do vývoje bezpilotních aut stále víc. Jen koncern Volkswagen investuje ročně téměř čtyři miliardy eur do informačních technologií. A Daimler prostřednictvím Nadace Benz například investoval 1,5 milionů eur do projektu, ve kterém mají vědci zjistit, jestli se dají předvídat typická nedorozumění mezi roboty a lidmi. Otázkou totiž zůstává, jak na sebe budou vzájemně reagovat řidiči běžných aut reagovat a bezpilotní vozy. Ty by měly v budoucnu být schopné rozpoznat záměry ostatních účastníků silničního provozu – například podle blikání nebo troubení – a správně na ně reagovat.\nRozvoj bezpilotních aut v Evropské unii ale zatím brání platná legislativa, podle níž je nyní automatické řízení povoleno jen pro rychlost do deseti kilometrů v hodině – což právě stačí pro automatické parkování.\nPingback: Norové vyvíjejí e-loď, která nebude potřebovat posádku - LogioLogio\nPingback: Doba robotů se přiblížila: V Německu vyjel první kamion řízený autopilotem - LogioLogio\nVánoce se blíží, zvládnou eshopy dodávky lépe než loni? →\n← „Létající velrybu“ si objednala NASA. Vznikl unikátní letoun


Plyš Koník ležící 62 x 30 cm | AQUA-STAR\nPlyš Koník ležící 62 x 30 cm\nAqua Star CZ » Hračky pro děti » Plyšové hračky » Plyš reálná » Plyš domácí »\nPlyš Koník ležící 62 x 30 cm. Krásný plyšový ležící koník. Plyšová hračka je vhodná jako dárek pro děti všech věkových kategorií. Plyšák vždy potěší. Plyšová hračka je vhodným mazlíčkem nejen do postýlky. Plyšový kůň o velikosti cca 62 x 30 cm, ležící. Velmi příjemná plyš. Věk 0+\nKód produktu : 65978 Výrobce : Lamps\nZáruka : 24 měsíců Kategorie : Plyš domácí\nCena s DPH:265,00Kč\nCena bez DPH:219,00Kč\nDetailní popis Plyš Koník ležící 62 x 30 cm\nProdukt Plyš Koník ležící 62 x 30 cm zařazen v těchto kategoriích\nPodobné produkty: Plyš Koník ležící 62 x 30 cm\nPlyš Kůň hnědý stojící 30x38x10 cm\nPlyš Kůň hnědý stojící 30 x 38 x 10 cm. Tento plyšový mazlíček se bude líbit dětem i dospělým. Plyšová hračka je vhodná jako dárek pro děti všech věkových kategorií. Plyšák vždy potěší. Plyšová hračka je oblíbeným mazlíčkem nejen do postýlky. Krásný hnědý plyšový koník o rozměrech cca 30 x 38 x 10 cm. Koník má v nohách ohebné drátky, stojí sám. Věk 3+\nPlyš Koník hnědobílý 23 x 17 cm. Tento plyšový mazlíček se bude líbit dětem i dospělým. Plyšová hračka je vhodná jako dárek pro děti všech věkových kategorií. Plyšák vždy potěší. Plyšové hračky jsou oblíbeným mazlíčkem nejen do postýlky. Plyšový strakatý koník s bílou hřívou, stojící. Rozměry cca 23 x 17 cm. Věk 0+\nPlyš Kůň 20 cm\nPlyš Kůň 20 cm. Plyšová hračka je vhodná jako dárek pro všechny děti. Plyšák vždy potěší. Plyšáci jsou vhodným mazlíčkem nejen do postýlky. Hračky z plyše jsou vhodné pro děti všech věkových kategorií. Plyšový kůň je velký 20 cm. Věk 3+


Prolhaný život dospělých | Bożská Lahvice\nDva roky předtím, než otec odešel z domova, řekl mojí matce, že jsem strašně ošklivá," zahajuje své vyprávění dospívající Giovanna, hlavní hrdinka nov... celý popis\nDva roky předtím, než otec odešel z domova, řekl mojí matce, že jsem strašně ošklivá," zahajuje své vyprávění dospívající Giovanna, hlavní hrdinka nového románu Eleny Ferrante. Světoznámá autorka ságy Geniální přítelkyně přichází s dalším podmanivým příběhem o cestě z dětství do dospělosti. Giovanna, která prochází zásadní proměnou během dospívání, vzpomíná, jaký zničující vliv na ni měla otcova slova, jež zaslechla ve dvanácti letech. Své rodiče, vzdělané učitele pohybující se v intelektuálních kruzích, zdánlivě neporazitelné a milující, začne vnímat jinak. Když se ptá, proč se nikdy nesetkala s rodinou svého otce, setkává se se lží, přetvářkou a spletitými vztahy. Klíčovou v jejím odcizení se stává teta Vittoria žijící v dělnické čtvrti, kterou otec kdysi „odříznul“.


