1 kolní vzd lávací program pro základní vzd lávání Dít v úct p ijmout, s láskou vychovat, ve svobod propustit. R.Steiner.\n2 Obsah 1. Identifika ní údaje Název VP P edkladatel Z izovatel Platnost dokumentu Charakteristika koly Historie koly Úplnost a velikost koly Prostorové e ení Vybavení koly Materiální Prostorové Technické Charakteristika pedagogického sboru a Charakteristika pedagogického sboru Charakteristika Dlouhodobé projekty, mezinárodní spolupráce Dlouhodobé projekty Stálé projekty Mezinárodní spolupráce Spolupráce s rodi i a jinými subjekty kolní dru ina Komunitní centrum sociální klima a podpora pedagogického procesu Charakteristika VP Zam ení koly Výchovné a vzd lávací strategie Cíle základního vzd lávání Klí ové kompetence Zabezpe ení výuky se speciálními vzd lávacími pot ebami Oblast reedukace poruch u ení Zabezpe ení výuky mimo ádn nadaných Typické poznávací charakteristiky nadaných d tí Postup p i práci s nadanými y Za len ní pr ezových témat Osobnostní a sociální výchova Výchova demokratického ob ana Výchova k my lení v evropských a globálních souvislostech Multikulturní výchova Environmentální výchova Mediální výchova U ební plán Tabulace u ebního plánu pro I.stupe Tabulace u ebního plánu pro II.stupe Poznámky k u ebnímu plánu U ební osnovy Jazyk a jazyková komunikace eský jazyk a literatura Charakteristika...17 kolní vzd lávací program pro základní vzd lávání Waldorfská kola Brno strana 2 z po tu 196\n3 Vzd lávací obsah Kreslení forem Charakteristika Vzd lávací obsah Anglický jazyk Charakteristika Vzd lávací obsah N mecký jazyk Charakteristika Vzd lávací obsah Matematika a její aplikace Matematika Charakteristika Vzd lávací obsah Informa ní a komunika ní technologie Informatika Charakteristika Vzd lávací obsah lov k a jeho sv t Charakteristika Vzd lávací obsah Um ní a kultura Hudební výchova Charakteristika Vzd lávací obsah Výtvarná výchova Charakteristika Vzd lávací obsah lov k a zdraví T lesná výchova Charakteristika Vzd lávací obsah Eurytmie Charakteristika Vzd lávací obsah lov k a sv t práce Pracovní innosti Charakteristika Vzd lávací obsah lov k a spole nost D jepis Charakteristika Vzd lávací obsah lov k a p íroda Fyzika Charakteristika Chemie Charakteristika Biologie Charakteristika kolní vzd lávací program pro základní vzd lávání Waldorfská kola Brno strana 3 z po tu 196\n4 Vzd lávací obsah Zem pis Charakteristika Vzd lávací obsah P írodov dný seminá Charakteristika Vzd lávací obsah Cesty um ní Charakteristika Vzd lávací obsah Projektové vyu ování v n meckém jazyce Charakteristika Vzd lávací obsah emesla Charakteristika Vzd lávací obsah Hodnocení a autoevaluace koly Pravidla pro hodnocení Zásady hodnocení výsledk vzd lávání Obecné zásady hodnocení cíle, formy Podklady pro hodnocení Hodnocení výsledk vzd lávání na vysv d ení Zásady a pravidla pro sebehodnocení Hodnocení chování Pravidla pro hodnocení chování Výchovná opat ení Zásady pro celkové hodnocení a na vysv d ení Celkové hodnocení se stupni Hodnocení a v zájmových útvarech organizovaných kolou Komisionální a opravné zkou ky, p ezkou ení Hodnocení vzd lávání podle individuálního vzd lávacího plánu Stupn hodnocení prosp chu p i p evedení na klasifikaci Autoevaluace koly Oblasti autoevaluace Cíle a kritéria autoevaluace Nástroje autoevaluace asové rozvr ení autoevalua