z Filozofické fakulty Jihoèeské univerzity v Èeských Budìjovicích za soutìžní práci Obyèejní vojáci aneb 1. pìší pluk „Mistra Jana Husi“ v roce 1938\nNeobyèejnì bohatá fakticita, kterou pøedložená soutìžní práce pøináší, umožòuje mnohostranný pohled na èeskoslovenskou armádu v kritickém roce 1938. Ústøedním svorníkem nìkolika víceménì samostatných problémových okruhù, jimiž se tato práce zabývá, je 1. pìší pluk Mistra Jana Husi – nejstarší vojenský útvar èeskoslovenské armády, jenž byl tehdy posádkou v Èeských Budìjovicích. Autor mimo jiné podrobnì rozebírá úlohu pluku pøi plánované obranì jižních Èech, znaènou pozornost vìnuje situaci a událostem po pøijetí mnichovské dohody. Kozlova práce je výsledkem mimoøádného pracovního úsilí, což nelze pøejít bez ocenìní. Zpøístupnila totiž rozsáhlý soubor vojenskohistorických materiálií, které se mohou stát užiteèným pracovním východiskem pro další monografický výzkum.\nz Filozofické fakulty Univerzity Karlovy v Praze za soutìžní práci Únor 1948 v prezidentské kanceláøi\nNìkteré okolnosti komunistického pøevratu v únoru 1948 stále ještì bývají pøedmìtem dohadù a úvah historikù a politických publicistù. Dìní v Kanceláøi prezidenta republiky vèetnì postupu a jednání vedoucích èinitelù politických stran za únorové politické krize sleduje autorka den po dni na základì publikovaných vzpomínek úèastníkù, jež doplòuje z archivního materiálu a informacemi z odborné literatury. Její práce opìtovnì shromáždila doklady o tom, že v dùsledku politické neschopnosti pøedákù demokratických stran, jež se projevila jejich neèinným postojem vùèi agresivnímu politickému nástupu komunistù, nemìl prezident témìø žádný manévrovací prostor. Lze proto souhlasit s jejím názorem, že „prezident Beneš nemìl reálné šance zabránit nástupu komunistické diktatury v Èeskoslovensku“.\nV oblasti sociologie první cenu získala:\nz Fakulty sociálních vìd Univerzity Karlovy v Praze za soutìžní práci Migraèní vlny ve Spolkové republice Nìmecko po roce 1989 mezi severními a jižními spolkovými zemìmi\nJe to mimoøádná práce na aktuální téma, zpracovaná s tradièní historiografickou akribií a souèasnì pøesahující interdisciplinárnì do politologie a sociologie. Práce pøispívá k lepšímu porozumìní nìmeckým problémùm, jež doposud byly vnímány jen na „jedné ose“, autorka pøidává geografickou vertikálu a její smysl fundovanì dokládá.\nz Fakulty sociálních studií Masarykovy univerzity v Brnì za soutìžní práci Symbolické hranice mezi sociálními svìty\nStudie je kultivovanou a pouèenou reakcí na Kellerovu knihu, která dosáhla statusu bestselleru – autorka se nebojí polemizovat a zejména hledisko Kellerovo doplnit o nový pohled. Rozsahem nevelká bakaláøská práce je pøíslibem, že autorka bude rozvíjet onen typ sociologie, který dnes mimoøádnì potøebujeme, sociologii kritickou a dokonce „obrácenou do vlastních øad“. Její pojetí konceptu hranic a aplikace symbolických hranic na Kellerovo pojetí „tøí svìtù“ je inspirativní a zaslouží uznání.\nz Fakulty sociálních vìd Univerzity Karlovy v Praze za soutìžní práci Odchod mládeže z ústavní péèe a první rok samostatného života\nNesmírnì závažné téma, jež se k „benešovské“ tématice váže pomìrnì volnì, nicménì práce uvádí øadu zajímavých fakt, která se snaží interpretovat, pracuje s rozhovory s adolescenty i øediteli ústavù. Práce se zabývá mimoøádnì vážným tématem a snaží se použít souèasné metodologické postupy. Jde o cenný pøíspìvek k porozumìní problému, který mùže kvantitativnì narùstat a který je souèasnì modelovým pøíkladem pro sociologii spoleèensky úèastnou, zainteresovanou a souèasnì pouèenou.\nVyhlášení výsledkù 15. roèníku o Cenu E. Beneše\nVyhlášení výsledkù 15. roèníku vysokoškolské soutìže nazvané „Cena Edvarda Beneše“ se uskuteènilo v pátek 22.10.2010 v Památníku Edvarda Beneše v Sezimovì Ústí. Soutìž, která již má úspìšnou tradici, je pravidelnì vyhlašována mìstem Sezimovo Ústí pro studenty vysokých škol. Na základì posouzení odborné komise vedené docentem Karlem Novotným pro sekci historie 20. století a profesorem Miloslavem Petruskem pro sekci sociologie jsou udìlovány ceny, které jsou spojené s penìžitou odmìnou. Veškeré finanèní krytí této spoleèenské akce je plnì hrazeno z rozpoètu mìsta.\nV oblasti historie 20. století první cenu získal\nz Filozofické fakulty Univerzity Karlovy v Praze za soutìžní práci:Cesta k zániku agrární strany (1933-1948)\nAnevova obšírná monografie o závìreèné etapì existence nejvýznamnìjší politické strany meziváleèného Èeskoslovenska se opírá o rozsáhlou, impozantním dojmem pùsobící heuristickou základnu. Kromì archivního materiálu, dobových tištìných publikací i pramenných edic autor dokázal vytìžit také neobyèejnì rozsáhlý soubor dobových periodik a kriticky využít dosavadní odbornou historickou literaturu. Jeho soutìžní práce ve ètyøech chronologicky vymezených hlavách, uvnitø ještì dále vìcnì rozèlenìných, sleduje osudy èeskoslovenského politického agrarismu vèetnì jeho významných protagonistù v podstatì od úmrtí Antonína Švehly roku 1933 až do komunistického pøevratu roku 1948.\nPetr Anev úspìšnì zvládl závažné a rozsáhlé badatelské téma a pøedložil do soutìže zdaøilou práci, kterou je tøeba po zásluze ocenit.\nz Filozofické fakulty Masarykovy univerzity v Brnì za soutìžní práci:Pøíbìhy kolektivizace – kolektivizace zemìdìlství v obci Bruzovice na Frýdecko-Místecku\nNásilné kolektivizaci zemìdìlství, kterou v 50. letech minulého století provádìl komunistický režim, èeská historiografie dosud nevìnovala takovou badatelskou pozornost, jakou si zasluhuje. Jeden z kaménkù do celkového mozaikového obrazu tohoto bolestivého procesu, jímž tehdy prošla drtivá vìtšina èeských rolníkù, pøedstavuje soutìžní práce Pavly Karbanové, sledující, jak se tyto události promítly do života obyvatel obce Bruzovice, slezské vesnice ležící poblíž ostravské prùmyslové aglomerace, mezi mìsty Frýdkem-Místkem a Havíøovem.\nVe své práci podrobnì osvìtlila nejenom prùbìh kolektivizace v Bruzovicích, zpùsoby nátlaku na tamní sedláky a jiné mechanismy, používané komunistickým stranickým a státním aparátem v procesu radikální pøemìny èeského zemìdìlství, ale vìnovala pozornost také konkrétním osudùm jednotlivých rolníkù, postižených kolektivizací. Tato zdaøilá, kultivovanì napsaná mikrohistorická sonda o jedné slezské vesnici si nespornì zasluhuje, aby našla svého nakladatele pro knižní vydání.\nz Filozofické fakulty Jihoèeské univerzity v Èeských Budìjovicích za soutìžní práci:Utváøení politického systému v Písku v letech 1945-1948\nPod tímto názvem pøedložil Jiøí Bílek zajímavou soutìžní práci o veøejném dìní ve mìstì Písku, respektive v celém píseckém regionu v období mezi osvobozením a únorovým komunistickým pøevratem. Podal faktograficky bohatý výklad o pováleèných promìnách mìsta Písku a píseckého okresu v rovinì mocensko-administrativní, v rovinì stranicko-politické i v oblasti každodenního života píseckých obyvatel v prvních pováleèných letech. V detailním podrobnì dokumentovaném pohledu na tehdejší vývoj a jeho problémy ve vymezeném píseckém regionu tkví informaèní pøínos Bílkovy soutìžní práce, který si zaslouží ocenìní.\nV oblasti sociologie byla udìlena jedna cena a to 2. stupnì, kterou získala\nz Filozofické fakulty Západoèeské univerzity v Plzni za soutìžní práci:Hasièské projekty Princetonského projektu výzkumu rádia a Kolumbijské univerzity\nPøedložená práce se zabývá tématem, jež je obecnì velmi atraktivní a sociálnì relevantní, totiž tím, jak lze empirickým výzkumem reagovat na novì vzniklou, neoèekávanou a dramatickou situaci. Autorka zvolila rozbor tøí amerických studií, které reagovaly na ponìkud odlišné, ale „motivací“ shodné situace: na známou adaptaci Welsova románu o invazi Mar�anù, která vyvolala celonárodní paniku, na vliv „rozhlasového maratonu“ Kate Smithové na chování lidí a na dùsledky stávky distributorù tisku v New Yorku. Pro všechny výzkumy je pøíznaèné, že „hasí“ urèitou sociální situaci, že zmíròují její možné sociální dopady.\nVyhlášení výsledkù 14. roèníku o Cenu E. Beneše\nZa 14 let posoudila komise Spoleènosti E. Beneše na 150 soutìžních prací, z nichž padesát bylo ocenìno.\nz Filozofické fakulty Univerzity Karlovy v Praze za soutìžní práciPolitické pøedstavy Bohumila Laušmana – pøíbìh demokratického socialisty\nNa kontroverzní osobnost sociálnì demokratického politika Bohumila Laušmana si politicky informovaná èást naší veøejnosti pravdìpodobnì vzpomene pouze v souvislosti s jeho vládním pùsobením v letech 1945-48. Tøebaže životní osudy tohoto politika nezùstaly v poslední dobì stranou víceménì oslavné pozornosti historikù a publicistù, Pavel Horák nyní pøedložil jeho kritickou politickou biografii. Jeho soutìžní práce, jež je výsledkem dùkladného a dlouhodobého výzkumu, zaujme odborníka impozantní heuristickou základnou, autorovou schopností citlivì analyzovat Laušmanovy osobní a politické vazby v širokém dobovém politickém kontextu a v neposlední øadì i ètivým, kultivovaným literárním zpracováním. Horákovou zásluhou tak vznikla zdaøilá životopisná monografie o ambiciózním a také velmi rozporuplném politikovi, podrobnì mapující jeho dramatickou životní dráhu od politických zaèátkù ve východních Èechách až po jeho záhadnou smrt v komunistickém vìzení roku 1963. Jde o zralou, promyšlenì strukturovanou historickou studii, která si plnì zaslouží toto ocenìní.\nz Filozofické fakulty Univerzity Karlovy v Praze za soutìžní práci: JUDr. Vladimír Vokoè Èeskoslovenský konzul v Marseille 1938-1941\nPokus o politickou biografii Vladimíra Vochoèe, jednoho z málo známých èeskoslovenských diplomatù, který sehrál významnou úlohu v období po pádu Francie, má výkladové tìžištì v jeho pùsobení na konzulátu v Marseille. „Hvìzdná hodina“ Vochoèovy diplomatické èinnosti tu nastala po porážce Francie, kdy se mu díky osobní odvaze a dùkladné znalosti mezinárodního práva podaøilo udržet v chodu konzulát a úèinnì pomáhat Èechoslovákùm, kteøí se soustøeïovali na jihu zemì, v tehdy ještì neokupované zónì, spravované vládou ve Vichy. Podílel se tu také na evakuaci èeskoslovenských vojákù a pomáhal rovnìž nìmeckým a rakouským politickým emigrantùm, prchajícím pøed nacistickým režimem. Mohl v tom s obtížemi pokraèovat až do bøezna 1941, kdy byl poslední èeskoslovenský konzulát na nìmecký nátlak uzavøen. Množství zcela neznámých informací pøináší také exkurz o èinnosti výboru Centre d´ Aide Tchécoslovaque, jenž organizoval pomoc Èechoslovákùm, kteøí po porážce Francie uvázli na francouzském území. Struèný výklad o Vochoèovì perzekuci poúnorovým režimem tuto zajímavou práci uzavírá.\nz Filozofické fakulty Jihoèeské univerzity v Èeských Budìjovicích za soutìžní práci: Stùj, ruce vzhùru! Tady Pohranièní stráž. Kdo tam? Èesko-rakouská hranice v oblasti Novohradských hor v letech 1948-1989\nChurchillova dávná metafora o „železné oponì“, spuštìné od Baltského moøe až po Terst, byla po dlouhá desetiletí symbolem bipolárnì rozdìleného svìta. Její vznik a praktická realizace na èeskoslovensko-rakouské hranici v oblasti Novohradských hor je námìtem dùkladnì dokumentované soutìžní práce Petra Poláka. Její heuristickou základnu totiž tvoøí archivní materiál nìkolika archivù, audiozáznamy rozhovorù se ètrnácti pamìtníky z øad místních obèanù a nìkdejších pøíslušníkù Pohranièní stráže a také dobový regionální tisk. Takto získané informace autor doplòuje údaji z odborné literatury k tématu a z regionálních publikací. Jádrem široce založené studie je podrobný výklad o vývoji a organizaèních promìnách „ostrahy“ státní hranice v úseku èeskobudìjovické 15. brigády PS, o rozmístìní a denním životì jejích rot, o technickém zabezpeèení hranice aj. Autor rovnìž vìnuje pozornost snaze komunistického režimu zapojit do této èinnost nejen místní obyvatelstvo, ale i mládež, a dokonce i školní dìti, aby izolace státu – a to nejen za „studené války“ – bezchybnì fungovala.