Giorgio Armani Emporio Armani Stronger With You Toaletní voda (EdT) online | DOUGLAS\nGiorgio Armani Emporio Armani Stronger With You Toaletní voda (EdT)\nVerze pro něj žije přítomností a utváří ji energie rodící se z moderního světa. Je nepředvídatelná, překvapuje svou originalitou podobně jako kořeněný akord ve vrchních tónech, kde jasně zní směs kardamomu, růžového pepře a fialkových lístků. Pánská verze se chlubí sebevědomou elegancí a šarmantní nenuceností mládí, kterou v jejím olfaktorickém srdci dokonale ztvárňuje šalvěj. Verze pro něj hovoří smyslně, podobně jako se kouřová esence Vanilla Jungle Essence™ pojí v láskyplném objetí se sladkým kaštanovým akordem, přičemž podléhá jeho neodolatelné přitažlivosti: STRONGER WITH YOU.\nHlava: růžový pepř, kardamom, lístky fialky, máta\nZáklad: vanilka, kaštan, cedr, ambrové dřevo\nZákaznické ohodnocení pro "Emporio Armani Stronger With You"\nOd: Marek Na: 1. 10. 2020\nNechápu, jak jsem se mohl nechat unést a koupil jsem si rovnou 100 ml. Přiznávám, že při prvním i druhém očichání v parfumerii mi tato toaletka voněla. Bohužel asi špatně reaguje s PH mojí pokožky. Nemůžu to na sobě ani cítit. Asi mi tam vadí ta kombinace vanilky a kaštanu. Kupodivu mé manželce to na mě voní, což nechápu. Mně ale smrdí snad všechny ořechové vůně, stejně tak Paco Rabbane 1 Milion Lucky.\nMusim to asi holt někomu darovat.\nOd: Dominik Goldwin Na: 11. 4. 2019\nJedna z nejlepších vůní od Armani, které jsem kdy užíval. Před touto vůni jsem užíval citrusové vůně od Armani, ale tahle vanilková změnila vše. :-)\nhttps://www.douglas.cz/p/giorgio-armani-emporio-armani-stronger-with-you-969176?number=969176 969176 Emporio Armani Stronger With You https://images.douglas.cz/969176/900/969176.jpg 999.00 999.00 CZK InStock Parfémy/Pánské parfémy/Toaletní vody
Verze pro něj žije přítomností a utváří ji energie rodící se z moderního světa. Je nepředvídatelná, překvapuje svou originalitou podobně jako kořeněný akord ve vrchních tónech, kde jasně zní směs kardamomu, růžového pepře a fialkových lístků. Pánská verze se chlubí sebevědomou elegancí a šarmantní nenuceností mládí, kterou v jejím olfaktorickém srdci dokonale ztvárňuje šalvěj. Verze pro něj hovoří smyslně, podobně jako se kouřová esence Vanilla Jungle Essence™ pojí v láskyplném objetí se sladkým kaštanovým akordem, přičemž podléhá jeho neodolatelné přitažlivosti: STRONGER WITH YOU.

Hlava: růžový pepř, kardamom, lístky fialky, máta

Srdce: šalvěj, meloun, ananas, levandule, skořice

Základ: vanilka, kaštan, cedr, ambrové dřevo

 Giorgio Armani 2 3 https://images.douglas.cz/969176/900_1/969176.jpg https://images.douglas.cz/969176/900_2/969176.jpg https://images.douglas.cz/969176/900_3/969176.jpg https://images.douglas.cz/969176/900_4/969176.jpg https://images.douglas.cz/969176/900_5/969176.jpg https://images.douglas.cz/969176/900_6/969176.jpg 3330 CZK * /100 ml 30,ml 30 ml 0 0 0 Toaletní voda (EdT) Pánské vůně


Chodci sobě - Podněty nahlášené v Praha-Dolní Počernice\nÚvod Problémy ve vašem okolí Praha - Dolní Počernice\nPodněty nahlášené v Praha-Dolní Počernice\nPropadlý chodník u vlak. zastávky Dolní Počernice\nLanžovská, Praha - Dolní Počernice\nPropadlý chodník u vchodu do podchodu. Vlaková zastávka Praha - Dolní Počernice u nástupiště směr Kolín.\nOlupující se beton ze stropu pod železničním mostem\nNárodních hrdinů, Praha - Dolní Počernice\nZasláno: 22. 03. 2019\nOlupující se beton ze stropu pod železničním mostem nad chodníkem a vozovkou v ulici Třída národních Hrdinů Praha 9 Dolní Počernice\nRozbitá a prověšená lanovka na dětském hřišti v parku Jahodnice\nČeskobrodská, Praha - Dolní Počernice\nZasláno: 03. 12. 2016\nNa detskem hristi v parku mezi Dolnimi Pocernicemi a Jahodnici (vedle Alberta) je lanovka pro deti, ktera ma provesene lano, jezdit na ni tedy neni mozne, jelikoz gumovy sedak pri zatizeni pri jizde drhne o zem, a jeste k tomu ma lanovka utrzenou bezpecnostni zarazku. Hriste je jinak pekne a je skoda, ze tato nova lanovka nefunguje.\nChybí vodorovné značení (zebra) přechodu pro chodce\nNovozámecká, Praha - Dolní Počernice\nZasláno: 11. 06. 2015\nU vyústění chodníku od železniční zastávky Praha - Dolní Počernice do ulice Novozámecká není na vozovce nakresleno celé vodorovné značení (zebra). Je umístěna jen dopravní značka - přechod pro chodce. Přiložená fotografie je starší z aplikace Mapy.cz Panorama, kde ještě barva trochu je. Nyní už z nového asfaltu zmizela úplně.\nNevyhovující pěšina Vinice – Xaverovský háj\nBezděkovská, Praha - Dolní Počernice\nZasláno: 15. 09. 2014\nVedle plotu areálu VÚ Běchovice vede úzká vyšlapaná cesta spojující oblast okolo Bezděkovské s Xaverovským hájem; tato trasa je zároveň turistickou značkou. Pěšina je ovšem za mokra (které se v oblasti drží dlouho) neprostupná a nevyhovuje ani lidem s kočárky nebo cyklistům a cyklistkám, pro které by byla cesta výhodná. Rád bych proto tímto požádal o přebudování pěšiny na úzkou zpevněnou cestu mezi rozcestím v Xaverovském háji a ulicí Příchovická, které by zajistilo: 1) adekvátní pěší spojení jižních obytných oblastí s aktivitami v hájovně, s Koupalištěm a s lesem 2) zpřístupnění Vinice od severu 3) schůdnost turistické trasy 4) vytvoření zajímavého lokálního cyklistického spojení Běchovic a Svépravic mimo silnice\nNové obchodní centrum\nZasláno: 15. 09. 2012\nU Českobrodské (u pumpy U konečné) se buduje nové obchodní centrum - opět řešené pro přístup auty ... jako obyvatel Prahy zoufale čekám, kdy budou městské části po developerech vyžadovat, aby nová obchodní centra plánovala v návaznosti na pěší, cyklistickou a veřejnou dopravu ... Je samozřejmě pochopitelné, že lokalita je z důvodu plánované dostavby okruhu pro developery velmi zajímavá ... ale z minulosti je jasně zřejmé (viz situace na Černém Mostě) jaké důsledky mají nedotažené koncepty pro okolí - myslím, že na řadě velkoměst (např. Los Angeles) se lze jednoduše přesvědčit o tom, že vybudování velkokapacitních silnic není funkčním řešením dopravy měst - je třeba domýšlet i doplňkové dopravy a zkvalitnění dopravy místo zkvantitnění. ... V konkrétním řešení bych žádala nejlépe zajištění podchodu žel. trati z peněz určených pro výstavu centra.