ních inností P ílohy P íloha 1: Za len ní pr ezových témat Osobnostní a sociální výchova Výchova demokratického ob ana Výchova k my lení v evropských a globálních souvislostech Multikulturní výchova Environmentální výchova Mediální výchova P íloha 2: U ební plány Tabulace u ebního plánu pro I.stupe Tabulace u ebního plánu pro II.stupe kolní vzd lávací program pro základní vzd lávání Waldorfská kola Brno strana 4 z po tu 196\n5 Waldorfská základní kola a mate ská kola, Brno, Plovdivská 8, p ísp vková organizace 1. Identifika ní údaje 1.1 Název VP kolní vzd lávací program pro základní vzd lávání Waldorfská kola Brno 1.2 P edkladatel Název koly Waldorfská základní kola a mate ská kola, Brno, Plovdivská 8, p ísp vková organizace Adresa koly Základní kola Plovdivská 8, Brno editel koly Ing. Arch. Michal Kvapil Zpracovali: Ing. Lucie perková, Kolegium Waldorfských u itel Kontakty telefon: fax: I O IZO RED IZO Z izovatel Název Statutární m sto Brno I O Adresa Dominikánské nám. 1, Brno 1.4 Platnost dokumentu Dokument platí od editel koly kolní vzd lávací program pro základní vzd lávání Waldorfská kola Brno strana 5 z po tu 196\n6 2. Charakteristika koly Na Z Plovdivská se d ti u í podle kolního vzd lávacího programu, který je zpracován na základ Rámcového vzd lávacího programu vydaného Ministerstvem kolství. áci se vyu ují podle zásad waldorfské pedagogiky. Sou ástí koly je i Mate ská kola vyu ující na základech waldorfské pedagogiky, d ti jsou rozd leny do t í odd lení. 2.1 Historie koly Historie waldorfských t íd není historií budovy, ale spí e celého waldorfského spole enství-, u itel, rodi a p átel koly. První waldorfská t ída vznikla z iniciativy rodi v roce 1999 p i Z Horova v m stské ásti abov esky, tato základní kola byla zru ena a dal í t i roky nav t vovali na i áci Z Jehnice. Zde nebyla mo nost z ídit vy í t ídy kv li nedostatku dal ích volných místností. Následující kolní rok probíhala výuka p i Z Jasanová v Jundrov a od kolního roku 2004/2005 byly Waldorfské t ídy p i len ny k Z Masarova v Brn Lí ni. Zde z staly a do konce k. roku 2008/2009. Dne vznikla samostatná Waldorfská základní kola a mate ská kola na Z Plovdivská 8 v Brn abov eskách. 2.2 Úplnost a velikost koly Základní kola na ulici Plovdivská je úplná s 9 postupnými ro níky. V ka dém ro níku je jedna t ída. kolu nav t vuje p ibli n 200. kolní dru ina má kapacitu 60. Mate ská kola má t i odd lení, celková kapacita je 75 d tí. T ídy jsou umíst ny v pavilonu A. V ro níku je v dy jedna t ída pr m rn asi s 24 y, celkem asi 200. kolu nav t vují áci z celého m sta Brna i z okolí. kola je umíst na v m stské ásti Brno abov esky, v panelové výstavb. V blízkosti jsou zastávky MHD autobus, trolejbus, tramvaj Prostorové e ení kola se nachází v ásti sídli t v Brn abov esky, sestává ze t í pavilon A, B, C. V pavilonu A jsou umíst ny: kmenové u ebny t íd odborné u ebny (Vv, Hv, P ír., Inf, Aj, Nj, va ení, dílny d evo ezba, kovotepectví, keramická) odd lení kolní dru iny V pavilonu B se nachází: a) mate ská kola b) nájemce: St edisko volného asu LATA, které ale není sou ástí koly. V pavilonu C jsou umíst ny: a) eurytmický sál b) t locvi na c) po íta ová u ebna Prostory koly vyu ívá komunitní centrum k rozvíjení aktivit, které p ispívají k zkvalitn ní mezivrstevnických a mezigenera ních vztah a budování vztahu u itel--rodi. kolní vzd lávací program pro základní vzd lávání Waldorfská kola Brno strana 6 z po tu 196\n7 Sou ástí kolního pozemku je h i t, men í h i t pro pot eby mate ské koly, atrium, zahrada. 