,,Slušnou výdrž by měla zajistit baterie s kapacitou 1750 mAh.,, To se uz vsichni vyrobci zblaznili? Pred rokem a pul byl tento typ baterie oznacovan za nadprumernou, ktera se zacala davat do drazsich zarizeni. A ted po roce a pul neni nikdo schopny prijit s necim lepsim?? Kdyz mam telefon, tak chci aby vydrzel dele, nez jeden den na baterku.. Tak nvm, zda se mi to, nebo nas jen a porad oblbuji absolutnima zvastama?\nRe: Pche, prej\nVěřte, že baterie v těchto telefonech jsou špičkové, vrcholem toho co umíme dnes za rozumnou cenu vyrobit. Apple to pochopil, MS to pochopil (pozdě, ale přece - systémové a na výkon kritické aplikace budou psány v klasickém C++ BEZ využití garbage collectoru - tedy unmanaged), dokonce i RIM to pochopil a spojil svou budoucnost s QNX (mimochodem, dnes představili systém BBX - BlackBerry služby na QNX mířené především do podnikové sféry) - všichni se snaží o efektivní statický kód. Takový kód, který nebude plýtvat výkonem a napájecí energií. iOS, Windows CE i QNX jsou realtime operační systémy a zasloužily by si běžet na harvardské architektuře, věřím že jí v mobilních zařízeních brzy vzkřísíme. Co s Androidem nevím, jde jiným směrem, to co dělá běžně kompilátor musí v případě Androidu zvládnout runtime. Čekáme na zásadní posun, třeba Google překvapí a do ICS něco nového v tomto směru implementovali. Androidu fandím, ale tohle je zatím ošklivá nevyřešená věc,\njediný realtime systém dle definice slova, z těch zmíněných, je QNX.\nMýlíš se, Win CE mohou být také realtime. Běžně se realtimová nadstavba používá v průmyslu, kde to vyžaduje řízení. V mobilu je to asi nesmysl, ale uměj to.\nWin CE v realtime jsem bohužel nucen potvrdit.\nOmyl. Windows CE nikdy nebyly runtime. A nejsou. Musíte si za cenu několika násobně převyšující cenu CE koupit speciální edici, bohužel už nevím od koho (ale MS to nebyl), aplikací CE na konkrétní stroje se už dva roky nezabývám.\nA my jsme snad tvrdili něco jiného? Jen jsem poznamenal, že jako z každých jiných Woken jdou real-time udělat i z CE\nZa důležité pro budoucnost pokládám přítomnost LTE. Stejně, jako bude v nové Motorole Droid RAZR - která na rozdíl od Nexusu není primárně určena pro vývojáře, ale běžné uživatele. Doufám, že se Motorola tentokrát už oficiálně dostane i na náš trh a operátoři nás v roce 2012 překvapí zprovozněním LTE.\nPodle dostupných informací nebude LTE dřív, jak za dva roky. Takže teď ho klidně můžeš oželet, protože do té doby už budeš mít jinej foun\nNo ja myslim, ze u nas bude tak za 3 roky a s dostupnymi rozumnymi tarify od operatoru asi tak za 5 let... Do te doby bude trh s mobili uplne o necem jinem. Jo kdybych bydlel ve Svedsku, tak uz by mne LTE asi zacalo pomalu zajimat, ale v CR opravdu ne.\nTak to je smutné, LTE je pro tento typ zařízení s cloudovým zázemím must-have. Už to není o občasném připojení, tahle zařízení sítí doslova dýchají.\nMy bychom byli v ČR rádi aspoň za 3G pokrytí, které je jen ve větších městech. Řešit LTE v ČR je pěkné Sci-fi.\nNo právě. Přestože nemám problémy být přes HSDPA připojený celý den, baterka na starším WM zařízení drží dobře, mám smůlu a přestože jsem v Praze, většinu času jedu jen EDGE. Ani si nepřeju další rozvoj 3G, HSDPA patří do kategorie 3.5 a tohle je už na konci životnosti. LTE na to jde jinak a lépe.\nTím samozřejmě neříkám, že LTE není také evolucí 3G, ale rozvoj HSDPA bych stopl a místo něj už vše směroval k LTE a přes LTE Advanced k pravé 4G síti (beru to hlavně z pohledu rychlostí).\nLTE jsou sítě 4.G, možná by stálo za to, aby ti blbci už nechali 3G tak jak je a rozjeli 4G sítě v nějakém větším rozsahu..\nLTE ještě není 4G.\ndizajnove nuda, nuda, nuda. Ale pujdu po tom kdyz to bude mit lepsi vydrz baterie nezli galaxy s2, ktere je na tom dost spatne.\nNahraj si do SGSII nejnovější Android 2.3.5 a budeš s výdrží na dvou dnech se spuštěným 3G i WiFi úplně v pohodě\nnesouhlasim. 2 dny bez pouzivani mozno. Pri aktivnim pouzivani za pul dne dead. v soucasnosti kdybych browsoval nebo hral jse hry 4 hodiny v kuse vybiju celou baterii.\nTak tam ale nemáš verzi 2.3.5\nvypadá jako iPhone 3G\nnějak zaspali dobu, snad ale stihli okopírovat co se dalo\nRe: vypadá jako iPhone 3G\nTy jsi papal vtipnou kaši, žéé? ... to bude zas dobrý, to přejde.\nTakže další Ťamťungovskej krám...\n...s touhle "značkou" už nechci nikdy přijít do styku. Měl jsem jejich DVD - neskutečnej krám. Měl jsem před pár rokama jejich telefon, tušim U800 - otřesnej rozvrzanej šmejd. Nedávno jsem měl v ruce Galaxy S II - uplně stejněj rozvrzanej plasťák jako tenkrát to U800. Kámoš říkal, že to prý je "nej telefon na světě" :-D Jako důvod uváděl že má "super software"...myslel tim systém android :-( Tak tomu říkám argument. Někdo dá do plastovýho krámu systém od Googlu a vydává to za kvalitní přístroj...\nRe: Takže další Ťamťungovskej krám...\nbla bla bla. Galaxy S2 zadni plastovy je moc elegantne udelany. Prave zezadu ten telefon vypada lepe nez zepreduje kde je to spis nuda. A vyhodou je taky ze je lehky kvuli plastul. Tohle jsou kecy cloveka co S2 nevlastni.\nKlid, on ho ani neviděl P pravdě nechápu ani kritiku U800. Měla ho kdysi máma a rozhodně to nebyl rozvrzanej krám. Dokonce vydržel pět let, než odešel mikrofon...\nNo,mne u SGS fascinovalo jak zadní kryt drží fórové plastové "pacičky" ... u zařízení za 12 tisíc(měsíční důchod mé matky) bych čekal kvalitnější zpracování.Už se Samsung u SGS 2 pochlapil a udělal kryt kvalitní nebo je to zase ta aušusová "nacvakávačka"?\nme drzi perfektne a dizajnove jsemi to taky libi.\nNo,a jsou tam ty plastové "pacičky" jako u SGS nebo už v Samsungu udělali kvalitní kryt odpovídající výrobku za 13 tisíc?\nCo byste chtěl? Ty "levný" pacičky mi i při několika pádech na zem (i betonovou) udržely kryt vždycky na zádech, což se o "festovní" kovový alternativě Nokie říct nedalo ani v jednom případě skutečně poctivého pádu (upuštění na stůl z pár centimetrů vážně nepočítám, to vydrží i vejce).\nNo,chtěl bych za 13 tisíc precizně zpracovaný výrobek a ne sice výkonný,ale lacině působící plastový šunt.Chápal bych to u mobilu za pár tisíc,ale v téhle cenové relaci ne.\nAle zen zadní kryt lze ohhýbat a lámat a nic se sním nestane, takže prědpokládám, že ty "pacičky" budou mít větší životnost.\nJinak ke kvalitě použitého materiálu: Drop test\nTo video bych nazval "Pocta plastům".Soudruzi z NDR by si Samsung zamilovali.\nNa co sklo, když plast je lehčí a víc vydrží? Ptám se, protože ty jako správná ovce přijdeš s vážně míněným zdůvodněním, u kterého se potrháme smíchy\nTam jde spíš o ten "face plant", kdy iPhone celá popraská a SGS II nic... není tvrzené sklo, jako tvrzené sklo. Na tom Gorilla glass něco asi bude.\nZrovna u tebe bych nepředpokládal,že uvěříš marketingu.Už jsi se u těch mládenců,kteří video na You Tube dali pojistil?\nUž jsem zažil hodně zoufalých pokusů o oslavu Ťamťungu, ale tenhle "nezávislý test" je i na mě moc... Že si ty hovádka co to natočili snaží dělat z lidí srandu pochopim, ale že tomu někdo věří...to je ukázka strašný hlouposti...\nPěta mega je sešup, ne?\nDyk má Samsung u vyšších modelů megáču 8 ne ?\nRe: Pěta mega je sešup, ne?\nmega v dnesni dobe neurcuje kvalitu fotografie.kdyz daji vecsi snimaci plochu obraz bude o hodne lepsi nez mensi snimaci plocha s vic mega.\nTak to je jisté, přesto ztráta megáže vypadá podivně.\nNené, vy máte fotky?\nJá jen, že na YouTube je video, kde je ukázka nové verze Ice Cream Sandwich přímon a novém Nexusu Prime.\nRe: Nené, vy máte fotky?\nKdybys nëprudil jenom u článku o iPhonu, tak bys věděl, že o tvém vysněném systému už yHeute psalo před týdnem\nPo Nexusu S jsem cekal jeste horsi design, takze muj dojem je velmi lehce pozitivni. Tohle je sice stale takove primitivni designerske howinko ala "design Motorola", ale jeste se to da prekousnout, kdyz si vezmu, co vsechno plave v soucasne (pseudo-) designove zumpe\nTak ono neva ze nema moznost pridat sd kartu, mel jsem LG arenu a i pres spoustu hudby a videi jsem 8gb pameti pristroje nezaplnil. Ted mam Nexus S a rovnez pochybuju ze bych kapacitu 16 GB zaplnil.\nAle spis me mrzi ze novy gugl foun nema treba vykonejsi procak, nebo kdyz uz 1,2ghz, tak mohl mit klidne silnejsi baterku. LTE tam mit mohl, ale tuto technologii vetsinou jeste nikde nemaji, takze by to bylo lakadlo max pro novnikaře, kteri by to koupili i když by vedeli ze to stejne nebudou moct pouzit. Tez si myslim ze je blbe ze fotak je jen 5mpx, ono jasne kolikrat se da s 5mpx udelat lepsi fotka nez s 8mpx, ale prece jenom... Ted uz se vi, proc pro nexus S neni od zakladu moznost nahravat v 720p, ale jen 480p, protoze kdyby to slo, tak by rozdil mezi Nexusem S a Primem byl pak opravdu malinkaty...\nTenhle telefon není sice moje cílovka, je moc velký, ale zrovna nepřítomnost karty by mi asi vadila, redukci microSD - USB mám standardně v peněžence, takže nemusím nikde vymýšlet dráty a nastavení. CPU je otázka, jestli je to špatně, protože A4.0 by měl být mnohem efektivnější, tzn. spíš by mě zajímalo, jestli se bude umět podtaktovávat bez rootu (bo to šetří baterku jak sfiňa). LTE v ČR absolutně neřeším, naši operátoři nezvládají rozumné pokrytí ani u Edge. No a foťák - dokud někdo nevymyslí extrémně placatou náhradu objektivu, je cokoliv 3+ prostě na momentky dostačující, k ničemu jinému to není a nebude.\nNo nevim, kdo jak a na co pouziva tu pamet, ja treba mam uz 3 karty 16Gb ani toho mi nestaci, chystam se koupit 32Gb, a myslim si ze nebude jedna...\nUž z toho jde telefonovat?\nRe: Už z toho jde telefonovat?\nslabé, narozdíl od iPhone mu signál nevypadává


Recenze Autokemp Marina Labe\nRecenze k Autokemp Marina Labe\n20. 07. 2016 Od: katka | .... seznam.cz\n05. 07. 2016 Od: Adéla | .... seznam.cz\nUž u vjezdu na nás bylo nepříjemně voláno, že musíme nejprve zaplatit, což jsme samozřejmě v plánu měli, ovšem po zaparkování. Okolí kempu je krásné, koupání na písečné pláži velmi příjemné. ALE: Sociální zařízení určené primárně pro "kempisty" tvoří jedna budka, kde je několik WC, pouze jedno umyvadlo, zrcadlo žádné, zásuvky žádné, sprchy žádné - celkový vzhled úděsný. Zeptala jsem se proto slečny na improvizované recepci u vysoce hlídaného vjezdu, kde že jsou sprchy. Slečna nevěděla a odkázala mě s mým - patrně překvapivým dotazem - na pana majitele. Ten mi oznámil, že sprchy tam jsou, jen o cca 50 m dále. Na tomto místě stála kempová venkovní hospůdka a ubytovna v jednom, po dalším dotazu na umístění tajemných sprch, jsme byli navedeni dovnitř do prostoru ubytovny, kde se nacházely toalety a jedna sprcha pro dámy, jedna pro pány. Kuchyňka ani umývárna na nádobí v kempu není, psi téměř nikam nemohou, což je všude avizováno velkými cedulemi, oheň lze rozdělávat pouze na společném ohništi u hospůdky. A ačkoli si poctivě zaplatíte stání vašeho auta v kempu, tak v případě, že se z výletu vrátíte později než v 20:00, brána bude zavřená a vám nezbude než zaplatit 20 Kč za další vjezd. A pozor, chcete-li i přes to všechno do kempu skutečně jet, podívejte se, zda v době vašeho pobytu v něm nebude nějaký koncert...\nZa nás do kempu Marina Píšťany už nikdy více!


Rabbit Planet Escape - Skákací hry\nZajímavá online hra, ve které budete muset utíkat před zlým doktorem, který vyvinul sérum. Sérum vždy píchne zvířátku a z nich se stanou monstra. Udělejte vše, co je ve vašich silách, abyste utekli!\nKrissy Back ...\nKrissy Back To School - Pro dívky online hry\nKrissy si užívala své prázdniny naplno, ale všechno končí a opět musí do školy. Jejím plánem na první den ve škole je si obléknout opravdu skvělé oblečení. Dejte se do toho a pomozte ji si vybrat oblečení.\nMy Charming ...\nMy Charming Summer Dress - Pro dívky online hry\nHra určená hlavně pro dívky. Tato dívka se odhodlala jít s jejími přáteli na pláž. Rozhodla se tak proto, protože venku je parádní počasí. Vaším úkolem je tuto dívku parádně obléknout.\nArtillery Toys - Zábavné online hry\nV této hře si zahrajete na ničitele hraček. Jste takový zlobivý kluk, který se bude snažit všechno zničit. Tak se do toho dejte. Je to něco podobného, jako je Angry Birds. Tak se do toho dejte.