Hobby fishing s Chyť a Pusť - Richard se učí rybařit III. | Chyť a pusť\nHobby fishing s Chyť a Pusť - Richard se učí rybařit III.\nDalší důležité kroky, kterými se pomalu, ale jistě blížíme k tomu, že naučíme Richarda rybařit. Co se náš učeň naučil tentokrát?\n11.05.2017 • 1 minuta čtení\nV minulém díle si Richard už sám nahodil a šlo mu to vcelku dobře. Jenže tehdy mu to Jarda všechno hezky přichystal. Dneska už to Ríša tak jednoduché mít nebude. Bude se učit správně namíchat směs do krmítka a naváže si svůj první háček.\nNa začátek si ukazujeme, jak správně namíchat tu naši osvědčenou orlickou mušli. Postup je stejný i u jiných krmítkových směsí. Je lepší si směs přichystat tak hodinu dopředu, aby měla čas hezky nasát vlhkost a uvolnit látky, které lákají ryby. Nakonec přimícháme červy.\nS pár radami od Jardy je bleskurychle navázaný i háček a stačí si přichystat krmítko. Po náhozu to netrvá dlouho a máme tady záběr. Ríša se chopí prutu a dostane rybu ke břehu, na finální vytažení se ale ještě necítí, a tak to raději nechá na Jardovi. Příště snad už se vším všudy!


Excel pro Microsoft 365 Word pro Microsoft 365 PowerPoint pro Microsoft 365 Excel 2021 Word 2021 PowerPoint 2021 Excel 2019 Word 2019 PowerPoint 2019 Excel 2016 Word 2016 PowerPoint 2016 Excel 2013 Word 2013 PowerPoint 2013 Office Upload Center 2013 Office Upload Center 2016 Office Upload Center 2010 Excel 2010 Word 2010 PowerPoint 2010 Office 2010 Excel Starter 2010 Word Starter 2010 Další...Méně\nOffice Document Cache se používá v Centru Microsoft Office Upload, abyste viděli stav souborů, které nahrajete na server – sledujete, jak probíhá nahrávání a jestli nějaké soubory potřebují vaši pozornost. Nastavení mezipaměti Office dokumentů můžete spravovat přizpůsobením nastavení v centru Microsoft Office Upload dokumentů.\nDůležité informace: Pokud máte vybrané nastavení Odstranit soubory z mezipaměti dokumentů aplikace Office, když je zavřete, a před dokončením nahrávání zavřete soubor, budete mít možnost počkat na dokončení nahrávání, uložit soubor do jiného umístění nebo zavřít bez uložení změn. Může se také zobrazit chybová zpráva informující, že ukládání nelze dokončit.\nOffline část, jak jsme zmínili výše, nebude pro Office RT fungovat, ale existuje alternativní řešení.\nV Office RT není Office mezipaměti dokumentů proaktivní stahování Office souborů z OneDrive nebo SharePoint webu. Ukládá do mezipaměti jenom soubory, které jste otevřeli v Office (například Word, Excel nebo PowerPoint). Pokud se chcete dostat do Office souborů v mezipaměti, otevřete centrum Office Upload a v rozevíracím seznamu vedle tlačítka Aktualizovat vyberte Všechny soubory uložené v mezipaměti. Zobrazí se seznam souborů v mezipaměti a ty budete moct otevřít poklikáním, i když budete offline.\nMůžete taky otevřít aplikaci Office, ve které jste soubor naposledy upravovali, a vybrat ho z naposledy použitého seznamu. Toto taky funguje online i offline.\nPoznámka: Soubor zůstane ve výchozím nastavení v mezipaměti po dobu 15 dnů. Pokud soubor 15 dnů neotevřete, odebere se z mezipaměti jako zastaralý. O nic ale nepřijdete, protože soubor dál zůstane ve službě OneDrive nebo na sharepointovém webu. Jestli potřebujete mít soubory v mezipaměti uložené déle než 15 dnů, můžete přejít na stránku nastavení webu Upload Center a prodloužit dobu uložení až na 30 dnů.