2.3 Vybavení koly Materiální kola se postupn vybavuje pom ckami pro výuku odborných p edm t, literaturou pot ebnou k výuce. m bude výhledov k dispozici multimediální u ebna vybavená po íta i s p ipojením na internet a dal ími mediálními prost edky Prostorové Areál koly je rozd len na pavilony A, B, C, jídelnu s kuchyní, kolní h i t, atrium a zahradu. áci t íd vyu ívají p ízemí, první patro pavilonu A, t locvi nu a u ebny pavilonu C, kolní jídelnu, kolní h i t a zahradu. H i t a atrium jsou vyu ívány i na pobyt venku o velké p estávce. V prvním pat e pavilonu A jsou umíst ny také dv t ídy waldorfské dru iny a u ebny jazyk. V p ízemí p i vstupu do koly jsou umíst ny atny, sociální za ízení pro chlapce i dívky. Dále se tu nachází kabinety u itel a odborné u ebny. kola není bezbariérová Technické Pro výuku informa ních technologií je ur ena u ebna výpo etní techniky vybavená po íta i. U itelé mají k dispozici po íta e v kabinetech. Po íta e jsou propojeny do po íta ové sít, p es kterou mají áci i u itelé p ístup na internet. kola je vybavena u ebnou dílen, kuchy kou, hudebnou a keramickou dílnou. 2.4 Charakteristika pedagogického sboru a Charakteristika pedagogického sboru Pedagogický sbor waldorfských t íd tvo í 9 t ídních u itel, p ibli n 5 odborných u itel, dv vychovatelky a jedna asistentka integrovaného a. Prioritou koly je vzd lávání a výchova podle poznatk o vývoji d tí a mláde e, proto je velký d raz kladen na dal í vzd lávání pedagogických pracovník. U itelé se pravideln zú ast ují mnoha seminá tuzemských i zahrani ních - v t inou se týkají waldorfské výuky, ale jedná se i o odborné seminá e jazykové, um lecké apod. U itelé pro li po íta ovým kolením, v t inou ovládají po íta ovou techniku a rodi e mohou vyu ívat komunikaci s u iteli prost ednictvím elektronické po ty Charakteristika Ve kole jsou vzd láváni áci z Brna a blízkého i vzdálen j ího okolí m sta. Waldorfské t ídy nav t vují i integrovaní áci se specifickými poruchami u ení a také se zdravotními posti eními. V ichni integrovaní áci mají vypracovaný individuální plán výuky. 2.5 Dlouhodobé projekty, mezinárodní spolupráce Dlouhodobé projekty Téma projekt volí vyu ující podle v kových skupin, podle nápln u iva nebo reagují na aktuální d ní ve spole nosti. N které projekty jsou t ídní, jiné ro níkové i kolní. O zapojení t ídy do kolního projektu se rozhodují áci se svým t ídním u itelem. kolní vzd lávací program pro základní vzd lávání Waldorfská kola Brno strana 7 z po tu 196\n8 2.5.2 Stálé projekty Spole né pro v echny t ídy: Váno ní jarmark probíhá v adventním období ve waldorfských t ídách formou dílni ek. Je mo né si zde vyrobit dáre ky a ozdoby s váno ní tematikou, i zakoupit ji hotové výrobky koly a jejich rodi. Výt ek je v nován áste n na charitativní ú ely, áste n na zakoupení výukových pom cek pro odborné p edm ty. B hem jarmarku probíhají také vystoupení koly a ji speciáln p ipravená divadelní p edstavení, i ukázky z vlastní výuky. Jarní jarmark je jarní a velikono ní obdobou jarmarku váno ního. Také na n j si p ipravují rodi e a d ti dílni ky, u itelé s d tmi zase