Úvod > Statistiky prodejů Dacia 6/2017\nPrvní pololetí roku 2017 je za námi. S tím přicházejí pravidelné měsíční statistiky prodejů a celkové shrnutí za uplynulých šest měsíců. Českému trhu se letos zatím velmi daří, květnový rekord sice nebyl v červnu pokořen, nicméně výsledek byl opět chvályhodný. V kladném hodnocení můžeme pokračovat rovnou ke značce Dacia, která opět raketově vystřelila a předstihla i konkurenční Ford. Pojďme se společně podívat, jak se Dacii a jejím jednotlivým modelům dařilo jak v červnu, tak v průběhu prvního pololetí.\nV červnu se opět předvedlo Sandero, které se prezentuje jako nejprodávanější Dacia uplynulého měsíce. Pro rodinný hatchback se rozhodlo přesně 520 nových majitelů. Tato cifra pak pomohla Sanderu do TOP10 modelů, konkrétně na devátou pozici z 291 nabízených modelů na českém trhu. Ve své třídě malých vozů se rumunský hatchback dokonce umístil na druhém místě a hravě si tak poradil s konkurenty typu Seat Ibiza, Volkswagen Polo či Renault Clio. Po šesti měsících se pro Sandero rozhodlo již 1.646 majitelů, a tak není divu, že je součástí TOP5 modelů (4. místo). Druhá pozici v portfoliu značky Dacia za měsíc červen obsadil model Duster. Současný model má již blízko do zaslouženého důchodu, přesto jeho prodeje neustále překvapují a zároveň trápí konkurenci. Během června se pro schopné SUVéčko rozhodlo celkem 419 nových zákazníků (12. místo z 291 nabízených modelů), čímž dopomohli Dusterovi ke čtvrtému místu v segmentu sportovně užitkových vozů. Od ledna se tento model může pochlubit více jak dvěma tisíci registracemi (2.374 vozů) a třetí pozicí hned za dvěma modely domácí automobilky Škoda Auto (Yeti, Kodiaq). Červen byl úspěšný i pro modelovou dvojičku Logan/Logan MCV, která si na své konto připsala hned 339 nových registrací (17. místo z 291 nabízených modelů). V prvním pololetí se tak v konkurenci nabitém poli nižší střední třídy umístil Logan na desáté pozici. Následujícím vozem je velkoprostorové MPVéčko Dokker. Tento model zažívá úspěšné období, a tak nikoho nepřekvapí téměř tři sta prodaných vozů během jednoho měsíce (20. místo z 291 nabízených modelů). V červnu se tak Dokker stal druhým nejlépe prodávaným velkoprostorovým vozem na našem trhu. Během předešlých šesti měsíců nastřádal Dokker již v 1.719 registrací a je tak průběžně na třetí pozici. V segmentu MPV bojuje za Dacii ještě jeden zástupce, a to až sedmimístná Lodgy. Model, nad kterým do budoucna nejspíše bude viset otazník, se v poslední měsících zmátořil a opět pokořil hranici sto prodaných vozů. V pololetí má na svém kontě 530 registrací (10. místo v segmentu MPV) a je na dobré cestě k dosáhnutí tisícové mety.\nCelkový počet prodaných Dacií se tak v červnu vyšvihl až na rekordních 1.677 registrací. Aby dobrých zpráv nebylo málo, Dacia dokázala pokořit i konkurenční Ford, jenž se musí spokojit s pátou příčkou. Prodejní úspěchy potvrzuje i meziroční rozdíl, jenž dosáhl kladných čísel (+ 54,3 %) a tržní podíl o hodnotě 6,3 procenta. V červnu ovládla trh opět domácí automobilka Škoda Auto následována jihokorejským konkurentem Hyundai a sesterským Volkswagenem. Čtvrtá příčka patří Dacii po rekordním počtu registrací. TOP5 uzavírá Ford, dále se umístili automobilky Renault a Kia.\nPo prvním pololetí našemu trhu jasně dominuje Škoda Auto. Druhé místo patří německému Volkswagenu, dále se umístily automobilky Hyundai, Ford a Dacia. Páté místo je pro Dacii skvělým výsledkem, pozoruhodný je i pokračující nárůst registrací oproti minulému roku (+ 20,8 %). Tržní podíl je po šesti měsících na hodnotě 5,24 procenta.\nPři odfiltrování firemních zakázek a sestavení statistik prodejů pouze soukromým osobám dojdeme k dalšímu skvělému výsledku. Dacii si totiž oblibuje čím dál více zákazníků, třetí místo je toho jasným důkazem (3.584 prodaných vozů soukromým osobám). Podíl na celkových prodejích je v tomto případě celkem 47,33 procenta. Do konce roku se máme na co těšit, především na souboj o čtvrtou příčku.


Lukáš Targosz: Blbá modlitba\nNaše Modlitební kampaň Elementu pomalu tento víkend končí, kromě různého programu (Modlitební konference v Praze, nedělní série Ježíšova škola modlitby, LABS o modlitbě) jsme každý pracovní den měli modlitební setkání od 6:00 do 7:00. Zítra je poslední, patnáctá, ranní modlitba, které se zatím zúčastnilo 108 lidí (57 mužů a 51 žen), a z čeho mám obzvláště radost: především mladých lidí. Modlitba je především vztah s Bohem. Z tohoto vztahu pak plynou všechny ostatní druhy modlitby. Můžeme s Bohem budovat vztah, můžeme ho uctívat, děkovat mu za to, kým je a co pro nás udělal, můžeme se přimlouvat za jiné lidi a můžeme prosit Boha za požehnání, po kterých toužíme. Dnes se s vámi podívám na problém blbých modliteb.\nCo tím myslím? Jednou za mnou po nedělním setkání přišel nějaký člověk, který byl u nás poprvé, ale byl už křesťan, a povídá mi, že ho opustila manželka s nějakým chlapem. Pak mě poprosil o modlitbu, aby si mohl najít nějakou babu i on. Já mu povídám: „Ty jsi přišel za mnou, pastorem, a žádáš mě o modlitbu, aby sis našel ženskou ještě zatímco jsi ženatý se svou ženou, byť je ti nevěrná? Děláš si srandu?“ On se na mě podíval, a říká: „To je asi blbé, že?“ Na moje přitakání pak dodal: „A mohl by ses aspoň modlit za moji práci?“\nCo se stane, když naše prosby jsou hloupé? Podíváme se na slova, která napsal Jakub, bratr Ježíše, o dost později, když psal církvi. Je to zajímavý výrok, protože ukazuje, že naše prosby Bohu mohou být nevyslyšeny ne proto, že je Bůh nechce naplnit, ale proto, že naše modlitba je špatná. Podívejme se na to, co Jakub píše (4:1-3): Odkud pocházejí boje a sváry mezi vámi? Nepůsobí je snad vaše choutky, které se ve vás perou? Dychtíte, ale nemáte, vraždíte a závidíte, ale nemůžete dosáhnout, bojujete a válčíte, ale nemáte, protože nežádáte. Prosíte, ale nedostáváte, protože prosíte zle, abyste uspokojili vlastní choutky. Jeden anglický překlad říká: Když už se modlíte, nedostanete to, protože vaše motivy jsou chybné – jde vám jen o to, abyste dostali více potěšení.\nHm, nevím, jak vy, ale když zanalyzuju většinu svých typických modliteb, pak musím říct, že Jakub mluví o mně. Když se totiž modlím za sebe, mám tendence se modlit za to, aby mé choutky, nebo mé potěšení, chcete-li to říci více pozitivně, byly naplněny více než cokoliv jiného. Samozřejmě jim neříkám choutky. Víte, jak jim říkám? Legitimní potřeby! No, nezní to mnohem lépe? Co takhle ještě například: Legitimní potřeby, na něž mám právo! To je ještě lepší popis, ne?\nJenže Jakub je přísný, a tak ve své pasáži pokračuje s tím, že když se tak chováme, nebo když se tak modlíme, děláme ze sebe Boží nepřátele. A to je náš problém. Je jasné, že vyslyšená modlitba nespočívá ve správné technice modlitby (to Ježíš jasně vyvrací se svou kritikou modliteb, které připomínají modlitby pohanů, kde je modlitba rituál, často doprovázený oběťmi, ale také správnými formulkami, který slouží k naklonění božské přízně naším směrem tím, že budeme říkat hodně slov). Na druhou stranu, podle toho, co říká Jakub, je zřejmé, že když se modlíme blbě, nic nedostaneme. Není to v rozporu, protože blbé modlitby jsou rozpolcené modlitby. Jaké znáte příklady blbých modliteb?\nJedna z nejhorších blbých modliteb je povýšenecká srovnávací modlitba. Zní zhruba tak, že říkáš: Děkuji ti Bože, že nejsem jako tamten. Nebo se modlíš: Bože, chovám se lépe, než ona, tak bys mohl být ke mě vstřícnější. Problém s touto modlitbou je, že je krutě sobecká a sebestředná. Ježíš tuto modlitbu popisuje v Lukáši 18:9-14: Také některým z těch, kdo spoléhali na svou vlastní spravedlnost a ostatními pohrdali, vyprávěl podobenství: „Dva lidé se šli do chrámu modlit; jeden byl farizeus a druhý výběrčí daní. Farizeus se postavil a takto se sám pro sebe modlil: ‚Bože, děkuji ti, že nejsem jako ostatní lidé, vydřiduchové, nespravedliví, cizoložníci, třeba jako tenhle výběrčí daní. Postím se dvakrát do týdne, desátky dávám ze všech svých příjmů…‘ Výběrčí daní zůstal úplně vzadu. Neodvažoval se ani vzhlédnout k nebi, ale bil se do prsou: ‚Bože, smiluj se nad hříšníkem, jako jsem já!‘ Říkám vám, že tento muž, nikoli tamten, odešel domů ospravedlněn. Každý, kdo se povyšuje, bude ponížen, a kdo se ponižuje, bude povýšen.“\nPointa Ježíšova příběhu? Modlitba farizeje vyslyšená nebyla! Jaké další blbé modlitby znáte? Co třeba modlitba za finanční požehnání, ale pak ho nepřiznáš, abys neztratil sociální dávky? A vůbec, můžeš se modlit za finanční požehnání, když zároveň hledáš způsoby, jak se vyhnout placení daní a celkově štědrosti? Nebo třeba modlitba za uzdravení, ale přitom nechceš ztratit invalidní důchod? Můžeš se modlit za zdraví, když chceš čerpat výhody plynoucí z nemoci? A co třeba modlitba za skvělé a dlouhotrvající manželství, když se přitom nevzdáš sexu před svatbou, což vede ke ztrátě přilnavosti v intimitě později? Jaké další blbé modlitby znáte?\nPokud se nechceš vypořádat s tím, že vyslyšená modlitba ti také může vzít nějaké domnělé výhody, pak se za požehnání raději nemodli, protože to ukazuje, že ti jde především o tvé choutky a pohodlí. Jakub má pravdu: pokud se budeš modlit takhle, pak nejenže nic nedostaneš, ale navíc budeš závidět druhým, budeš s nimi bojovat, a nakonec se staneš i Božím nepřítelem. Blbé modlitby totiž končí naštváním na Boha, který je nevyslyší, a na lidi, kterým se daří lépe. Blbá modlitba přináší rozbroje a sváry. Blbá modlitba je... zkrátka blbá! Blbá modlitba za takový výsledek nestojí! Takže, raději se modli moudře a buď připraven na výsledky.\nVystavil Lukáš Targosz v 8:42\nStanislav Mrózek 8. února 2013 9:54\nRád bych se zeptal jak se správně modlí za dorůstání amputovaných končetin nebo jiných orgánů? Případně, jak se správně modlí za uzdravení Downova syndromu? V čem dělají Ti pacienti chybu, že se nám dosud nepovedlo relevantně zaznamenat jediný případ zázračně dorostlé končetiny?


5 Prostředky pro Kočku Infekce Močových Cest: Co Dělat a Kdy navštívit Veterináře | Tombouctou\nProstředky pro Kočku Infekce Močových Cest\nJablečný ocet může také nižší pH v své kočičí moči, odstranění a prevenci jakýchkoli škodlivých bakterií. Přidejte půl lžičky jablečného octa do jídla vaší kočky každý den. Chcete-li snížit hořkou chuť, můžete ji smíchat s kuřecím nebo hovězím vývarem. Jen se ujistěte, že vývar neobsahuje cibuli, protože je toxický pro kočky.\njako brusinky, jablečný jablečný ocet je účinný pouze v případě, že moč vaší kočky je příliš alkalická., PH vaší kočky můžete otestovat pomocí domácích souprav nebo diagnostického vrhu koček, stejně jako spolehlivým testem provedeným vaším veterinárním lékařem.\nZatímco tyto dva doplňky jsou často používány pro artritida bolesti kloubů řízení, glukosamin a chondroitin může také snížit příznaky kočičí UTI. Glukosamin může pomoci nahradit sloučeninu ve výstelce stěny močového měchýře kočky. Chondroitin pomáhá zabránit rozpadu této sloučeniny.\nkombinace těchto dvou doplňků může obnovit stěnu močového měchýře a zabránit dalšímu poškození bakteriemi., To snižuje zánět a další příznaky UTI. Za každých 10 liber hmotnosti vaší kočky můžete dát kočce 100 miligramů glukosaminu a 50 miligramů chondroitinu.\nMarshmallow root může zabít bakterie, snížit zánět a posílit výstelku močového měchýře, aby pomohl bojovat proti UTI. Působí také jako diuretikum-lék, který pomáhá ledvinám vypláchnout moč nebo jiné tekutiny-což zvyšuje tok moči a vyplavuje močový měchýř.,\nPodle studie, marshmallow kořen obsahuje sliz (lepkavé látky vyrobené rostlinami), která může uklidnit membrán a poskytují bariéru na podporu sliznice močového měchýře.\nkromě léčby pH a posílení stěny močového měchýře, důležitou součástí léčby kočičí UTI je, aby se ujistil, že vaše kočka zůstává dobře hydratovaná. To pomůže vypláchnout močový měchýř a vyhnout se nahromadění škodlivých bakterií.\nChcete-li se ujistit, že vaše kočka zůstává hydratovaná, můžete zavést chutné tekutiny, jako je kostní vývar., Nejenže to poskytne potřebnou hydrataci, ale kostní vývar také obsahuje živiny a minerály, které mohou pomoci v boji proti infekci. Ukázalo se, že aminokyseliny (organické sloučeniny, které tvoří bílkoviny v těle) nalezené v kostním vývaru, včetně glycinu a argininu, snižují zánět.\nStudie ukazuje, mnoho původních Amerických plemen psů mají Asijský původ


čen 1, 2021\nPředseda Komise pro spolupráci s městy a obcemi Středočeského kraje Petr Halada vyjádřil v úvodu setkání potěšení nad fungující spoluprací v rámci obce s rozšířenou působností Votice (dále jen ORP Votice), která v rámci ČR není samozřejmostí. Votický starosta Jiří Slavík seznámil členy komise s vývojem ORP Votice a rolí Městského úřadu Votice.\nPředseda Mikroregionu Voticko Viktor Liška hovořil o činnosti mikroregionu a také o jeho financování. Připomněl aktuální společné projekty: Místní akční plán vzdělávání v ORP Votice, Komunitní centrum Voticka, územní studie veřejných prostranství, kroky, vedoucí k výstavbě cyklostezky na opuštěném drážním tělese, společnou strategii v odpadovém hospodářství nebo projekt Chytré Voticko, zaměřený na zlepšení komunikace mezi veřejnou správou, ale také samosprávami a občany. Voticko by se také rádo zapojilo do projektu Středočeského kraje POSEZ, jehož posláním je poskytovat pomoc a realizovat aktivity pro seniory a zdravotně postižené.\nStarostové Mikroregionu Voticko využili přítomnost členů komise, ale i vedoucího Odboru dopravy Krajského úřadu Středočeského kraje Jiřího Svobody a kladli dotazy převážně z oblasti dopravy (obchvat Miličína, kácení a opětovná výsadba podél komunikací, dopravní integrace).\nZatímco Komise pro spolupráci s městy a obcemi Středočeského kraje pokračovala v refektáři kláštera ve svém jednání, zahájil Viktor Liška v kavárně kláštera členskou schůzi Mikroregionu Voticko.\nOd koordinátorek sociální práce Ireny Ratajové a Petry Kocourkové dostali starostové informace o metodice Účtu sociálních služeb ORP Votice (dříve Sociální fond ORP Votice) a revizi Komunitního plánu sociálních služeb 2020–2024. Ještě v letošním roce by mohla být zřízena potravinová a nábytková banka, v plánu je v dalších letech zřízení denního stacionáře ve Voticích.\nManažerka Místní akční skupiny Voticko Nikola Tupá shrnula proces tvorby strategie místní akční skupiny a předběžně pozvala členy MASky na členskou schůzi, která se uskuteční v refektáři kláštera ve Voticích v úterý 1. června.\nManažerka Mikroregionu Voticko Lucie Krubnerová seznámila starosty s projektem SMART Česko, do kterého by se mikroregion rád zapojil. Výsledkem projektu by mělo být vytvoření strategie pro „chytré“ obce a města. Projekt není orientován jen na „chytrá“ technická řešení, ale hlavně na udržitelný rozvoj ve městech a obcích.\nDavid Sloup ze společnosti COMPAG Votice odpovídal na otázky, týkající se aktuálně zaváděného systému sběru komunálního odpadu. V obcích regionu vyjma Votic, Ješetic, Neustupova, Červeného Újezdu, Jankova a Vrchotových Janovic čipují pracovníci jednotlivých obcí popelnice. Díky novému systému, jehož nedílnou součástí jsou automobily s vážícím mechanismem, budou mít obce přesný přehled o množství odpadu, který občané vyprodukují. Hovořilo se také o problémech se sběrem textilu, který pro obce a města zajišťují různé společnosti.\nViktor Liška uvedl aktuality související s projektem výstavby prvního úseku cyklostezky mezi Voticemi a Olbramovicemi a Lucie Krubnerová připomněla aktuální dotační výzvy vyhlášené Středočeským krajem a místními akčními skupinami.