Pramenitá voda - Stránky 13 - Fórum U Pramene\nRe: Trošku naruby\nPříspěvek od Pego » pon 27 čer 2011 19:32\npoota píše: ... v tom filmu mě mimo jiné zaujal i ten přístroj Vilhelma Mohorna, který zcela naopak vodě brání v její kondenzaci nebo kompozici ze složek, které jsou ve vzduchu a nebo někde jinde v okolí. Přitom to pracuje, dalo by se říct, bezkontaktně, tak nějak jenom vlastní přítomností. Vilhelm to vysvětluje tak, že "vyzařování" vody (snad jako vlhkosti?) vstupuje dolní anténou zespoda do přístroje, kde dál pokračuje do pravotočivé spirály (něco jako hodinové péro). Horní anténa přijímá "kosmické záření", které postupuje přístrojem dolů, kde se setkává s tím upraveným vyzařováním vody. Jejich vzájemná interference je vyzářena do prostoru třemi šikmými vyzařovacími anténami.\nZajímavé na tom je hlavně to, že klesá nejenom vlhkost zdí (což je pochopitelné celkem snadno), ale i vlhkost vzduchu, a to přibližně o jednu třetinu...\nPokud jsem poslouchal dosti pozorne, tak to vysvetloval trosku jinak: Energie prichazejici ze zeme/ze zdola je spiralou spomalena a roztocena, prechazi pak do horni "anteny" kde je zesilena kosmickymi energiemi. Ten kousek na obrazku ma protikousek zavesenej pod stropem mistnosti a skovanej / zamaskovanej jako drevenej sud. ma pamet muze samozrejme stracet nejakou tu parita, tak nebrat uplne vazne\nPříspěvek od poota » stř 29 čer 2011 23:03\nPego píše: .. Ten kousek na obrazku ma protikousek zavesenej pod stropem mistnosti a skovanej / zamaskovanej jako drevenej sud. ..\nTady se trochu rozcházíme, já jsem tomu rozuměl tak, že tohle je celé zařízení, které je maskováno různými obaly, v tomto interiéru konkrétně schované v tom sudu. Nicméně i tak to považuji za hodné pozoru.\nPrameny v dutých kmenech\nPříspěvek od poota » stř 29 čer 2011 23:42\nAnri mi poslal krásný odkaz\nhttp://cestovani.idnes.cz/krasny-vylet- ... gcechy_tom\nŽe je dřevo kromobyčejně vhodné pro vedení vody, tak o tom se zmiňuje leckdo včetně Viktora. Ovšem že je možné použít dutý kmen i pro jímání pramene, tak o tom jsem zatím ještě žádnou zmínku nenašel. I když je to jen logické a byl to zřejmě dost rozšířený způsob. Jenom se zřejmě jen málokdy zachoval.\nNa fotografiích mě zaujala ale jedna zdánlivá maličkost - tím dutým kmenem, u některého zmiňují délku 1 metr, je pramen vyveden nejen na povrch, jak je běžné u přírodních i upravených studánek, ale ještě i kousek nad něj. S tou výškou to není nijak přehnané, nicméně jak je vidět, hladina je určována výškou přepadu.\nTa nějak mi z toho vyplývá, že kdyby byl ten přepad třeba o kousek výš, byla by výš i hladina.\nV tomto provedení by zřejmě nebylo možné jít s hladinou do kdovíjaké výšky, ale i tak to naznačuje, že jisté možnosti zde jsou. Pro mě osobně z toho vyplývá, že je rozdíl mezi vlastnostmi této vody pod hladinou a při hladině, což mě pudí vykonat jisté pokusy, kterými bych si toto ještě ověřil.\nO výsledcích budu pochopitelně referovat - pokud budou příznivé, mohlo by to skýtat velice zajímavé možnosti.\nPříspěvek od Ilem » ned 10 črc 2011 21:28\nTaky se ke mě dostalo něco zajímavého k tématu voda. Nejedná se sice o vodu pramenitou, ale o vodu v DNA, ale vrazil jsem to sem, zdá se mi zbytečné kvůli tomu zakládat nové vlákno. Myslím, že to má co říct i k Lubošovým pokusům.\nhttp://regenesisfeaturefilm.wordpress.c ... -dnawater/\nKdo vládne anglicky, má výhodu, ostatní, stejně jako já musí použít translátor\nhttp://translate.google.cz/translate?hl ... nawater%2F\nPříspěvek od la » pon 11 črc 2011 9:59\nDík. Zajímavé pomůže to s rozlousknutím zařízení MRET2 .třeba tu\nhttp://regenesisfeaturefilm.wordpress.c ... lications/\ntrošku sem po tom pátral ,jak to funguje,po různých forech a hlavně jaký jsou s tím problémy.\nTak že informace mám ne moc přesné,ale zapadá to do sebe.\nV horní části přístroje je zářič s uv diod je napájen sice usměrněným napětím ale nevyhlazeným napětím,takže pulzně ,svítí to do punčošky s přírodního materiálu (patrně bavlna)ve které jsou krystaly ,mezi nimi i turmalín .Punčoška s krystaly se nesmí namočit jinak je to okamžitě nefunkční až do uschnutí. No a turmalín má vlastnosti pyroelektrické a piezoelektrické\nhttp://cs.wikipedia.org/wiki/Turmal%C3%ADn takže ty krystaly jsou tam jako převodník a působí to na hladinu vody(vodní membránu) jednak el.polem jako elektret a mechanicky tlakovou vlnou jako piezo ,velice chytře vymyšlený strojek.O frekvenci nižší než je tepelná se starají ty krystaly a případný přebytek uv nevadí aspoň zbaví vodu bakterií.Nádoba asi sklo.\nhttp://www.healingwatertechnology.com/h ... -works.php\nPříspěvek od poota » pon 03 říj 2011 16:44\nBěhem dovolené jsem se pokusil ověřit některé svoje předpoklady, především ten, že pramenitá voda může vlastní silou elevovat nad hladinu pramene. Zatím jsem dospěl k poznatku, že stykem se vzduchem či možná jenom se vzdušným kyslíkem, voda své schopnosti elevovat pozbývá, a to jaksi " v celé své hmotě". V žádné trubce, ponořené do pramene, ať již jakkoli hluboko, nebyla hladina o nic výše, než ve zbytku pramene.