vystoupení. Projekty jednotlivých t íd : Michaelská slavnost : Slavnost p i p íle itosti svátku sv. Michaela. Jde o pomyslný boj s drakem o prokázání odvahy. Tuto slavnost si v t inou organizuje ka dá t ída zvlá, n kdy p ipravují star í áci program pro ni í ro níky. Martinská slavnost : Slavnost p i p íle itosti svátku sv. Martina. Úst edním tématem je soucit, nesobeckost a t drost. Slavnost organizují rodi e s d tmi a u iteli bu samostatn po t ídách, nebo spole n. Star í áci asto pomáhají s p ípravou - hrají divadlo mlad ím d tem apod. Adventní spirála : Slavnost na za átku adventu symbolizující cestu ke sv tlu. V t inou si ji organizuje ka dá t ída sama. T íkrálová slavnost : Lednová slavnost, která se koná na T i krále. Ka dá t ída ji organizuje sama. Masopust : Jde v t inou o spole nou slavnost pro v echny t ídy. Vyrábí se masky a r zné jednoduché hudební nástroje. Následn v ichni vyjdou v pr vodu, zpívají a tan í. Svatojánská slavnost : Slavnost p i p íle itosti svátku sv. Jana, kdy se zem otevírá a vydává lidem istého srdce své poklady. Ka dá t ída sama obvykle pálí svatojánský ohe. Mimo tyto tradi ní slavnosti po ádají jednotlivé t ídy samostatné projekty jako nap. vyná ení Moreny, i t ní studánek apod. Pravideln ka dý rok jezdí t ídy na koly v p írod a na výlety. Adopce Mnohé t ídy se ve spolupráci s rodi i zú ast ují projekt Adopce na dálku, je zaji ují humanitární organizace. Tímto zp sobem pomáhají d tem nap íklad v Bangladé i, v Ugand a v Indii Mezinárodní spolupráce Partnerskou kolou na í koly je waldorfská kola v Utrechtu. U itelé se vzájemn nav t vují a sd lují si zku enosti. 2.6 Spolupráce s rodi i a jinými subjekty V t ina rodi je lenem ob anského sdru ení W-alternativa, která iniciovala zalo ení waldorfské koly v Brn. Toto ob anské sdru ení se kolou nadále úzce spolupracuje, podporuje její projekty a v p ípad pot eby ji i zastupuje na ve ejnosti. Pro spole ná setkávání rodi, u itel a len W-alternativy slou í kolská rada. Tvo í ji zástupci za ka dou t ídu, zástupci za u itelský sbor i W-alternativu. Rada se schází dle pot eby, minimáln v ak 4x za rok. Její lenové jsou informováni o innosti koly, jejích zám rech a dal ím rozvoji a p edávají tyto informace dále. kolní vzd lávací program pro základní vzd lávání Waldorfská kola Brno strana 8 z po tu 196\n9 O výsledcích vzd lávání svých d tí jsou rodi e informováni ka dý m síc na t ídních sch zkách. Mohou si také domluvit osobní konzultaci s t ídním u itelem v rámci konzulta ních hodin i mimo n. Rodi e také hojn vyu ívají ke komunikaci telefon i mailovou po tu. Vzhledem k tomu, e je waldorfská kola postavena z velké ásti na spolupráci s rodi i, jsou tito více i mén anga ovaní a pomáhají p i organizaci jarmark i dal ích ro ních slavností. Pomáhat chodí i do vyu ování nap íklad p i výuce pletení, há kování, i práce s vlnou. V n kterých t ídách jsou integrováni áci vzd lávající se dle vlastního individuálního vzd lávacího programu. Jejich u itelé úzce spolupracují s výchovným poradcem koly. 2.7 kolní dru ina kolní dru ina (dále jen D) je základním lánkem za ízení výchovy mimo vyu ování. D není pokra ováním kolního vyu ování, ani ho nikterak nenahrazuje. Hlavním posláním je zabezpe ení zájmové innosti, odpo inku a rekreace. Vhodné st ídání práce a odpo inku p ispívá k odstran ní únavy z p edchozí kolní innosti, u í d ti u lechtilé zábav, pomáhá uspokojovat a rozvíjet jejich kulturní pot eby a rozmanité zájmy. 