DetektoRING - Vzpomínky na válku roku 1866 - část čtvrtá\nVzpomínky na válku roku 1866 - část čtvrtá\nPublikováno: Saturday, 27.05. 2006 - 20:47:18\nTéma: Války a bitvy\nČtvrtá část knihy Josefa Volfa - Vzpomínky na válku roku 1866 která byla vydána v roce 1927. Přepis knihy poskytl pan Libor Kraus.\nKapitola devatenáctá: Krvavý boj o les Svíb\nVe 2 hodiny po půlnoci na úterý dne 2. července byla celá I. a III. armáda pruská, jež tábořila mezi Jičínem a Hořicemi, na nohou a táhla k Bystřici. 7. pruská divize stála v Cerekvici již o 6. hodině ranní, velel jí generál Francecki, a později způsobila rakouskému vojsku v lese Svíbu veliké krveprolití. Skládala se ze 4 pluků, vesměs magdeburských, a sice čís. 26, 27, 66 a 67. K divizi přiděleny byly 4 baterie o 6 dělech a příslušná jízda.\nProti této, od Cerekvice postupující divizi, stál za Benátkami 1. rakouský prapor od 12. pluku, patřící brigádě Brandensteinově, jenž stál tu do rána na před stráži. tato slabá síla musila brzy přesile Prusů ustoupiti, za krátko i Benátky vyklidit, a to již se značnými ztrátami. Prusové již před 9. hodinou vnikli přes Benátky do lesa Svíbu. Od Čístěvsi vnikla proti Prusům těm 3. brigáda od 1. armádního sboru rak. a sice brigáda generála Apiano. Když však velitele došel rozkaz, že má obsadit ves Chlum a Lípu, odvolal generál svoji brigádu. Prusové v patách ji následovali a tak se dotali brzy do Čístěvsi. Když velitel IV. armádního sboru rakouského generál hrabě Festetič se dozvěděl, že vojsko jeho sboru je zapředeno v boji - brigáda Brandensteinova - dal se strhnouti s celým svým IV. sborem místo čelem na sever k Hoříněvsi, čelem na západ k Máslojedům. Sotva však dorazil z Neděliště k Máslojedům, postaviv se před 9. hodinou se svým štábem na nejvyšší bod u Máslojed, jižně od statku Šprýňarova, od lesa Lisice, od Cerekvice vystřelený pruský granát, vubuchnuv, urazil hraběti Festetičovi celé chodidlo levé nohy. Těžce raněný generál předal velení podmaršálku baronu Mollinarimu. Mezi tím vyslána byla již celá brigáda Brandesteinova do lesa Svíbu, a sice pluk č. 12, 26 a 27. prapor myslivců. Druhá brigáda vyslána, (a sice generála Fleischhackra), aby vyklidila Čístěves od Prusů. To se sice brigádě té povedlo, ale do lesa vniknouti, a odtud Prusy vytlačit, se ani po dvou hrozných útocích brigádě té nepodařilo. Když i prvá brigáda Brandensteinova po hrozných ztrátách musila z lesa ustoupit, nastoupila k útoku třetí brigáda plukovníka Poekha. Plukovník Poekh ponechal v záloze 37. pluk od své brigády, jenž u Svinišťan utrpěl velkých ztrát, a nahradil jej 2 prapory od VIII. armádního sboru, které stály v noci u Hoříněvsi napřeních strážích, a nyní odtáhnuvší svůj VIII. armádní sbor nalézt nemohly. byl to jeden prapor český, 21. čáslavského pluku, druhý uherský od 32. pluku. Dále přiděl byl brigádě té prapor myslivců čís. 30 od brigády 4. arciv. Josefa. Brigáda Poekhova uděřila s těmito 7 prapory od východní strany na les Svíb a skutečně uvedla Prusy ve zmatek a donutila je k útěku z lesa. V tu chvíli spěchaly z lesa Skalky od Sadové 2 prapory Prusůod 8. divize generálu Franceckimu do lesa Svíbu ku pomoci. Francecki, jenž v tu dobu stál za severním okrajem vysockého tehdáž lesa v úkrytu se zálohou, zarazil a spořádal prchající své oddíly, přidal své všecky zálohy a hnal takto posílené své řady zpět do lesa. Vítězně postupující brigáda generála Poekhova byla nyní napadena ze tří stran, z prava se značnou čerstvou silou, z předu dvěma čerstvými prapory přispěchavšími z lesa Skalky, a od Prusů27. pluku, kteří se ve dvou usedlostech tehdáž osamocených, na Obci v Čistěvsi s raněným plukovníkem Zichlinským udrželi, a odtud z levého boku na vojsko brigády Poekhovi doráželi. Takto ze tří stran napadená rakouská brigáda utrpěla hrozných ztrát. Plukovník brigádník Poekh padl a s ním všichni štábní důstojníci od celé brigády, až na majora Bártu, jenž odjel na Chlum žádat generála Benedeka o posilu.\nMezi tím žádal generál baron Millinari generála hraběte Thuna, velitele II. armádního sboru, o posilu. Hrabě Thun vyslal k Mollinarimu od Sendražic přes Máslojedy dvě své brigády ku pomoci, a sice brigádu generála Safrano a gen. vévody Wurtembergského. Brigády tyto, seřadivši se západně od Máslojed, udeřili útok na les Svíb od východu, a k velkému jejich úsilí a za strašného krveprolití podařilo se Prusy skorem všude z lesa vypudit. Od rána do poledne proti vystřídavším se 48 praporům rakouských v boji o les Svíb stáli ustavičně tíž Prusové, a sice nejdříve 12. později 14 praporů. Prusové byli ustavičným bojem zcela vysíleni. Do boje o les Svíb zasáhlo také 120 děl rakouských (80 děl od IV. sboru a 40 od II. sboru), jež k polednímu na výšinách kol Máslojed byly postaveny, a stříleli vesměs do lesa Svíbu, k Benátkám a Želkovicům. Jen na "Thumplaci" zůstalo od rána stále v činnosti 40 zbývajících děl od II. sboru. V tu dobu, kdy Prusové ze Svíbu byli vytlačeni, bylo hned po poledni, počalo vojsko po naší vsi Máslojedech jásat, že vítězství je jejich. Za stodolou naší usedlosti počali hráti dvě rakouské kapely střídavě veselé pochody. Snad nikdo té chvíle neměl tušení, jaké překvapení očekává v kratičkém čase armádu rakouskou z pravého boku, od severu.\nKapitola dvacátá: Před katastrofou\nStřed rakouské armády až do 3. hod. odpolední se statečně držel a generál Benedek doufal již ve vítězství své toho dne. K návrhu nového šéfa generálního štábu generála Baumgartena rozkázal zahájit proti I. armádě pruské boj dělostřelecký. Bylo z prvých bojů známo, že rakouské dělostřelectvo má všude převahu nad dělostřelectvem pruským. Opak toho byl u pěchoty. Avšak rozkaz ku zahájení boje dělostřelectva nebyl sdělen též velitelstvím pravého a levého křídla rakouského.\nBylo tudíž již o 9. hodině postaveno 16 děl rakouských od Lípy po výšinách směrem k Probluzi, a tato děla nepřetržitě střílela směrem na západ. do lesa "Hole", do vsi Dohalic, Mokrovous a Třešovic. Jakmile byla některá baterie vystřílená, hned ji ze zálohy od Rozběřic vystřídal baterie čerstvá. Boj tento trval nepřetržitě 3 a 1/2 hodiny odpoledne. Pluky I. armády pruské nemohly se dostat nikde ni krok ku předu. Účinek pruských děl byl nepatrný. Celý armádní sbor jízdy pruské musil zpět a kryl se za vysokým lesem u vsi Suché, vozatajstvo bylo již obráceno a připraveno k ústupu.\nNa levém křídle u Probluze se Sasové statečně drželi proti pruským odílům III. armády generála Herwartha z Bittenfeldu, jež obcházela levé rakouské křídlo od Nechanic a Hrádku. Sasové odvážili se i útoku proti Prusům a ty by se jim byly i dařily, kdyby na levém jich křídle byly je rakouské pluky VIII. armádního sboru kryly. Sbor VIII. totiž dostavil se na své stanoviště ze svého vzdáleného tábora od Sendražic přiliž pozdě. Dorazilať brigáda Woberova teprve o 2. hodině odpolední na své stanoviště, a to ještě jen se 4 prapory. dva prapory od této brigády bojovaly v lese Svíbu, jak již v předu uvedeno.\nKdyž po 2. hodině odpolední počali Sasové ustupovat, poslána jim ku pomoci ze zálohy od I. armádního sboru brigáda Pire s 18. královéhradeckým plukem, 45. plukem a 29. praporem myslivců.\nVe 1/4 na 12 hodin dopoledne stál pruský korunní princ na vrchu Chotěborkách a skrz trhající se poněkud mraky pozoroval dalekohledem situaci boje. Odtud určil dvě věkovité lípy na vrchu "Tumplaci" nad Hoříněvsí za směr svému vojsku, odtud pak věž kostelíka chlumského měla sloužit za další směr.\nPo 8. hodině ráno, kdy na "Tumplacích" hřímalo již nepřetržitě 40 rakouských děl, počala jiná baterie rakouská střílet hned za vsí naší as 400m na východ od našeho statku, na nejvyšším bodu obce na tak zv. "Obíčce" Fejglově postavená. Vystřelené granáty od této baterie létali zprvu přes naší zahradu směrem k Benátkám, později přes statek Mikulkův, za silnicí vedle nás ležící, směrem od Svíbu, a několik granátů prolétlo střechou stodoly Mikulkovy. Bratr Václav byl od 7. hodiny ranní z domova pryč. Já pak stál jsem na prahu domovních dveří, odkud je krásný výhled od dálky, zvláště na "Thumplace" , sledoval jsem jak se blýská a kouří z děl. když již všichni uprchlíci z domu našeho odešli, k 9. hodině, po silnici tryskem projížděla děla a vozy s náboji a opět zpět vozy prázdné, takže touto jízdou a blízkou střelbou z děl vzduch se tou měrou otřásal, žer okna řinčela a celé zděné naše stavení se třáslo. Otec, když se po válce vrátil domů, shledal, že západní štít u domovní budovy je celý odtržen, a klenby obu světnic tu položených, že hrozí sesutím. - V tu dobu, po 9. hodině kdy ryk válečný dosahoval vrchole, rozhodla se matka skrýt se s námi v našem hlubokém, velikém, z úhelníků klenutém sklepě. Bylo jí tak dlouho čekati z té příčiny, poněvadž až do 9. hodiny tu nebyl bratr Václav, a ona trnula v úzkostech o hocha, kde je, co se s ním děje, a strýc Volf, tím více, že ani služka, ani matka neodvážily se z domu jíti jej hledat. On pak stál na západním konci obce, na cestě k Čístěvsi vedoucí, za poslední dřevěnou chalupou Skořepovou č. 37, a poblíž statku Šprýňarova, od této války památného, a přihlížel s několika lidmi a výrostky k boji. Skýtá se odtud krásný výhled k Benátkám a Cerekvici, kde vedl se již prudký boj pěchoty. Opodál, hned pod statkem Šprýňarovým, pálilo půl baterie rakouských děl, Když již po těchto čtyřech dělech bylo od lesa Lysice od Cerekvice pruskými děli stříleno a granáty pruské sem začali dopadat, přicválal důstojník od těchto děl a vyhnal stojící tu lid domů. A tak konečně přišel také můj bratr Václav. nyní matka prvého mne chytila za ruku a vedla do sklepa. Já pak spustil jsem hrozný křik, a ani násilím jsem se nechtěl dáti do sklepa vtáhnout. Byl bych ovšem podlehnul, kdyby se byl neobjevil v síni domu rakouský důstojník, jenž strýcovi Volfovi a matce pravil, ať hledí rychle odejít, že o tuto ves bude pravděpodobně sveden tuhý dělostřelecký boj, a že toto zděné stavení by mohlo býti zničeno a my pod jeho troskami zasypáni. Nevím, zda tento důstojník strýci poradil, abychom se uchýlili za Labe, aneb jen náhoda nás za Labe svedla. Na radu téhož důstojníka na rychlo matka zabalila dva pecny chleba na záda a jedné služce naložila, mladší služka, Anna Hladíková z Hoříněvsi vzala na záda mou mladší, rok starou sestru Annu, a za ruku nás dva hlapce a dvě starší sestry Františku a Kateřinu, a šli jsme. Čeledín byl již kolik dnů s jednou kobylou na přípřeži, druhá kobyla byla na špýchárku zavřená. Na jetí nebylo ani pomyšlení. Jednak neměl kdo jet a solnice byly přeplněny všude vojenskými povozy a děly. Matka svázala si do uzlíčku své cenné věci, zamkla domovní dveře a šli jsme. Hovězí dobytek, pár ročních hřebic, kobyla vepři, slepice a husy, vše ponecháno náhodě na pospas. Veškerý dobytek následkem nedostatku vody nebyl již kolik dnů dosyta napojen.\nKapitola dvacátá první: Útěk obyvatelstva\nKdyž vyšli jsem z domu, zcela drobně pršelo. Na silnici skrápěl se hluboký prach, na obilí vysely kapky vody a toto, toho bujné, bylo až k zemi sklopeno. V tu dobu hřmělo již v blízkosti naší obce mnoho rakouských děl a těžký, vlhký vzduch prosycen byl čpavým dýmem. Když došli jsme na jihovýchodní konec vsi před náš rodný Volfův statek, stál tu před statkem na okraji pole již hlouček lidí, k nimž jsme se i my přidružili,a který se stále množil. Všichni tito lidé, nemohouce po silnici, měli v úmyslu jíti chodníčkem, vedoucím přes pole k Nedělišti, k západnímu tamnímu dvoru. Avšak pro stále táhnoucí pluky pěchoty kol jížní strany obce k lesu Svíbu, nemohli lidé kupředu. Když jsme přišli sem, viděli jsme, jak táhnou husaři tímto směrem po poli. Jeli po dvou a byla jich nekonečná řada. Byl to husarský pluk č. 7, jenž přiděl byl IV. armádnímu sboru.\nKdyž řetěz husarů neměl konce, poručil jeden z důstojníků téhož pluku zastavit, když viděl zástup nás čekajících lidí, kteří nemůžeme kupředu. Takto uvolněnou mezerou proběhli jsme rychle všichni, abychom se pak na chodníčku jeden za druhým srovnali a tak postupovali. byla nás nepřehledná řada. Od obilí, jež bylo přes chodníček sklopené a mokré, měli jsme oba chlapci brzy kalhoty promočené a mně začínal být zima. Po dobu, co stáli jsme před statkem Volfovým, Hřímala za námi již zmíněná baterie děl rakouských a já nespouštěl jsme ruce s uší. Když došli jsem do vsi Nedělišť, počali jsme se rozházeti, mnozí lidé uznávali za lepší jít ke Hradci, jiní, a k těm i my jsme patřili, dali se k Lochenicům, aby se zde dostali za Labe. Ti, kteří šli ke Kradci, špatně volili. Byliť k večeru prchajícím vojskem stržení do víru a hnáni tak za Pardubice, kde jen po dlouhém čekání někteří večer, jiní po půlnoci, ba až k ránu se dostali po mostě za Labe. Když jsme šli od Nědělišť k Lochenicům chodníkem, viděli jsme po levé straně směrem k Sendražicům stát mnoho husarů a za těmito dělostřelce. Byla to celá divize lehké jízdy - 4 pluky - jíž velel generál kníže Thurn-Taxis a dvě baterie, 16 děl lehkých, k této divizi patřících. jiného vojáka jsme cestou do Lochenic nepotkali, ani u labského mostu nebylo dosud vojáka, jehož sem k ochraně mostu generál Henriques později jeden prapor vyslal. Před mostem po pravé straně leželi dvě kupy chleba, vojenského komisárku, patrně zkaženého. Na Labi po obou stranách dřevěného mostu stálo několik loděk a dřevěné sloupy mostu bylo obvázány slámou, aby most byl k zapálení připraven.\nZa krátko octli jsme se opět mezi množstvím lidí a sice před vsí Skalicí na vrchu nad holou strání, jež se vypíná přímo na levém břehu labském směrem od Smiřic k Lochenicům. Zde, mimo nás uprchlíky, dlelo mnoho lidí ze vsí zálabských, aby od tud přihlíželi boji. Také my jsme zde dlouho stáli a já jsem slyšel ze zátupu hlasy, že na Chlumu hoří a onen druhý kouř na pravo že pochází asi z Máslojed. Skuečně to hořelo v naší obci. Byly zde pruskými granáty zapáleny tři budovy (dvě dřevěné usedlosti č. 43 a 44 a obecní domek č. 46).\nBylo to as po 4. hodině odpolední. Za chvíli as po 2. hodině, viděti bylo četné blýskání z rakouských dělo od Neděliště ke Chlumu postavených. Bylo to 80 rakouských děl, celý 6. dělostřelecký pluk, jenž tohoto postavení počal pálit proti objevivším se předním vojům pruské II. armády korunního prince od Máslojed ke Chlumu táhnoucí.\nOdtud šli jsme přes Skalici a stále polními cestami až do vsi Divce. Zde za vsí Skalice teprve jsme viděli nepřetržitou řadu s povozy ujíždějících lidí. Hned za Skalicí prolítlo vedle nás několik hulánů rakouských, z nichž prostřednímu klopýtl kůň a upadl. Voják přeletěl koni přes hlavu, avšak hned nasedl opět a jel za ostatními. Byla to patrola od 2. pluku rakouských hulánů, předěleného II. armádnímu sboru, jenž na levém břehu Labe jako hlídka projížděla.\nMezi četnými povozy poznala matka povoz z naší obce a sice povoz rodiny pana Fejgla, jenž byl v tom čase obecním starostou. Pamatuji si, že z mužů dospělých, vyjma čeledína, nejel s sebou nikdo, toliko 10letý syn Václav, jenž se stal později vodárenským inženýrem u magistrátu města Prahy, dále jen Paní Fejglová se dvěma dcerami a služky. Paní Fejglová měla prý v šátku kolem těla v šátku zavázaných 6000 zlatých, pokladniční to hotovost v jejich statku se tehdáž nacházejícího okr. kontribučenského fondu, což zde vedl účetní jménem Holub. Mne, a nevím, zda koho jiného z mé rodiny ještě, vzala paní Fejglová na vůz, což mně ušlému, hladovému a ustrašenému, i na nohách promáčenému, bylo velmi milé.\nBylo k páté hodině odpolední, když stavili jsme ve vsi Divci na velké návsi, a tu rozhodla se paní Fejglová jeti zpět do nedalekého Černilova, kde měla příbuznou rodinu Prokšovu. Tuším, že z téhož statku a z té rodiny pocházela. Když polní cestou ze zadu jsme do statku Prokšova přijeli, uvítala nás zase jen sama hospodyně doma slovy: "Kam se k nám jedete, vidíte, že má vůz naložený a že chystáme také na útěk!" Paní Fejglová byla zaražena takovýmto uvítáním, zůstali jsme všichni na dvoře na jakémsi otesaném dříví sedět, ona pak, jsouc pobídnuta pak konečně, šla si domu uvařit pro své lidi kávu. Tu pojenou volá mladší naše služka Anna Hladíkova z Hoříněvsi, dcera panského šafáře: "Tatínek jede s panskýmio potahy!" A vskutku, panský šafář pan Hladík se vracel se třemi žebřinovými vozy, také na útěku, zpět, vzal celou naši na vůz a zavezl nás brodem přes Labe u Skalice do panského dvora do Zderaze u Smiřic, kamž jsme po slunce západu dorazili. Zde od šafářky jsme byli vlídně přijati a mlékem pohoštěni. Chléb měla matka svůj. Mezi jízdou z Černilova již k večeru bylo slyšet z bojiště ojedinělé výstřely z pušek. Prusové dobíjeli prý těžce raněné koně.\nV bývalém ovčíně byla nám tamním šafářem na zem rozestřena sláma a tak jsme zde přespali noc. Ráno nás opět šafářka pohostila mlékem a teprve po 9. hodině dopolední jsme se ubírali domů.\nKapitola dvacátá druhá: Armáda pruského korunního prince zasahuje v boj\nHlavní štáb pruský, nalézající se stále na výšině mezi vsí Dubem a Sověticemi, viděl, že je ve velmi zoufalé posici. Celá jeho I. armáda nemohla od Sadové krok kupředu. Proto generál Moltke i Bismark, o němž se praví, že byl odhodlán v případu nezdaru Prusů prohnat si kulku hlavou, stále naslouchali, zdaž boj na jejich levém křídle začne prudčeji zuřit, zdaž II. armáda korunního prince zasahuje již v boj. Pruský generál Francecky, velitel 7.divise, vyslal z lesa Svíbu ke korunnímu princi svého důstojníka se žádostí, aby co nejdříve jemu poslal posilu, že se nachází v těžké situaci. Korunní princ měl o půl 12.hod. dopol. po ruce k útoku na výšiny nad Hoříněvsí a na výšiny Horka nad Račicemi toliko jednu divisi gardy (čtyři pluky pěchoty), a VI. slezský armádní sbor osm pluků pěchoty a k těm příslušné dělostřelectvo a jízdu. Ostatní divise a sbory byly v tu dobu ještě příliš daleko. Předvoj prvého sboru došel do Sedlic, druhá divise gardy docházela k Vilanticům a V. sbor Steinmetzův blížil se Hustiřanům.\nKorunní princ pruský byl zcela jist a na to připraven, že nejen výšiny nad Hoříněvsí a Horka nad Račicemi, nýbrž že lesnaté výšiny račické, nad mlýnem v Koutech ke vsi Habřině se táhnoucí, jsou rakouskými děli hustě obsazeny. A kdyby byl Benedek dle návrhu generála Baumgartena, "zaujmout boj dělostřelecký proti nepříteli", nařídil boj dělostřelecký také na pravém svém křídle proti II. armádě pruské, jako jej nařídil proti I. armádě, pak byly zmíněné výšiny nad Hoříněvsí a Račicemi obsazeny 176 děly rakouskými, jež po ruce měly dva armádní sbory a jízdní divise knížete Thurn-Taxise. Tento počet rakouských děl byl by zadržel i celou armádu korunního prince tak, jak drželo 160 děl rakouských I. armádu pruskou od Chlumu za Bystřicí.\nLeč, jak byl korunní princ pruský překvapen! Na vrchu u lip nad Hoříněvsí stálo a pálilo proti němu 40 děl. Když však o půl 12.hod. dopol. postavilo se pod Vrchovnice přes dvůr Frantov až k Račicům 90 pruských děl, a sice z opatrnosti před výtečnou palbou rakouských děl, na vzdálenost 30 kroků jedno dělo od druhého a počaly střílet proti 40 dělům rakouským, musila rakouská děla po krátké chvíli odjeti, jednak že mužstvo bylo střelbou od rána trvající unaveno, zvláště pak proto že došly jim náboje a jiných jim ze zadu se nedostalo. Zjistilo se také, že dobré tři čtvrtiny granátů rakouských neexplodovaly. Tato děla rakouská odjela směrem k Nedělišti. Ostatních 120 děl ke II. a IV. rak. sboru přidělených bojovalo u Máslojed. Pěchoty rakouské zbylo zde na pravém křídle rakouském ze dvou celých sborů (56 praporů) pouze devět praporů k boji schopných. Tři čtvrtiny těchto sborů a sice šest celých brigád, změnilo postavení místo čelem na sever, čelem na západ a dalo se strhnouti v boj o les Svíb proti jedné pruské divisi (12. později 14. praporům pruským). A tento boj o les Svíb, který si vyžádal hrozných obětí, byl se strany rakouské zcela zbytečný, neboť na vrchu mezi Chlumem a Lípou bylo v zákopech a dále na svahu mezi Chlumem a Máslojedy bylo 64 děl, jež by byly další postup pruské divisi ke Chlumu zamezily. Zákopy po těchto dělech rakouských se v nynějším lese chlumském až do dnešní doby zachovaly. Střelbě těchto rakouských děl překážela rakouská pěchota bojující ve Svíbu.\nZe dvou zbylých rakouských brigád na pravém křídle měla brigáda Thomova u Hoříněvsi čtyři prapory zapředeny též v boj o les Svíb, a brigádník Henrique u Trotiny vyslal jeden prapor od své brigády k hájení mostu přes Labe u Lochenic. Zbylo tudíž na pravém rakouském křídle devět boje schopných praporů bez děl a čtyři pluky husarů se 16 děly.\nProti těmto devíti praporům táhlo 96000 Prusů. A tak, vidouce, že každý odpor proti takové přesile byl by jen zcela zbytečným krveproléváním, odtáhly i tyto prapory k Lochenicům a přes Labe po krátkém zápase.\nGenerál Bedenek, jenž byl vzdálen sotva 4 km od svého bojujícího pravého křídla, neměl ani nejmenší tušení, že již od 1.hod. odpol. je celé pravé jeho křídlo na ústupu, a cesta II. pruské armádě do jeho zad že je zcela uvolněna. Rozkázal k polednímu přísně, aby pluky IV. a II. sboru v lese Svíbu v boji zapředené se z boje vyprostily a bezodkladně zaujaly dřívější své postavení; a tyto pluky skutečně ze Svíbu odtáhly, ale postavily se mezi Chlum a Neděliště, a nikoliv na tak výhodnou posici na výšiny nad Hoříněvsí a Račicemi, poněvadž jim k tomu nezbýval již čas. A tak korunní princ pruský, maje spočátku po ruce jen 3 divise (12 pěších pluků), vyslal jednu brigádu gardy ku pomoci generálu Franceckymu do lesa Svíbu, druhá brigáda táhla přes Máslojedy, kamž o 2.hod. odpol. vrazila, a ve 3 hodiny byly již obě tyto brigády gardy pruské na Chlumu, a přes Sendražice a Neděliště tou chvílí táhly již VI. (slezský) sbor pruský. Zároveň 7. divise Franceckyho táhla ke Chlumu.\nKapitola dvacátá třetí: Bitka o ves Máslojedy\nKol jedné hodiny odpol. byla naše ves Máslojedy přeplněna rakouským, vítězstvím opojeným vojskem, všech pluků a všech jazyků, jež po těžkém a hrozném boji se vracelo z lesa Svíbu, tou dobou na krátkou chvíli od Prusů vyklizeného. Vždyť Cerekvicí té chvíle Prusové divě prchali zpět skrz bránu kostelní věže a tuto za sebou zabarikádovali.\nDle vypravování očitého svědka, 40letého kulhavého krejčího Václava Huška, který po celý den boje dlel ve sklepě pod stodolou sousedního statku čís. 28, u Mikulků, počaly po 1.hod. za stodolou našeho statku v zahradě střídavě hrát dvě vojenské kapely rak. veselé pochody, oslavujíce vítězství. Vojáci rakouští, mezi těmi i Češi, volali: "Máme vítězství, Prajz je na útěku!" - Zotvírala se násilím všechna stavení v obci, a vojáci, hladoví, hledali, co je kde k jídlu. Ke druhé hodině pojednou počala prudká ručniční střelba ze zahrad kol severní části obce. Nastalo velké zděšení mezi vojskem. Zadními vraty do statku starosty Fejgla hnali se Prusové. Jediný v tom statku doma zbylý 70letý krmič dobytka Josef Luňák, stoje na záspi, zvolal: "Křičíte, že máte vítězství a Prajzi se sem vratama hrnou!" V tom zněly již rány a rakouští vojáci, zasažení kulemi, padali. Nastal po všech téměř dvorcích zoufalý boj muže proti muži. Jedna baterie rakouská vrazila do vsi, dvě děla postavila na silnici u t. zv. přelízky a vypálila po jedné ráně k Hoříněvsi, avšak ze zahrady statku čís. 30, patřícího rodině Kadečkových, zarachotily výstřely pušek a všechny koně byli hned postříleni a také většina mužstva. Jiná dvě děla byla postavena v zahradě statku čís. 18, Malířově, aby odtud po silnici se hrnoucí Prusy smetala, leč tato 2 děla ani nevystřelila; mužstvo i koně byli postříleni, dříve, než mohli vystřeliti.\nZa pruskou pěchotou následovalo v patách pruské dělostřelectvo, které po vyklizení naší vsi od Rakušanů projelo cvalem silnicí, rozestavilo se po polích na jižní straně od Máslojed a počalo prudce stříleti na zmíněný 6. dělostř. pluk rak., postavený od Chlumu k Nedělišti a ke Chlumu vůbec. Byla to ona pruská děla, počtem 90, jež o půl 12. se postavila od Vrchovice k Račicům a pálila na "Tumplace". Celé 2 1/2 hod. trvalo, než se tato děla dostala za Máslojedy, v místo, od prvého jich postavení u Vrchovnice sotva 3/4 hod. cesty vzdálené. A postup ten trval Prusům tak dlouho, za nepatrného odporu vojska rakouského v těch místech, jak dlouho by však byl trval, ba snad byl i znemožněn býval postup Prusům, kdyby proti této II. pruské armádě na svém určeném postavení, v tak výhodné posici byly stály celé rakouské 2 armádní sbory a 1. divise jízdy se 176 děly, kteréžto sbory byly dosud do 3. července bojem nedotčeny.\nTito pruští dělostřelci zanechali zde za vsí na polích 36 mrtvých koní; své padlé mužstvo tu ihned Prusové pohřbili. Půda byla od rakouských granátů v těchto místech rozrytá. Slezský VI. armád. sbor a sice jeho 11. dvise, měla za prvý úkol, tento Prusům hrozně nepohodlný 6. dělostřelecký pluk z jeho postavení vypudit, což se jí přes Neděliště z boku obejitím podařilo. Ustoupivší tato rakouská děla postavila se po druhé mezi Světín a Všestary, odkud vydatně podporovala útok rakouské pěchoty na Chlum, když byla opět zde z pravého boku shora zmíněnou pruskou pěchotou napadena a vytlačena, utrpěvše velkých ztrát.\nKapitola dvacátá čtvrtá: Boj o Chlum a ústup rakouské armády\nPruská pěchota 1. gard . divise vedrala se do Chlumu se strany východní a sice po lukách oupadem od Nedělišť, prošedše tak před ústím četných rak. děl, opodál na stráni od Chlumu k Nedělišti se táhnoucí, umístěných. Ač zde, a sice v samém Chlumu, na jihovýchodní straně od Chlumu, kde se postavily 3 brigády IV. armád. sboru, z lesa Svíbu ustoupivší, a také v blízkosti Chlumu na straně západní u Lípy, kde rozestaven byl celý, bojem dosud nedotknutý III. arm. sbor, byla zprvu proti vrazivší do Chlumu 1. gardové divise pruské velká rakouská přesila, přece rakouské vojsko zprávou, "Prusové jsou nám vzadu," bylo tak ochromeno, že pojal je vesměs stav zoufalý, takže po krátkém odporu jednotlivé pluky prchaly, a to zvláště pluky IV. armád. sboru, v lese Svíb hrozně bojem zdemoralisované. Toliko dělostřelectvo, a ke konci boje jízda rak., kladly Prusům tuhý odpor.\nJe zajímavo, že Benedek stojící mezi 2. a 3. hodinou v místech nad vsí Lípou, tam, kde nyní stojí panský dvůr, nevěděl o všem tom, co se již po celou hodinu za jeho zády od Máslojed ke Chlumu dělo, ač po celou tu hodinu zuřil zde ve zvýšené míře boj, zvláště dělostřelecký. Při tom dlužno uvážit, že (protože nebylo té doby polního telegrafu ani telefonu) měl Benedek po ruce na 400 důstojníků, vesměs na koních, kteří byli s to nahradit dnešní moderní dorozumívací prostředky.\nTeprve ve 2 hod. 55 minut vyslal Benedek plukovníka Neubera, aby se podíval, jak se mají věci na pravém křídle, zda II. a IV. armádní sbor stojí již na vykázaných jim místech. Plukovník Neuber po chvilce se vrátil a celý zděšený hlásil Benedekovi: "Excelencí, když jsem jel kol Chlumu, bylo po mně od nepřítel stříleno." - "Ach, netlachejte!" odpověděl jemu Benedek, načeš plukovník Neuber s důrazem zprávu tu opakoval. - Benedek se slovy: "Pánové, pojeďte se se mnou podívat, jaké je to hloupost," odjel s celou družinou ke Chlumu, odkud však pojednou proti němu vypálena byla nepřítelem salva z pušek. Mnoho důstojníků a koní válelo se kol Benedeka mrtvých a raněných. Benedek octl se tu ve velikém nebezpečí, obrátil se rychle a jel po svahu dolů směrem ke Dlouhodvorům, kde v záloze stály dva armádní sbory a sice I. A VI.\nGenerál Benedek byl cele zaujat I. armádou pruskou, odkud kynula mu stále naděje na vítězství. Toho bylo důkazem, že když kolem poledne generál Baumgarten učinil mu návrh, aby VI. armádní sbor ze zálohy postoupil, a vyplnil mezeru na pravém křídle, vzniklou odchodem IV. armádního sboru, Benedek sice svolil, ale když IV. sbor hotovil se k odchodu, svůj rozkaz opět odvolal s doložením, že jej potřebuje k ofensivě proti I. armádě pruské. A vskutku, již chtěl dáti Benedek rozkaz oběma v záloze stojícím armádním sborům k útoku na armádu prince Bedřicha Karla, když ve chvíli té došla jej shora uvedená zdrcují zpráva.\nAvšak i zde se naskýtá otázka, zdaž by bylo útokem (ofensivou) vedené prapory rakouské, byť i ve velké přesile, proti pruské rychlopalbě, paternásobně účinnější palby rakouské, a k tomu vesměs z krytého postavení vedené, dokázali Prusy skutečně z jich postavení vypudit a k ústupu donutit. Víme, co rakouských praporů (48) se vystřídalo v boji o les Svíb proti 14 praporům pruským. A k tomu i levé křídlo rakouské u Proluze ve tři hodiny odpoledne bylo zpět ze svých prvých výhodných pozic vytlačeno, ba může se říci, již i prolomeno. Dále dokázal to boj velikou rakouskou přesilou vedený proti jediné pruské 1. gardové divisi ve vsi Chlumu usazené, jejž níže popisuji.\nPruský generál Herwart z Bittenfeldu, velitel 1. gardové divise, vniknuv se svojí divisí na Chlum a obsadiv ves, vyslal jednu brigádu pod vedením generála Knappa, aby obsadila Rozběřice. I to se bez velikého boje Prusům povedlo. takže tařka současně s Chlumem padly Rozběřice a Prusové počali z jižního cípu této vsi pálit na nedaleko odtud v pohovu stojící plné masy vojska I. a II. armádního sboru rakouského.\nGenrál Benedek přesvědčiv se, že zdrcují zvěst plukovníkem Neuberem jemu sdělená, že klíč armády rakouské, celému okolí dominující Chlum, je v rukou nepřítelových, spěchal odtud, aniž bys byl dříve skryl za krajní stavení Chlumu, jak myslně tu a tam se uvádí, dolů ke Dlouhodvorům, aby dal rozkaz veliteli VI. armádního sboru gen. Ramingovi, aby Chlum dobyl zpět. Generál Raming dal rozkaz, aby jeho brigáda Rosenzweigova, jež se skládala z 4. pluku vídeňských Deutschmeistrů, 55. pluku hr. Gondrecourta a 17. praporu myslivců, vyklidila Rozběřice od Prusů, což se jí také po tuhém boji od domu k domu šťastně povedlo. --Byl to za celý den boje jediný skvělý úspěch, jenž se vojsku rakouskému povedl. A to jen proto, že v boji ve vsi bojovalo se většinou muž proti muži a nemohla zde proto tak zhoubně působiti pruská rychlopalba. Za tento rekovný čin této brigády vyslovil se navečer po bitvě při odjezdu z bojistě generál Benedek k doprovázejícímu jej generálu: "Der Brigade Rosenzweig gehört heute ein Rosenzweig." - ( Slovní hříčka: Brigádě Růžový letorost, patří dnes růžový letorost.)\nOstatní tři brigády VI. armádního sboru útočily po různu do vrchu od Rozběřic na Chlum, a byla to zase brigáda Rosenzweig, která po dobytí Rozbřezic prvá na Chlum vnikla. Avšak následkem dlouho nedocházející posily ostatních brigád musila pruské přesila z Chlumu ustoupiti po velikých ztrátách. A tak dělo se i ostatním třem brigádám VI. armádního sboru, jelikož na chlum neútočili uceleně a na Chlumu očekávala jejich útok celá divise (čtyři pluky) gardy, jádro vojska pruského, jež, když řady vojska rakouského přiblížily se na dostřel, několika za sebou vypálenými salvami je smetla, smetla a tím k ústupu donutila. A tak co nepodařilo se VI. arm. sboru, mělo se nyní podařit I. arm. sboru rakouskému.\nAvšak, když po ústupu VI. arm. sboru rakouského Prusové dostali se opět do Rozběřic, na Lípu a Chlum, dorazila již druhá gardová divise, a od Nedělišť a Světí talčila se sem jednotlivá oddělení pruského VI. arm. sboru slezkého. A proto, když se podél státní silnice, vedoucí od Rozběřic k Lípě, seřaďovaly tři brigády I. arm. sboru k útoku na Chlum, byly již ze tří stran do Prusů odstřelovány, zvláště pak od četných děl jižně od Chlumu a vrchu chlumském stojících.\nKdyž pak tyto tři brigády I. arm. sboru, (4. brigáda od téhož sboru odtáhla ku posile levého křídla ku Probuzi, jak již v předu bylo uvedeno) počtem 20.000 mužů, zahájili útok, řádila v řadách jejich rychlopalba pruských jehlovek, a sice již z obou boků i ze předu, a k tomu ze předu četná děla. Jednotlivým plukům podařilo se sice dosíci až temene vrchu, ba i děla pruská odtud vypudit, avšak zde byli uvítaní tak rychlou palbou jehlovek, že nezbylo jim než rychle a to ve zmatku zpět se stráně utíkati.\nZa tohoto 20 min. trvajícího útoku ztratil I. armádní sbor z 20000 mužů 10000 vojínů (6600 mrtvých a raněných a 3400 zajatých). Úvoz od Chlumu k Rozběřicům vedoucí byl mrtvými a raněnými v některých místech vyplněn.\nOba tyto útoky rakouského vojska podporovalo silně střelbou rakouské dělostřelectvo, a sice od Všestar ke Světí a za Všestary na všech vyšších bodech rozestavené. Hlavně toto dělostřelectvo nadělalo Prusům mnoho ztrát. Na Chlumu u samého kostelíka smrtelně ranila střepina granátu pruského velitele 1. gardové divise, generála Hyllera z Getringenu, který za chvíli v kostelíku na stupních u oltáře zemřel. Byl to jediný generál, jejž Prusové za této vílky stratili. A i celá tato divise gardy pruské ztratila poměrně nejvíce na důstojnících i mužstvu. Z těchto gardových důstojníků pohřbeno je devět na temeni Chlumu na tamním pruském hřbitově.