\nDošel jsem tedy k závěru, který míním v budoucnu ještě prakticky prověřit, že je nutné z pramene vyčlenit nějakým vhodným obalem jistý prostor, z něhož se bude posléze voda odvádět. Poté je zřejmě nutné celý zbytek pramene oddělit od vzduchu, to jest nejlépe nepropustnou vrstvou udusaného jílu. Teprve potom lze očekávat, že se hladina zdvihne a je otázka, do jaké výše lze reálně jít. Z jímky předpokládám výtok hadicí a nebo trubkou, které by měly procházet nejlépe nízkou zídkou aspoň půl metru vzdálenou. Jímku je vhodné nepropustně zakrýt a navršit přes ni až k zídce co nejvíce materiálu, který zajistí tepelnou ochranu.\nZatím je, nikoli ovšem mnou, prokázané zdvižení hladiny v řádu až decimetrů, a to při jímání, které se na zdvižení hladiny nijak nezaměřuje. Mým cílem je ověřit, zda a za splnění jakých podmínek, by bylo možné zdvižení hladiny v řádu metrů až desítek metrů, a to jenom využitím vlastní elevace vody. Její vedení přitom předokládám plastovými rourami, které by byly ukládány do dostatečně hlubokého výkopu ve svahu nad prameništěm.\nK prameništím ještě někdy něco málo napíšu.\nVoda - rusky film\nPříspěvek od Pego » pát 07 říj 2011 15:15\njestli to tu uz bylo, smazat...\nhttp://orgo-net.blogspot.com/2011/06/vo ... -film.html\nPříspěvek od poota » sob 08 říj 2011 14:40\nPro zjednodušení se budu zabývat pouze takovými prameny, které se vlastní silou dostávají na povrch a nebo téměř na povrch.\nPředtím ještě pár slov k oficiálně schválenému způsobu jímání podzemních vod. Má se za to, že část vody prosákne pod povrch, kde je zadržena nejhořejší nepropustnou vrstvou, po které stéká a případně se v nějaké její prohlubni může zdržovat. Za spodní vodu se považuje zhruba táž voda, která se liší tím, že je zadržována nižšími nepropustnými vrstvami a z nějakého blíže nespecifikovaného důvodu je kvalitnější než podpovrchová. O provedení studny nebo vrtu musí rozhodovat hydrogeolog, který také zodpovídá za to, že se provrtáním některé nepropustné vrstvy "nevypustí" voda nad ní zadržovaná do spodnějšího "patra", kde by narušovala čistotu té spodnější vody a zároveň "sebrala vodu" všem okolním studním, které z této vrstvy berou vodu.\nK vyhledávání místa vhodného pro studnu nebo vrt se používá proutkaření - osobně předpokládám, že pro kopanou studnu se používá seriózně, protože tam záleží na každém metru. Naopak u vrtů mám pocit, že se vybírá spíš místo vhodné pro umístění vrtné soupravy, a to s tím, že na vodu se narazí vždycky a "firmě" je jedno, v kolika to bude metrech. Pokud je to víc metrů, tak si za jedno postavení soupravy vydělají víc.\nNás tedy zajímají, alespoň předpokládám, hlavně takové prameny, které jsou v našem dosahu bez větších terénních úprav, které by již podléhaly nějakému schvalování a nutnosti příslušné kvalifikace. Tedy takové, které buď na povrch přímo vyvěrají a nebo se na povrchu něčím prozrazují. V dané lokalitě může být jeden pramen, který někde proniká na povrch a ve svažitém terénu odtéká do nejbližšího potoka. Vývěr pramene na povrch je podmíněn dostatečně nízkou teplotou skály a nebo půdy, ze které vyvěrá. Právě proto je víc pramenů na stráních obrácených k severu a také je jich víc v lese. Na teplotě také závisí, jestli bude pramen vyvěrat celoročně a nebo přes léto "vysychá". Nejedná se samozřejmě o skutečné vyschnutí pramene, ale o jeho zastavení se v takové hloubce, kde je ještě dostatečně chladno. Ke stejnému "vyschnutí" pramene může také dojít při vykácení okolního vysokého porostu, který pramen a jeho okolí chránil proti kritickému oteplení a bránil prohřátí půdy. Stabilitu pramene mimo les může spolehlivě zajistit masivní kamenná stavba - názorným příkladem jsou kapličky, stavěné nad prameny.\nČasté jsou vývěry pramenů ve vodních tocích a nebo jezerech či rybnících, ale ty jsou většinou těžko zjistitelné. Pramen nebývá v dané lokalitě jediný, ale častěji se jedná o větší množství pramenů. Takové území se nazývá prameniště a záleží na půdních poměrech a sklonu terénu, zda voda z prameniště odtéká a nebo se tam hromadí. Zatím jsem zmiňoval prameny. které vyvěrají stále a nebo občas až na povrch. Existuje i množství pramenů, které se až na povrch vlastní silou nikdy neproderou - u nich zůstává jejich úroveň či "hladina" trvale pod povrchem. Může to být příliš vysokou teplotou, pokud se jedná třeba o prosluněnou stráň. Další možností je to, že v určité hloubce pod povrchem skončí geologické podmínky, vhodné pro elevaci. Voda se tam často "zastaví" a pokud se nějak dostává vzhůru, ta je to třeba vzlínáním v hlinité půdě. Tímto způsobem vznikají různě velká kaliště, která jsou mokrá po celý rok a nebo v létě vysychají.\nPřírodní pramen, pokud nevyvěrá přímo ze skály a nebo ve svahu, provlhčuje okolní půdu a ztěžuje tak přístup i využití. O úpravách pramenů a studánek se toho nikde člověk moc nedočte. Je to velká škoda, protože každý pramen, který je správně vyveden na povrch a někam odtéká, je otevřeným ventilem určitého okruhu, ve kterém voda proudí a cyklicky v něm ukládá a odebírá látky, nutné pro správnou funkci prakticky celé přírody. Škrcením a nebo uzavřením tohoto "ventilu" se vlastně vyřazuje celý tento okruh z látkové výměny Země.