2.8 Komunitní centrum sociální klima a podpora pedagogického procesu My lenka otev ené koly resp. komunitního centra je obrazem volného toku informací, znalostí a dovedností mezi r znými skupinami ob an, které vede k ru ení bariér mezi kolou, rodi i, y, u iteli, samosprávou, dobrovolníky, podnikateli apod. a v d sledku budování kvalitního sociálního klimatu na kole vede i ke zkvalit ování zp sob vzd lávání. Základem otev ené koly je partnerský p ístup k m a jejich rodi m, participace na rozhodovacích procesech souvisejících s vnit ním ádem koly, ochota pedagog naslouchat m, p ijmout ale i hodnocení u itele, zkvalitnit a roz í it spolupráci s rodi i. áci jsou podporováni, aby se ú astnili ivota komunity. Tímto zp sobem mohou vyu ít v domosti ze koly v reálné ivotní situaci. Rozvíjí to jejich smysl pro ob anství a buduje schopnosti, sebeocen ní a sebed v ru. áci, kte í nedosahují výborných kolních výsledk, mohou asto zazá it jako dobrovolníci. Vytvo ení dobrých vztah s dosp lými lidmi, rodi i, u iteli, ale i irokou ve ejností je d le itý prvek v jejich vývoji. Dobrá kolní komunita také podporuje rodi e a leny komunity, aby se stali dobrovolníky nabízeli své schopnosti kole a místní obci. 3. Charakteristika VP 3.1 Zam ení koly kola vychází z princip výuky waldorfské pedagogiky. Je lenem Asociace waldorfských kol eské republiky. Waldorfská pedagogika vychází z my lenek filosofa a pedagoga Rudolfa Steinera. Výuka je zalo ena na zákonitosti vývojových krok dít te a mladého lov ka, prom n a rozvoje jeho vztahu ke sv tu a jeho schopnosti u it se. U ební plán, metody a obsahy výuky jsou p izp sobeny tomuto vývoji. kolní vzd lávací program pro základní vzd lávání Waldorfská kola Brno strana 9 z po tu 196\n10 Výchova a výuka je proto vývojovým procesem, u ební plán je sestavený podle pot eb a postupn se rozvíjejících schopností dít te. D le itým cílem výuky a výchovy dít te je jeho v estranný rozvoj v praktických i um leckých oborech v u ebním plánu waldorfské koly jsou proto zastoupena ob tato hlediska. Schopnosti a nadání d tí se velmi odli ují, a proto nalezneme vedle tradi ních p edm t nap. pletení, tkaní, zahradnictví, atd. Tato rozmanitost nabídky umo uje ka dému dít ti najít pro sebe v u ebním plánu n co, v em bude mít anci vyniknout stírají se tak rozdíly mezi mén a více nadanými nebo zru nými. Výkony nejsou motivovány známkovým hodnocením, ale pro itkovým charakterem výuky, který vzbuzuje ivý zájem o probíranou látku. Vysv d ení na konci kolního roku má formu slovního hodnocení, které charakterizuje v echny p ednosti i nedostatky dít te, jeho pokroky i obtí e v uplynulém kolním roce. Hodnocení chápe waldorfská pedagogika jako prost edek k podnícení dal ího rozvoje a seberozvoje a. Obsah vzd lávání, osvojování poznatk, znalost fakt a s nimi spojených díl ích dovedností a návyk nejsou chápány jako cíl vzd lávání. Pro ivot a práci ve waldorfské kole platí zásada, e spolupráce p eva uje nad jejich vzájemnou sout ivostí. Pouze v 8. a 9. ro níku se z d vodu po adavku p ijímacího ízení na st ední koly kombinuje slovní hodnocení s klasifikací. V u ebních plánech se projevuje snaha nenad azovat ádný p edm t i skupinu p edm t nad druhé