Rebarborový koláč se sněhem - Recepty Fitweb\ng mandle jemně strouhané\nZ uvedených přísad zpracujeme těsto, které necháme 30 minut odpočinout v chladu. Těsto rozválíme a dáme na vymazaný plech. V dobře předehřáté troubě pečeme 5 minut.\nPak těsto vyjmeme a zasypeme drobně nakrájenou revení, kterou posypem 2/3 cukru a 20 minut pečeme.\nZ bílků a zbylého cukru ušleháme tuhý sníh, vmícháme do něj mandle a potřeme koláč. Posypeme mandlemi a pečeme asi 5–8 minut, až sníh zezlátne a zpevní.\nJá jsem tento koláč dělala z dvojité dávky na pekáč a nepřidávala mandle. Byl to zatím ten nejlepší rebarborový koláč, co jsem kdy jedla.\nListové těsto vyválíme a dáme na plech. V mixéru si umixujeme mléko, tvaroh, cukry, žloutky, pudinky a vylijeme na… více o Pudinkovo-tvarohový koláč se sněhem\nPoužité suroviny: Bílek Cukr Hladká mouka Mandle Máslo Rebarbora Sůl Vanilkový cukr Žloutek\nRebarborovo-tvarohové pité Rebarborový dort s tvarohem Rebarborový koláč Rebarborový koláč s rumovým karamelem Rebarborový koláč se sladkým sněhem\nRizoto Rizoto s kuřecí sekanou Rizoto s kuřecím masem a slaninkou Rizoto s mozzarellou a gorgonzolou Rizoto s ořechy (Risotto alle noci)