\nPramen je tedy bodem, ve kterém můžeme přírodě skutečně efektivně pomoci. Pro pramen jsou důležité dvě věci - přítok a odtok. Promáčení okolí pramene můžeme zmírnit tím, že uděláme odtokovou provizorní stružku. Na částečně odvodněné ploše pak snáze zjistíme, kde je přítok. Na něm odstraníme nečistoty, bahno a promáčenou hlínu, čímž vznikne přírodní studánka. Vlastní vývěr pramene je vhodné oddělit od okolního terénu nějakou skruží nebo širokou rouru, v dnešní době nejspíš plastovou. Dříve se používaly duté kmeny, dneska je vhodným polotovarem plastové vědro nebo kýbl. Jejich dno se dá úplně odstranit a do studánky se dají vložit užším koncem nahoru. Kolem této jímky je vhodné vyhrabanou jámu zasypat kamením a jílem tak, aby byla volná hladina pouze v jímce. Kónicita jímky zaručuje její dobrou fixaci. Podle výšky hladiny prořízneme odtokový otvor a pokud možno vsadíme odtokovou hubici nebo žlábek, který směruje výtok do odtokového žlábku. Tím je studánka hotová, je možné a vhodné ji ještě překrýt stříškou, která zabraňuje padání listí a jehličí na hladinu.\nDokonalejší je kryté vyvedení pramene. V tom případě použijeme vědro nebo kýbl s víkem. Do dna vyřízneme několik otvorů a do pramenné jámy jej umístíme dnem dolů. Na dno nasypeme vrstvu oblázků a nebo štěrku, aby kýbl "neplaval". Pod horní okraj vsadíme průchodku a nasadíme na ni hadici, která bude později procházet zídkou. Tu je vhodné postavit tak daleko od pramenné jámy, aby bylo možné uskutečnit odtok dostatečně hluboko pod vyústěním hadice. Horní hrana zídky by měla být tak vysoko, aby umožnila skrytí jímky pod dostatečně vysokou vrstvou zásypu. Pak pramennou jámu kolem jímky zasypeme kamením a jílem, nasadíme víko a přes něj dáme pevnější desku, která unese následný zásyp. Potom již zasypeme všechno a od hrany zídky vytvoříme v terénu nahoru mírný svah pro odtok povrchové vody.\nVoda skutečně pramenitá, tedy elevující, by měla v jímce vystoupat výše, než byla její původní hladina. Tomuto jevu říkají hydrologové "tlak" pramene a podle nich je schopný vytlačit hladinu jen do určité výše.\nPodle Schaubergera by mělo být možné dostat tuto vodu v podstatě do libovolné výšky, pokud se podaří zajistit jí podmínky, které pro elevaci potřebuje. Podle něj je to zamezení styku se vzdušným kyslíkem, zamezení styku se slunečním světlem, zajištění dostatečně nízké teploty a přiměřený průřez otvorů, kterými bude elevovat. Podle mého názoru to nejsou podmínky nesplnitelné. Například HT roury jsou v nejrůznějších průměrech a délkách a současně mají vyřešené i spojování s těsněním. Zmenšení otvorů pro "prolínání" lze docílit plněním kačírkem, který má i vhodný obsah obsah kovů. Správnou teplotu (i tmu) lze zajistit dostatečně hlubokým výkopem ve svažitém terénu.\nDostat pramenitou vodu dostatečně vysoko bez použití nějaké energie je velice lákavé. Zatím jsem neměl možnost to ověřit praktickým pokusem, takže to dávám k dispozici jenom jako teorii.\nPříspěvek od Ilem » stř 11 led 2012 19:12\nDost zajímavé informace o vodě. http://www.youtube.com/watch?v=ZAGKlT5eA5w&feature=fvsr Pokud už to tu někde je, prosím smazat. Už nemám přehled o dění na fóru.\nPéťovi dávám do kompetence, jestli to chce dát do veřejné části. Může to zase vyvolat ohnivou debatu zastánců a odpůrců.\nPříspěvek od poota » ned 26 úno 2012 23:32\nTo Ilem: odkaz na film už ve veřejné části je a reakce na něj je celkem mizivá - většina lidí si význam vody vůbec neuvědomuje - hlavně že jim teče sama "ze zdi" a nemusí se pro ni někam chodit\nDalší zajímavostí je to, že se vyskytuje velice hojně zvláště v podzemí, přičemž není jasné, jakým způsobem tam v takovém množství vzniknul. Vědové předpokládají, že činností živých organizmů, z nichž nejpodezřelejší jim připadají bakterie a házejí přitom svými oblíbenými miliony let. Jinak by prý mohl relativně snadno vzniknout i z vody za předpokladu, že by byl k dispozici uhlík v plynném stavu, což považují za vyloučené. Možná to trochu či více pletu, můžete to kdokoli bez obav upřesnit.\nMetan, který je známý jako nebezpečný důlní plyn, proniká z hloubi země poměrně často a zřejmě i snadno až na povrch. Z výše psaného, alespoň pro mě, vyplývá, že pokud je voda ve své dolní úvrati schopná se nějakým způsobem, snad spíše fyzikálním než přímo chemickým, rozložit tak, že se vodíky navážou na uhlík a zbyde kyslík, který se nejspíš také na něco naváže, osobně typuji, že také na uhlík, pak dostáváme dvě plynné substance, o kterých se zmiňuje Viktor. Metan a kysličník uhlíku jako plyny mohou společně stoupat vzhůru, aniž by měly chuť se navzájem slučovat. Zatím je mi ještě záhadou, proč stoupají raději rostlou skálou než nějakým průlinčitým materiálem, jako je třeba hlušina, ale třeba na to taky jednou přijdu. Zajímavé je, že tyto plyny stoupají raději horninami, ve kterých je v nějaké formě přítomen nějaký kov. Zdá se to naznačovat, že ve hře jsou i jiné síly, než jenom prostá gravitace a měrná hmotnost, tedy třeba i jevy povahy elektrické.