a v echny p edm ty jsou ur eny pro v echny y. Dívky se tak ú astní i práce se d evem a kovem, chlapci pletou, há kují, atd. Smyslem je dát v em d tem iroký základ - ka dý z p edm t rozvíjí díl í aspekty iroké palety lidských kvalit. V plánu je dále co nejvíce zohled ováno co mo ná nejv t í prolínání jednotlivých témat. Ve vyu ování je snaha stav t mosty mezi jednotlivými obory a p edm ty, p edstavovat d tem sv t ve vzájemných vztazích a ve vztahu k lov ku. V u ebním plánu se také projevuje snaha o soulad mezi v dou, um ním a duchovními hodnotami, jinak také mezi pravdou, krásou a um ním.v prvních letech kolní docházky je vyu ování zam eno na pro ívání sv ta. U itel oslovuje dít um lecky nap íklad prost ednictvím obraz, a to nejen pouze viditelných, ale p edev ím slovních, tedy vzniklých z vypráv ní, která vyvolávají názorné p edstavy. Stejn d le ité je p sobení hudby, pohybového um ní, malí ství, básnictví a hry. D ti v tomto období p edev ím napodobují a na to je brán ohled ve výuce. V dal ích letech p eva uje snaha d tí uv domit si více sám sebe, áci p ijímají v e spí e s kritikou a je pot eba jim pomoci vytvo it si schopnost poznávat zákonitosti sv ta a rozvíjet kauzální my lení. Tato snaha se projevuje p edev ím v záv re ných ro nících v období puberty. V jednotlivých p edm tech, oblastech a tématech u itel usiluje p edev ím o osv tlení základních princip. Volí jasné p íklady, které jsou blízké d tem daného v ku a nesna í se zahrnovat y encyklopedickými p ehledy. Výuka by m la být co nejnázorn j í, áci by m li mít mo nost sami si co nejvíce v cí vyzkou et. V metodách, jimi u itelé waldorfských kol uvád jí své y do u iva, hraje d le itou roli obraz, rytmus a pohyb. Vyu ování hlavních p edm t (matematika, mate ský jazyk a literatura, fyzika, chemie, p írodopis, d jepis, zem pis a dal í) probíhá v tzv. epochách. Jedná se o dvouhodinový (100min.) vyu ovací blok, který se je t dále d lí na ást rytmickou, vyu ovací a vypráv cí. Tento blok je dopln n o jednu vyu ovací hodinu týdn. Po dobu 2 a 5 týdn p i n m u itel rozvíjí jedno dané téma (nap. matematické operace, stavba domu, d jiny ecka), p i em tímto tématem se prolínají dal í výukové dovednosti. Dal í p edm ty (jazyky, t lesná, pracovní a hudební výchova, eurytmie apod.) se vyu ují v klasických vyu ovacích hodinách (45min., p ípadn spojených blocích 90minut) kolní vzd lávací program pro základní vzd lávání Waldorfská kola Brno strana 10 z po tu 196\n11 Ve kole nejsou pou ívány u ebnice, jejich roli plní materiály, které si u itel sám nebo ve spolupráci s kolegy vybírá nebo vytvá í. Knihy dopl ují vyu ování (nap. cvi ebnice a atlasy), nejsou ale hlavním prost edkem výuky, nebo postrádají vztah ke konkrétní pedagogické situaci. Velký význam proto mají epochové se ity, které p i p íprav u ebnice nahrazují. Na pouti základní kolou provází dít po celou dobu t ídní u itel, který v epochách vyu uje obvykle v tsinu hlavních p edm t. U itelé se sna í o rozvinutí v ech vloh svých do té míry, aby byli v dosp losti schopni vlastní orientace, samostatného, odpov dného a sociáln pozitivn zam eného jednání a my lení. Základem koly je spole enství, u itel a rodi, a proto je nutné neustále udr ovat a rozvíjet vzájemný kontakt a spolupráci s rodinami. V tomto ohledu klade waldorfská kola mnohem v t í nároky jak