ŽENA-IN - Dnes se jí to, co vyrobí chemická laboratoř\nDnes se jí to, co vyrobí chemická laboratoř\nzatímco dřív, se jedlo to, co dala příroda. Dnes koupíme prakticky všechno, ovšem mnohdy se to nedá jíst. O tom je přesvědčena čtenářka s nickem Simič. Souhlasíte s ní?\nHezký den všem mlsným „hubám“. Neznám dítě (dokonce ani dospělého), které by nemělo rádo sladké. Já mlsala vždy, za všech okolností a všechno, co bylo sladké. Musím ale uznat, že za těch „komančů“ mi chutnalo jaksi víc. Sladkosti byly dobré, řekla bych, že i kvalitnější. Čokoláda chutnala jako čokoláda a ne jako hnědé bláto, zmrzlina byla z mléka, nikoliv z obarvené vody, oplatky se rozplývaly na jazyku a nepáchly umělotinou jako dnes. Dnes koupíme prakticky všechno, ovšem mnohdy se to nedá jíst. Zelené trpké banány, rajčata a papriky bez vůně a chuti, vodnaté salámy, přesolená šunka...Ale všechno má krásný barevný lákavý obal, který je na tom výrobku asi nejkvalitnější. No nic, musela jsem si ponadávat, protože už jsem si pořádně dlouho na ničem dobrém nepochutnala.\nJako dítko jsem milovala jakoukoliv čokoládu. Ať už na vaření, nebo mléčnou, s oříškami, se želé. Dlouhá léta jsem sbírala obaly od všech možných sladkostí, hlavně obrázky, které v sobě měly žvýkačky BAJO.Pamatuji se, jak jsme si je s ostatními dětmi vyměňovali.Také jsem milovala větrovou žvýkačku SEVAK. Nezapomenu na karlovarské oplatky, které nám vozila teta z lázní, sušenky VESNA a DALIDA, malinké čokoládly od Orionu, Bonbony o Sfinx, ledňáčky, jahodovou a meruňkovou dřeň, výborné ovocné sirupy, dětské pudinky, termixy, jogurty ve skle, Granko, které jsem ujídala přímo z krabice polévkovou lžící...Dobroty, které znají dnešní děti jen z vyprávění. Připadá mi, že dřív se jedlo to, co dala příroda. Dnes se jí to,co vyrobí chemická laboratoř. Svým dětem sladkosti pečlivě vybírám, ale ne vždy se mi to daří uhlídat. Mně osobně spousta dnešních cukrovinek nechutná. Věřte mi, že bych šla na nákup do „komunistického“obchodu raději, než do Kauflandu!\nMilá Simič, no, nevím, jestli by se vám líbilo, kdybyste se najednou ocitla v době svého dětství. Možná máte v mnohém pravdu, ale zřejmě bychom byly zděšeny\nČokoládu já jím moc\nchemii mame skoro ve vsem.tak preji dobrou chut.a jezme dokud mame na to, pak uz bude pozde\nNa čokoládě ujíždím\nJsou to takové chemické šmakulády\nrendaa — #2 ja tiež\nKdyž tady čtu o západním Německu tak my jsme tam vozili známím naši praženou kávu, protože němci ji neuměli upražit jako my. Myslím tím ještě zrkovou kávu, která se mlela doma.\ndadma — #9 Jojo, byla to blbá politika...\nDukla sušenky a Slávie bonbony, Klokanky, Svěženky,...\nhermína — #3 Mě to ,ale štve.Proč mám strávit další hodinu čtením složením výrobků a ještě kolikrát ,tam stejně nenapíší co v tom je ,nyní zrovna kauza koňské maso.A kolikrát je to napsáno ,tak že to nepřečtu ani s brýlemi.Tak to se máme vrátit do časů našich babiček a prababiček a vše si vyrábět doma? Stejně suroviny na to musím koupit.Bydlím v paneláku a tam si nevypěstuji ani zeleninu, ani maso.Fakt mě to štve.Za drahé peníze ,ještě jíme šmejdy.A to já nekupuji žádné levné věci.Čím levnější tím ošizenější.Jestli jogurt stojí 3,-Kč nebo limonáda 1,5 litru 5 korun, tak tolik stojí jen ten obal,tak co může být uvnitř?\nA tohle mě vždycky štvalo, když někdo přijel ze západu a vyprávěl nám jak tam mají jahody i v lednu.Nyní je zde máme také ,ale nejsou k jídlu.To prostě není jahoda a nevíc jsou rodiny, které si nemohou určité věci koupit ,ani z finančních důvodů.Byla to blbá politika, že tam lidi nepustili.Co je zakázané ,tak vždy láká.Když se tam podíváte,tak zjistíte, že to není vše ,tak růžové jak se zdá.\nMoje známá vezla do tehdy západního Německa ,svým příbuzným naše Olomoucké syrečky.Tam je neměli.A měla incident na hranici protože nechtěla otevřít kufr.Když ho otevřela,měli celníci dost.\nMyslím si, že ty chutě se ve vzpomínkách uchovaly nějak líp, než jaké ve skutečnosti byly, aspoň já to tak mám, mám je spojené s dětstvím a s dobou, kdy čokoláda nebyla samozřejmostí, ale dárkem třeba od hodné babičky.\nVrátit se ani náhodou..\nDocela by mne zajímalo - vrátit se v čase - chutnalo by nám opravdu vše tak jak si na to pamatujeme?\nTrefa:ja na Kaufland nedam dopustit.staci hlavne cist vyzitky na zbozi,z ceho se to sklada.jiny obchod neni lacinejsi.a vse vam radi vymeni.\nSice to není pamlsek, ale párky to bylo jídlo, dnes je to smrad\nZ celého srdce souhlasím.Pečlivě vybírám,co budeme jíst,salámy jsme odbourali úplně, raději upeču maso, i tavený sýr jsem začala dělat doma,v obchodě koupím už jen přírodní. Víc vařím a pokud možno z kvalitních surovin,je lepší dát si misku rizota než kelímek vlašáku.Nevím proč,ale nechutnají mi (až na vyjímky) dnešní jogurty a tak jsem to začala řešit čerstvým ovocem s trochou kysané smetany a medem.Je to podstatně lepší.A takhle bych toho mohla vyjmenovat kopec.Na sladkosti moc nejsem,ale tak dvakrát třikrát do roka si kousek čokolády dám a je pravda,že mnohé z těch co dnes prodávají je fakt děsná směs čehosi,takže okamžitě sáhnu po té co má alespoň 70% kakaa.\nJe opravdu šílené, co potravinové řetězce nabízejí a tak není divu, že se za posledních 5 let ztrojnásobila rakovinová onemocnění střev,žaludku,jícnu a ostatních.\nNěkdy si říkám že už a si lepší nebude.\nna komentář reaguje V19 — #14