\nZajímavou podmínkou elevace je dostatečně nízká teplota, ovšem zatím nevím, z jakého důvodu. Poblíž zemského povrchu se metan setkává se vzdušným kyslíkem a nejspíš za přítomnosti nějakého katalyzátoru dochází ke studené oxidaci, jejímž výsledkem je voda a další kysličník uhlíku. Zmíněná oxidace zřejmě probíhá relativně pomalu, takže opravdu kvalitní pramenitá voda je až několik metrů či desítek metrů od prvního styku metanu se vzdušným kyslíkem. V tomto místě lze předpokládat ve vodě i nad ní značné množství ještě nezoxidovanéh metanu a také vysoký podíl kysličníků uhlíku. O nebezpečnosti vody z některých pramenů přímo v prameni se Viktor také zmiňuje, a také o tom, že ve větší vzdálenosti je už tatáž voda bez nebezpečí. Rovněž se zmiňuje o tom, že voda některých pramenů může být i silně výbušná, pokud se do ní přidá olej.\nPříspěvek od Slavek Krepelka » pon 27 úno 2012 1:02\npoota píše: ... Schauberger se zmiňuje o tom, že pro vznik pramenité vody je podmínkou existence uhlovodíků. ...Vypadá to, že jsme se dostali zase o kousek dál - doufám, že to není jenom zdání. Zdravím - poota\nVypadá to, že nám tu ještě nefunguje karma a ocenění, takže nic. Dal bych.\nS tím jsi mi připomenul, že Schauberger mluvil o pálení na rtech a závrati. To ještě nemusí být nebezpečné, ale možná tak tvrdil někde, kde jsem se v tom poslední dobou nenimral. Nicméně, v této souvislosti mluvil o prudkém nárůstu množství vody z pramene během několika metrů toku. O stejném jevu se zmiňuje u nějakého horského jezera. Tady bych doporučoval nesmírnou obezřetnot v přístupu k jeho spekulacím. Osobně mám pocit, že něco opoměl.\nVoda a vodní hladina je zdaleka nejlepším prostředím, které kondensuje a absorbuje vzdušnou vlhkost. Čím studenější, tím lepší. V případě velice turbulentního toku pramene počínajícího kolem 4°C je naprosto přirozené, že absorbuje ze vzduchu veliké množství vodní páry. U jezera by mne sice velice zajímal mechanismus, kterým dojde k tomu, že se vodní vrstvy bouřlivě promíchají, nicméně Schauberger popisuje, že vodní hladina se prudce začala zvedat až poté, kdy to promíchávání už nějakou dobu trvalo, tedy až poté, kdy se spodní a mnohem chladnější voda dostala na povrch. Ono je to s těma horskýma jezerama, pokud jsem měl tu čest tak, že se kór moc neprohřívají při hladině a ohřev proniká hodně do hloubky díky čistotě vody. Vzduch bývá taky relativně chladný a kondenzace ze vzduchu moc ten povrch neohřeje taky. Vzniká tedy vrstva vody, která není až tak o moc teplejší než spodní voda, ale zato je relativně dost hluboká, řádově 10-15m. Závěr žádný, nic mne nenapadá proč by k promíchíní mělo dojít, jenom to uvádím, třeba někoho něco napadne.\nTo, že se uprostřed jezera vytvořil masivní vír jenom poukazuje na to, jak rychle a efektivně k promísení došlo. Petrův vodůjek, tedy kamenné, vzdušné studánky stejně jako rosné rybníky a skoro věčný déšť tropických pralesů poukazují na to, kolik se dá ve velice krátké době získat vody ze vzduchu. Rychlý nárůst teploty pramenů, o kterých se Schauberger v této souvislosti zmiňuje, jenom opět poukazuje na to, že nárůst vody z pramene pochází ze vzdušné vlhkosti kondenzací a o ohřevu tekoucí vody uvolněním latentního tepla odparu při kondenzaci. Tohle mi leželo v hlavě dost dlouho, kde se ta extra voda bere, než jsem si to znova přečetl.\nSchaubergerovo pozorování, že stromy stržené do víru už nevyplavaly taky není až tak záhadné. Ty staré kmeny jsou povětšinou nacucané vodou natolik, že stěží plavou. Plavou, protože ještě obsahují nějaké procento vzduchu. Pokud se utopí dostatečně hluboko, tlak vody dřevo stlačí a s ním i vzduch ještě obsažený ve dřevě. Tím se sníží objem stromu a zvýší se jeho specifická váha. Jak známo, pokud se někdo utopí v hloubce větší než cca 5m, na povrch nikdy nevyplave, protože plyny z rozkladu nejsou schopné se dostatečně rozepnout a dostatečně tělo nafouknout, aby se jeho specifická váha dostatečně snížila.\nPříspěvek od poota » pon 27 úno 2012 13:09\nSlavek Krepelka píše: .. Schauberger mluvil o pálení na rtech a závrati. ..\nV souvislosti s nebezpečím "syrového" pramene to definoval tak, že dotyčný při nadechnutí se těsně nad hladinou ucítí píchnutí v plicích a za tři dny ho nesou čtyři myslivci na krchov.\nDruhým rizikem je napít se v parném dni a uhřátý přímo z pramene - tohle dává do souvislosti s "výbušností" čerstvé pramenité (ale ne každé!) vody při spojení s olejem.\nPříspěvek od poota » čtv 15 bře 2012 15:09\nZa sebe můžu říct, že předpokládám vznik metanu někde kolem dolní úvrati podzemní části vodního cyklu. Mechanizmus mi pochopitelně zůstává dokonale utajen, ale nejspíš mu musí předcházet vyčištění prosáklé klesající vody, které je výsledkem jejího ochlazení na 4 stupně Celsia, nejspíš ještě za spolupůsobení jejího pohybu. V této fázi se tam nějakým způsobem objevuje uhlík. Podle vědů je plynný vodík více než ochoten se s plynným uhlíkem slučovat na metan, ale vidím v tom dva problémy - proč by zrovna tam čekal uhlík, a navíc v plynné formě, která je mu silně protivná - a potom co by zrovna v těch místech donutilo vodu, aby se rozložila na vodík a kyslík, což by určitě silně zajímalo i všechny "vodíkáře" . Snad některý z chemů by mohl naznačit, jestli je nějaká forma uhlíku pro vodík natolik lákavá, že by kvůli uhlíku byl schopen opustit i kyslík.\nNebudu napínat, zřejmě měnícím se tlakem a drobnými pohyby křemíku dochází k piezoelektrickým výbojům, které startují oxidaci metanu. Nejspíš nějak jenom na molekulární úrovni, protože na rozdíl od hoření metanu se vzduchem zde nevzniká vysoká teplota. Mechanizmus mi není jasný - může se jednat o reakci s "vnějším" kyslíkem třeba ze vzduchu, ale také může jít o odebírání kyslíku uhlíkům. Také nevím, jestli je přítomnost kovu pro reakci nutná a nebo se jenom kov vyskytuje v těch "správných" horninách s křemíkem.\nJenom na základě posledních úvah docházím k tomu, že jenom část metanu, stoupajícího na povrch, se změní na vodu přímo v pramenech. Další část zoxiduje pod povrchem a stéká po nepropustných vrstvách jako spodní voda. Nezoxidovaný metan je zachycován kořeny stromů a stoupá lýkem do koruny, kde je z něj stromem řízenou oxidací teprve vytvářena voda. Takže takhle nějak je asi třeba chápat Viktorův výrok, že "stromy vyrábějí vodu". Jak jsou na tom trávy a keře zatím nemám tušení, ale asi se "živí" vodou "už hotovou", tady takovou, která naprší a nebo přiteče. Metan ovšem prochází na povrch a nad něj i skrz trávu nebo i holý povrch. Většinou je ho jen malé množství, takže se projevuje jenom ráno jako rosa, kdy metan oxiduje na hrotech s vyšším elektrickým potenciálem. Dalším jevem, který metan způsobuje, jsou zřejmě mlhy. V nich je přítomen metan i vzdušný kyslík, ale chybí dostatek elektrických mikrovýbojů, které by nastartovaly oxidaci a vytvořily tak kondenzační jádra, na kterých by se mohl vysrážet "déšť". Tyto jevy jsou zčásti známé z teorií mraků a deště.\nKdyž už jsem u těch "kramlí do hlavy" - nejsem přesvědčen zcela a beze zbytku, že hoření metanu je výbuch ve smyslu exploze. Mám pocit, že se jedná buď rovnou o implozi a nebo je možné jej v implozi nějak změnit. Zatím nechávám tento Drontí nápad "dojít", ale asi v blízké době založím na Nástěnce vlákno "Motory s vnitřní implozí", kde bychom mohli diskutovat o podle mého soudu nadějnější variantě "motoru na vodu". Ten by neměl vodu, třeba přes vodík, spalovat, ale vyrábět z metanu.\nPříspěvek od Slavek Krepelka » čtv 15 bře 2012 19:47\npoota píše: Ještě něco málo k metanu.\nNebudu napínat, zřejmě měnícím se tlakem a drobnými pohyby křemíku dochází k piezoelektrickým výbojům, které startují oxidaci metanu.\nPoznámka čistě drontí - "telurické proudy". Nějak mi to samo při čtení skočilo do povědomí.\nHmm. Ona je vlastně matička země homopolární generátor, jak se tak točí ve svém magnetickém poli, ale to už jsme zase jinde a připadá mi to poněkud pikantní, protože to poukazuje na to, že i strukturálně různorodý vodič použitý v homopolárním generátoru nejspíše něco indukovat bude a pokud by si člověk odzkoušel permanentní nehomogenní magnet homopoláru z feromagnetického materiálu, třeba dobře zmagnetizovanou pružinu bez měděného disku, asi by se něco zajímavého dozvěděl.\nPříspěvek od Slavek Krepelka » čtv 15 bře 2012 20:14\npoota píše: Nezoxidovaný metan je zachycován kořeny stromů a stoupá lýkem do koruny, kde je z něj stromem řízenou oxidací teprve vytvářena voda. Takže takhle nějak je asi třeba chápat Viktorův výrok, že "stromy vyrábějí vodu". Zdravím - poota\nNemohu se Petře zbavit pocitu, že toto vysvětlení budeš muset doplnit také vysvětlením, jak to přijde, že v době sucha stromy hynou právě z nedostatku již hotové deštové vody.


Pivní předplatné Gold » Pivovar Zichovec\nBalíček pro pivní nadšence s chutí objevovat.\nExkluzivní barelová piva, speciální várky pro předplatitele, piva od hostů, ale i produkty z naší stálé a sezónní nabídky, novinky a limitované edice. K tomu navíc magazín pro předplatitele, členství v soukromé FB skupině, pozvánky na online degustace a mnoho dalšího jako merch či vstupenky na akce.\nPivní předplatné je automaticky aktivováno na 24 měsíců, ale můžeš ho kdykoli zrušit.\nPivo je tvá vášeň. Netrpělivě čekáš na každou novinku a baví tě objevovat nové chutě a pivní styly. Pokud se v předchozích řádcích poznáváš, rozhodně ti touto pravidelnou zásilkou uděláme radost.\nNelze dopředu přesně říci.


Equa bank nabízí neúčelovou půjčku - Minutovou půjčku od 5 000 do 600 000 korun, k vyřízení stačí jen občanský průkaz. Pokud je půjčka schválena, může mít žadatel peníze na účtu do 3 minut. Žadatel si také může nastavit výši splátek a dobu splácení tak, jak mu to nejvíce vyhovuje. Minutovou půjčku lze jednoduše vyřídit on-line nebo na pobočkách banky. Klienti Equa bank si mohou vyřídit Minutovou půjčku prostřednictvím aplikace v mobilním telefonu. Výhodou této služby je rychlost, požadované peníze může mít žadatel o půjčku na svém účtu téměř okamžitě, ať je kdekoliv po celém světě. Stačí mít jen stáhnutou aplikaci mobilního bankovnictví Equa bank, které patří k těm nejmodernějším na trhu.


Moderní stavby s respektem k tradici ⏤ Výstaviště Lysá nad Labem\nExpert na stavby z masivního dřeva! Za 28 let své existence má tato společnost na svém seznamu stovky projektů. „Dřevo a jeho struktura jsou pro nás dokonalé. Je radost stavět z nadčasového materiálu, který v sobě snoubí respekt k přírodě i návrat k tradici, ale přitom se bezvadně přizpůsobuje moderní architektuře. Navíc, jaká jiná surovina tak nádherně voní?“ říká ředitel společnosti Ing. Otakar Koudelka, CSc. Jedinečné projekty, skvělé sruby, moderní dřevostavby s respektem k tradici a umem těch nejlepších mistrů – to je OK Pyrus, který se vám letos představí na výstavě Chalupář.