Vystupuje z lesů a jde si pro tebe!\nFoto (výřez): Laura Randie, CC BY-SA 2.0\nZprávy o jeho zjevu se různí. Společné je jim ale to, že se jedná o vysokou, vyzáblou (z angl. „slender“ = vytáhlý, hubený) postavu připomínající člověka. Zároveň jsou ale její proporce natolik pokřivené, že je každému hned jasné, že spíš půjde o nějakou „věc“ než o osobu. Nápadné jsou hlavně jeho předlouhé paže, které spíš vypadají jako chapadlové výrůstky než skutečné končetiny. Obličej je bílošedou beztvarou hmotou, která se vzpírá jakémukoli přesnějšímu prozkoumání. Slenderman se objevuje v tmavém obleku, který ale jen do jisté míry maskuje jeho hrozivý zjev.\nSlenderman se často zdržuje v blízkosti hrajících si dětí, které krátce nato beze stopy mizí. Také leckterý dospělý nebyl po nečekaném setkání již více spatřen. Osud zmizelých je nejistý. V jednom bodu si jsou ale všichni, kdo přečkali setkání se Slendermanem bez úhony, zajedno: Typickým průvodním projevem obdobného setkání jsou silné pocity strachu a paniky. Proto se lze domýšlet, že kreatura se svými oběťmi nezamýšlí (pouze) příjemně popít čaj a kultivovaně pohovořit o smyslu života.\nMěstská pověst, nebo internetový fenomén?\nTento příběh vyprávěl 23letý student informatiky z Hamburku. Údajně má tato ještě relativně mladá pověst svůj počátek v internetové fotosoutěži. Slenderman možná vznikl takhle: Soutěžní úkol spočíval v proměně normální fotky pomocí digitální manipulace v paranormální, děsivý snímek. Jeden z účastníků tedy nafotil dětské hřiště, trochu si pohrál s rozmazanou postavou v pozadí, místo paží ji vybavil chapadly, vymyslel si odpovídající hrůzostrašnou historku – a Slenderman byl na světě.\nV červnu 2012 byla na základě této postavy vydána hra – survival horor „Slender – The Eight Pages“. Příběh se – vhodně – odehrává v temném lese a protivník Slenderman šíří strach a děs. Hra, velice oblíbená u mládeže i mladých dospělých, vyvolala opravdový Slenderman boom. Začaly kolovat zprávy o údajném zpozorování Slendermana, na internetu se houfně objevují také fotky a videa. Jako domnělé „zdroje“ se dokonce předkládají historické výjevy ze středověku nebo starého Egypta, jakmile jen zobrazují vyzáblou kreaturu s velice dlouhými končetinami (někdy i v nadměrném počtu). Slenderman tudíž údajně řádí již staletí po celém světě.\nVšechno vymyšleno! – Nebo přece jenom ne?\nPravděpodobně se u všech snímků jedná o více či méně zdařilé padělky. Můj osobní dojem byl každopádně takový, že záběry nejsou o nic autentičtější než stále se objevující (zfalšované!) snímky příšery z jezera Loch Ness či UFO z Oblasti 51.\nKdyž jsem ale nedávno projížděla autem kolem tmavého lesa, periferně jsem najednou zaregistrovala podivný pohyb. Mohla bych přísahat, že to byla dlouhá chapadla vyčuhující zpoza keře, která mi kynula.\nMoje zbabělost zvítězila nad zvědavostí. Vábící chapadla jsem nenásledovala a místo toho jsem šlápla na plyn. A zatímco mi po těle naskočila husí kůže, ptala jsem se sama sebe: „Co to, propánajána, jenom bylo?!“\nOdpovědi psychologie – lehký pocit husí kůže přesto zůstává\nPsychologie vnímání umí tento fenomén vysvětlit: Když lidské oko zaregistruje věci pouze nezřetelně či zlomkovitě, mozek neúplný obraz zkompletuje. Člověk pak věří, že zahlédl věci, které vlastně na daném místě vůbec nejsou.\nBudiž. To by mohlo být vcelku logické vysvětlení mého děsivého setkání (a kromě toho by to osvětlovalo i řadu jiných domnělých kontaktů s duchy). A pravděpodobně to i přesně tak bylo. Možná jsem se v myšlenkách zaobírala oním příběhem poněkud víc.\nPřesto jsem potají mírně uklidněná vědomím, že i podle oficiální pověsti nemusí každý kontakt se Slendermanem skončit špatně.\nJinak by přece nebyl nikdo, kdo by mohl tento příběh šířit dál.


Rádce pro motoristy na cestě do Chorvatska :: Hotovky\nPokud se ještě rozmýšlíte, kde by se vám v Chorvatsku mohlo nejvíce líbit, náš malý průvodce vám usnadní výběr.\nKudy tudy do Chorvatska?\nExistuje několik osvědčených tras, kterými se z České republiky dostanete do Chorvatska. Vyberte si z našeho přehledu podle začátku a cíle vaší cesty.\nCíl vaší cesty: Zadar\nPraha - Znojmo - Vídeň - Graz - Maribor - Záhřeb - Karlovac - Bosiljevo - Žuta Lokva - Gospić - Gornja Ploča – Zadar\nPraha - Znojmo - Vídeň - Graz - Maribor - Záhřeb - Karlovac - Plitvická jezera - Gračac - Maslenický most – Zadar\nCíl vaší cesty: Dubrovník nebo Makarská\nPraha - Znojmo - Vídeň - Graz - Maribor - Záhřeb - Karlovac - Bosiljevo - Žuta Lokva - Gospić - Zadar - Dugopolje - Šestanovac - Makarská - Opuzen – Dubrovník\nPraha - Znojmo - Vídeň - Graz - Maribor - Záhřeb - Karlovac - Plitvická jezera - Gračac - Knin - Sinj - Split - Omiš - Makarská - Opuzen – Dubrovník\nCíl vaší cesty: Split\nPraha - Znojmo - Vídeň - Graz - Maribor - Záhřeb - Karlovac - Bosiljevo - Žuta Lokva - Gospić - Zadar - Dugopolje – Split\nCo vám na cestě do Chorvatska nesmí chybět\nBez dokladů se vážně neobejdete. Zkontrolujte si, jestli máte občanku, řidičák i techničák, ať se nemusíte vracet přes půl republiky. Chorvatsko patří do Evropské unie, proto vám občanský průkaz postačí. Děti musí mít speciální dětskou občanku, která se vystavuje na omezenou dobu a je třeba hlídat její platnost.\nMAPY & GPS\nI když řízení zvládáte téměř poslepu, bez mapy a kvalitní GPS navigace raději nejezděte. Výhodné jsou i navigační aplikace, které vám kromě směru cestu ukáží, kde je zrovna objížďka, kde stojí policejní hlídka, nebo kde vás změří radar. Stáhněte si třeba promyšlený navigační systém Waze. Tato vychytávka mluví česky a je zcela zdarma, pro Android i iOs.\nKaždá cesta něco stojí, proto počítejte s dálničními poplatky. Mýtné můžete na mýtnicích platit hotově, nebo kartou, a to i v zahraniční měně, podle úředního kurzovního lístku. Nezapomeňte si koupit dálniční známky všech zemí, kterými budete projíždět. Přehled dálničních poplatků najdete na této stránce.\nObložené chleby a řízky už patří mezi klasiku. Ale studeného jídla se člověk pořádně nikdy nenají. Energie je pro řidiče opravdu důležitá! Není nic jednoduššího než sbalit pár zavařených hotových jídel, jako svíčkovou, ptáčky či rajskou, nebo polévek, a ty si pak na odpočívadle pohodlně ohřát.


Nejlepší arkádové hry kasina (2022) ✅\n🌟 Nejlepší arkádové hry kasina 🌟\n1 Pravidla hraní arkádových her a jak hazardovat\n2 Arkádové hry\n2.1 Bonusový bowling\n2.3 Arkádové automaty\n3 Bonusy pro arkádové hry\n4 Okamžité hraní arkádových her\n6.1 Kde jsou místa, která nabízejí arkádové kasinové hry?\n6.2 Co je arkádová hra?\n6.3 Jak mohu vyhrát v arkádových hrách?\n6.4 Které jsou přední arkádové hry?\nArkádové hry jsou zábavné struktury, které ke hraní potřebují mince. Jsou běžné v kamenných zařízeních a na online platformě. Hráči musí vložit coiny, aby mohli hrát kola a postupovat co nejvíce, aniž by se dostali do hry přes displej. Historie arkádových her není jasná, ale jejich zlatý věk byl během 70. let.\nPopularita arkádových her mezi hráči zůstala a kasina přinášejí zpět ty nejlepší arkádové hry. Spojení sázkových funkcí s arkádovou herní akcí je zábavné. Nejlepší online arkádové hry poskytují více interaktivního hraní her, protože do hry musíte být více zapojeni než otáčení kotoučů ve slotech. Tento příspěvek vysvětlí vše, co potřebujete vědět o špičkových arkádových hrách v kasinu.\nPravidla hraní arkádových her a jak hazardovat\nExistuje spousta online kasin, která nabízejí různé arkádové hry s různými pravidly hraní. Existuje několik alternativ a hra je často různorodá. Na rozdíl od jiných kasinových her, kde hrajete s penězi, mají arkádové hry zlepšit vaše dovednosti a zbavit vás zdlouhavých pravidelných kasinových her.\nArkádové hry se hrají snadno a nevyžadují vklad ani dovednosti. Nezapomeňte zkontrolovat pravidla arkádových her online kasina, určit svůj rozpočet a pokusit se o preferovanou hru.\nExistují arkádové kasinové hry, které by mohly sklízet obrovské výhry. Tyto hry mají konkrétní výplatní tabulku, která udává, na co můžete sázet a částku, kterou můžete ve hře vyhrát.\nHráči musí při hraní nastavit své hodnoty coiny a je nastaven žargon každé hry. Mohou také hrát automatické arkádové hry, které umožňují nepřetržité hraní různých her bez stisknutí tlačítka.\nArkádové kasinové hry mají otazníky, které lidem umožňují číst o každé hře a porozumět výplatám a pravidlům této hry.\nVýplaty jsou výnosy z vaší sázky a v každém kasinu se liší. Pamatujte, že vyšší kurzy poskytují menší výplaty a dům vždy vyhraje bez ohledu na to, jak hrajete.\nVýplaty a kurzy se v každé hře liší. Většina her s minimálními sázkovými limity může být ideální pro začátečníky, ale ne ideální pro sázející s vysokým podílem.\nNejkvalitnější arkádová kasina poskytují přebytek retrográdních her, například:\nKdyž narazíte na digitální bowlingové dráhy, máte šanci vyhrát skutečné peníze. Hra vyžaduje, abyste nastavili počet kolíků, o kterých si myslíte, že budou ve hře vyřazeni, a určili úroveň své mince, poté se odehrály vaše dvojité hody. Tyto hry obsahují působivé animace a grafiku pro příjemnější zážitek.\nJe to zúžená verze populární klasické rulety a má menší kolo. Toto kolo je očíslováno od jedné do dvanácti s jednou nulou. Sázky můžete uzavřít na konkrétní číslo, různá čísla, více skupinových čísel a další aspekty, jako je barva a šance / vyrovnání. Je mnohem rychlejší než původní hra.\nPatří mezi nejoblíbenější hry v několika online arkádových kasinech a vyžadují, aby hráči využili své herní dovednosti k posílení zážitku a získání více výher. Spíše než jen spoléhat se na štěstí, jako jsou kasinové automaty, vyžadují arkádové automaty nějaký aspekt řemesla. Jsou vyrobeny tak, aby připomínaly tradiční arkádovou hru, a obsahují živé a odvážné animace a grafiku. Můžete si také užít retro zvuky upravené z primární arkádové hry.\nBonusy pro arkádové hry\nArkádové hry online kasina jsou často zdobeny působivými bonusovými kódy a kódy můžete použít při hraní arkádových automatů i jiných her bez jakéhokoli poplatku. Získáte také šanci získat výhru o skutečné peníze.\nNejlepší arkádové hry v kasinech vám také umožní hrát demo modely poskytovaných arkádových her. I když to nemusí vést k výplatám, pobaví vás a umožní vám dostat se do hry, uchopit ovládací prvky hry a zvládnout herní dovednosti. Jiná kasina dávají uvítací bonusový balíček za jejich kontrolu.\nOkamžité hraní arkádových her\nOnline sázení je vítanou příležitostí pro lidi, kteří dávají přednost pohodlí svého prostoru před přeplněnými pozemními kasiny. Můžete se také účastnit online kasinových arkádových her na cestách. Přední kasina mají mobilní aplikace, které si můžete stáhnout, a jejich weby jsou optimalizovány tak, aby podporovaly jakoukoli velikost obrazovky. Při hledání aplikace zvažte poskytovatele softwaru, bonusové nabídky, licence a mobilní kompatibilitu.\nPři hraní arkádových her ve vašem prohlížeči nebo mobilu není žádný rozdíl. Oba jsou účelné a mají podobné vzhledy, funkce a výběr her. Dbejte však na kasina, která ve svých aplikacích nabízejí samostatné bonusy.\nMůžeme dojít k závěru, že kasinové arkádové hry nabízejí nový směr hraní kasinových her, protože jsou poutavé a mohou odměňovat peníze navíc. Několik webů poskytuje vzrušující arkádové hry a díky jejich kompatibilitě s mobilními gadgety můžete hrát odkudkoli. Začátečníci i odborníci mohou hrát arkádové hry a vyhrávat, protože vyžadují minimální aspekt dovednosti a štěstí.\nKde jsou místa, která nabízejí arkádové kasinové hry?\nArkádové hry si můžete zahrát v jakémkoli zařízení (dětské hřiště, nákupní centrum a bar). Můžete také hrát online arkádové hry. Existuje spousta různých webů, které poskytují četné arkádové hry se sofistikovanými funkcemi i výhrami.\nCo je arkádová hra?\nArkádová hra je systém fungující na mince, který je k dispozici v obchodních centrech, barech nebo na internetu.\nJak mohu vyhrát v arkádových hrách?\nNa rozdíl od automatů a jiných typických her v kasinu můžete v určitých arkádových hrách procházet s dovednostmi a zkušenostmi, ale stále to závisí na štěstí. Ideálním způsobem, jak vyhrát v arkádových hrách, je porozumět pravidlům a mechanice hry. Začněte tím, že budete používat malé sázky v režimu online hraní zdarma, dokud nerozeznáte hru.\nKteré jsou přední arkádové hry?\nHráči mají různé preference ohledně her. Vyberte si z mnoha online her.


Signatura IBM M 020/D\nNázev skladby Koncert pro housle a orchestr č. 2, H 293\tNový Špalíček, H 288\tSymfonie č. 3, H 299\nSpecifikace signatury M 020a/D: Nový Špalíček, H 288;\nM 020b/D1: Koncert pro housle a orchestr č. 2, H 293;\nM 020c/D: Symfonie č. 3, H 299\nPoznámka k datu vzniku [před 26.4.1943]\nUspořádání složek Dvojlisty\nPsací náčiní Tužka, pero (černý inkoust)\nSignatura Tr B 280\nPřírůstkové číslo 88/71\nPředchozí vlastník Rybka, Frank\nDatum získání 25.06.1971\nDatum získání do IBM 01.07.2017\nDatum digitalizace 1.7.2017\nPoznámka k digitalizaci 19. fáze\nID 394 (záznam 1 / 0)


Umístění: Hlavní stránka » Oblastní sdružení Pirátů » Krajské sdružení Plzeňský kraj » Program Pirátů pro krajské volby do Plzeňského kraje v roce 2012 » Soukromí\nPojem soukromí obrátily vládnoucí struktury naruby. „Soukromí“ se dovolávají, když potřebují utajit smlouvy, sponzory politiků, korupční skandály nebo jiné veřejné záležitosti.\nSe sledováním občanů ve veřejném prostoru souhlasíme pouze v jasně odůvodněných případech a v nezbytné míře (zlatnictví, úřady, parkoviště atd.) Lidé musí být informováni o pravidlech pro použití získaných osobních údajů, maximální době uchovávání a způsobu likvidace. Odmítáme, aby byla data získaná ze sledování dále automaticky propojována.\nCentralizované databáze v rukou státu (např. zdravotní registry) představují riziko úniku a zneužití citlivých údajů. Prosazujeme, aby občané měli nad svými údaji kontrolu a aby byly tyto údaje náležitě zabezpečeny. Navíc by se každý měl po stanovené době dozvědět, že byl individuálně sledován nebo že státní orgán přistupoval k jeho osobním údajům.\nEvropská směrnice o uchovávání údajů přikazuje sledovat a uchovávat údaje o všech telekomunikačních spojeních i o pohybu všech mobilních telefonů. Ve spolupráci s ostatními Pirátskými stranami usilujeme o zrušení této směrnice.


Strana 12 / 24\nKdo ví, odpoví (6/2013) (29.6.2013)\nK létu patří romantika. Co takhle v prostředí parku a ve společnosti filmového plátna? Moderátorka Lucie Balcarová vás v novém vydání Kdo ví, odpoví pozve do bohumínského letního kina. Agentura K3 v něm v červenci chystá hned dva filmové festivaly. Při jednom se budete bát, s druhým se od srdce zasmějete. Letní kino má nový projektor a proto slibuje intenzivnější zážitek. Ostatně, intenzivní radost z léta můžete mít i díky Kdo ví, odpoví. Hrajte s ...\nVysílání č. 2013 / 27 (29.6.2013)\n1. Městské slavnosti 2013 plné hvězd 2. Žáci dostali vysvědčení Krátké zprávy TIK Bohumín 3. Most ve Skřečoni Stavbou MS kraje 4. Vodáci odemkli řeku Odru 5. Vyřazení žáků 9. tříd 6. Plastikoví modeláři mezi nejlepšími 7. Zveme na Léto-kruhy 2013 8. Hasiči se vrátili ze zatopené obce Kly Krátké zprávy TIK Bohumín 9. Začíná přihlašování k e-aukci 10. Otevřeli novou cyklostezku 11. Veřejné setkání MAS ...\nFotbalový turnaj týmů Staří páni (29.6.2013)\nFotbal se jim dostal pod kůži a proto mu zůstali věrní i když už mají na zádech nějaký ten křížek. Fotbaloví veteráni si říkají Staří páni. V Záblatí šli ještě dál a zorganizovali pro ně speciální turnaj. Fotbalisté, kterým je 45 let a více, se o víkendu utkali o Pohár starosty Bohumína. První ročník turnaje pořádal tamní FK Slovan.\nHasiči se vrátili z obce Kly (29.6.2013)\nZaplaveným obcím v Čechách putovala z Moravskoslezska materiální i lidská pomoc. Bohumín poslal čisticí prostředky a vybavení, hasiči z místní stanice pomáhali v týmu WASAR, hasiči s dobrovolníky z Kopytova v Hřensku a naposledy členové dalších tří sborů dobrovolných hasičů společně - v obci Kly na Mělnicku.\nMěstské slavnosti 2013 (29.6.2013)\nSportovní hry 2013 (29.6.2013)\nTýdnem plným pohybu vyvrcholil další ročník městských sportovních kol. Hned v několika disciplínách se utkali žáci šestých až devátých tříd základních škol a víceletého gymnázia. Sportovní hry 2013 uspořádal dům dětí a mládeže Fontána. Pro starší žáky se konají jednou za dva roky, letos si pohár odneslo gymnázium.\nTIK Bohumín aktuálně od 29. června do 5. července 2013 (1) (29.6.2013)\n1. Most ve Skřečoni Stavbou MS kraje 2. Vodáci odemkli řeku Odru 3. Vyřazení žáků 9. tříd 4. Plastikoví modeláři mezi nejlepšími\nTIK Bohumín aktuálně od 29. června do 5. července 2013 (2) (29.6.2013)\n1. Začíná přihlašování k e-aukci 2. Otevřeli novou cyklostezku 3. Veřejné setkání MAS Bohumínsko 4. Tituly modelářů v Tug Towingu\nŽáci dostali vysvědčení (29.6.2013)\nKdo se učil, raduje se, kdo ne, má důvod k zamyšlení. Každopádně výsledky jsou jasné. Žáci si v tomto týdnu převzali od učitelů svá vysvědčení. Na dvou základních školách v Novém Bohumíně začaly prázdniny dříve. V polovině týdne si pro souhrn známek přišli žáci Masarykovy základní školy a ve čtvrtek děti ze školy ČSA.\nVysílání č. 2013 / 26 (22.6.2013)\nAlpský traverz nad Odrou (22.6.2013)\nV zimě se věnují koloniím netopýrů a jejich bádání, v létě expedicím na ukrajinském Krymu nebo jeskyním v Norsku. Mezinárodně uznávaný jeskyňářský klub Orcus si na nudu stěžovat rozhodně nemůže. Přesto si jeho členové najdou čas na fanoušky adrenalinu. Ani letos je neochudili o Alpský traverz, nově nad řekou Odrou.\nIzolační zeleň - hotová a připravovaná (22.6.2013)\nKanalizace ve Skřečoni (22.6.2013)\nZačala další etapa výstavby kanalizace v místech, kde je to ekonomicky únosné. Po Záblatí, kde město investovalo 12 milionů korun, přišla na řadu sousední Skřečoň. Dělníci tam postaví 418 metrů splaškové a 113 metrů dešťové kanalizace. Práce zahájili v polovině června. Termín dokončení mají letos v říjnu. Akci financuje město.\nKonvektomat a školní kuchyně (22.6.2013)\nBohumín do budoucna transformuje malé školní kuchyně. Chce si ponechat jen dvě největší a z nich naplno vytvořit centrální. Zbylé by se časem měly změnit na výdejny, některé už takto fungují. Počítá s tím chystaná dlouhodobá koncepce města. I to je důvod, proč došlo k modernizaci technologií v kuchyni školy ČSA.\nMezinárodní dechový festival (22.6.2013)\nPromoce Univerzity třetího věku (22.6.2013)\nTIK Bohumín aktuálně od 22. do 28. června 2013 (1) (22.6.2013)\nTIK Bohumín aktuálně od 22. do 28. června 2013 (2) (22.6.2013)\nTelevizní setkání vedení města s občany (18.6.2013)\nVysílání č. 2013 / 25 (15.6.2013)


Jiřina Tejkalová: Já a štrúdl cena od 163 Kč - Srovname.cz\nSrovnání cen » Knihy, filmy, hudba » Knihy » Srovnání cen Články o Recenze Napsat recenzi pro Informace o Poradna Jiřina Tejkalová: Já a štrúdl\nJá a štrúdl - Jiřina Tejkalová. Po rychle rozebrané veleúspěšné knižní prvotině Můj řecký rozvod přichází autorka s další novinkou. Hrdinka románu má svůj život pevně v rukou – jiné ruce totiž k dispozici nemá. Musí pečovat o nemocného manžela, vychovávat dospívající dceru, pomáhat dvěma dospělým synům, naslouchat ...a dál?\nProdukt Jiřina Tejkalová: Já a štrúdl neprodává žádný obchod s kamennou pobočkou. Zobrazte si všechny obchody nebo zkuste podobné produkty.\nProdukt Jiřina Tejkalová: Já a štrúdl nemá žádný obchod skladem. Zobrazte si všechny obchody nebo zkuste podobné produkty.\nProdukt Jiřina Tejkalová: Já a štrúdl neprodává žádný obchod s možností platby kartou. Zobrazte si všechny obchody nebo zkuste podobné produkty.\nJá a štrúdl - Jiřina Tejkalová\nDo obchodu » Jiřina Tejkalová: Já a štrúdl Superknihy.cz\nDo obchodu » Jiřina Tejkalová: Já a štrúdl Megaknihy.cz\nDo obchodu » Jiřina Tejkalová: Já a štrúdl Levneucebnice.cz\nVíce možností? Jiřina Tejkalová: Já a štrúdl koupíte i tady\nDo obchodu » Jiřina Tejkalová: Já a štrúdl Martinus.cz\nDo obchodu » Jiřina Tejkalová: Já a štrúdl Nejlevnějši knihy\nDo obchodu » Jiřina Tejkalová: Já a štrúdl Kosmas.cz\nDo obchodu » Jiřina Tejkalová: Já a štrúdl Knihkupectví-papyrus.cz\nSpecifikace Jiřina Tejkalová: Já a štrúdl\nPorovnat ceny Jiřina Tejkalová: Já a štrúdl\nJiřina Tejkalová: Já a štrúdl - parametry\nJá a štrúdl - Jiřina Tejkalová. Po rychle rozebrané veleúspěšné knižní prvotině Můj řecký rozvod přichází autorka s další novinkou. Hrdinka románu má svůj život pevně v rukou – jiné ruce totiž k dispozici nemá. Musí pečovat o nemocného manžela, vychovávat dospívající dceru, pomáhat dvěma dospělým synům, naslouchat pošetilé mamince a hlavně péct štrúdl, neboť právě ten je pro její rodinu už skoro dvacet let hlavním a jediným zdrojem obživy. A jednoho dne se ten dosud dobře fungující stroj zasekne, lidé a věci přestanou dělat, co mají, a začnou dělat to, co by naopak vůbec dělat neměli. Manžel přestává mluvit, maminka se chce vdávat, syn se nechce, ale zřejmě bude rozvádět a velbloud z jihočeské firmy dokonce začne kousat... Smutně veselý román pro ženy, které chtějí lépe porozumět svým mužům, a pro muže, kteří chtějí lépe porozumět svým ženám. Já a štrúdl - Jiřina Tejkalová od nakladatelství Lika Klub, spol. s r. o. v kategorii Beletrie za skvělé ceny na e-shopu Knihydobrovsky.cz