na u itele, tak i na rodi e. ijeme v dob velmi bou livého rozvoje na í civilizace. Nemalou m rou k n mu p ispívá i závratné tempo vývoje informa ních technologií. Na jedné stran je velmi snadné vyhledat tém jakoukoliv po adovanou informaci a na stran druhé se vývoj m ní takovým tempem, e získaný poznatek stárne a je nutné jej neustále aktualizovat. Tradi ní p ístup ke vzd lání vybavit jednou prov dy a ve kerým teoretickým poznáním o sv t a spole nosti v ní ije se tedy v dne ní dob ukazuje jako p ekonaný. Do pop edí vstupují lidské vlastnosti zodpov dnost, kreativita, zájem o v c, spolehlivost. A to jsou oblasti, na které se waldorfská pedagogika zam uje. V ka dém kolním roce probíhá mnoho akcí - projekt, p i kterých se schází rodi e, d ti a u itelé. N které jsou otev eny i ve ejnosti. Jsou to slavnosti p i p íle itosti k es anských svátk : Michaelská, Martinská, Svatojánská, T íkrálová slavnost. Dále pravideln ka dý rok po ádáme Adventní a Velikono ní jarmark a dal í akce, p i kterých se rodi e, d ti a u itelé vzájemn setkávají a blí e poznávají. Jednotlivé t ídy jezdí také na výlety, koly v p írod, ly a ský kurs atd. Sou ástí výuky je mnoho exkurzí a výukových program mimo kolní budovu, v p írod apod. 3.2 Výchovné a vzd lávací strategie Cíle základního vzd lávání Umo nit m osvojit si strategii u ení a motivovat je pro celo ivotní u ení: samostatná organizace vlastní innosti vlastní úsudek iniciativa, tvo ivost, zodpov dnost komunika ní dovednosti, spolupráce, práce ve skupin za azování metod, které podporují kreativitu vyu ívání kladného hodnocení osobní p íklad poznávání vlastních mo ností Podn covat y k tvo ivému my lení, logickému uva ování a k e ení problém uplat ování mezip edm tových vztah rozvíjení schopnosti logického uva ování netradi ní zp soby e ení Vést y k v estranné, ú inné a otev ené komunikaci kolní vzd lávací program pro základní vzd lávání Waldorfská kola Brno strana 11 z po tu 196\n12 um ní naslouchat a porozum t druhému respektování názor ostatních práce a komunikace ve skupin Rozvíjet u schopnost spolupracovat a respektovat práci a úsp chy vlastní i druhých práva a povinnosti, u itel spolupráce ve výuce zodpov dnost za spole né výsledky práce spolupráce s rodi i P ipravovat y k tomu, aby se projevovali jako svébytné, svobodné a zodpov dné osobnosti, uplat ovali svá práva a plnili své povinnosti dodr ování mravních hodnot a slu ného jednání nést d sledky za svá rozhodnutí ú ast zástupc t íd ve kolním parlamentu Vytvá et u pot ebu projevovat pozitivní city v chování, jednání a v pro ívání ivotních situací, rozvíjet vnímavost a citlivé vztahy k lidem, svému prost edí i k p írod otev ené a kultivované projevování svých cit ohleduplný a citlivý vztah k lidem, k p írod a ke kulturním a etickým hodnotám schopnost ovládat negativní emoce U it y aktivn rozvíjet a chránit své fyzické, du evní a sociální zdraví a být za n odpov dný prevence ikany a násilí vytvá ení dobrých vztah ve kole respektování spolu a v ech zam stnanc koly dodr ování pitného re imu zdravé stravování Vést y k toleranci a ohleduplnosti k jiným lidem, jejich kulturám a duchovním hodnotám, u it je ít spole n s ostatními lidmi integrace vy adujících speciální pé i otev enost v i spolu m porozum ní odli nému zp sobu ivota lidí z jiných kultur ohleduplnost v i v em lidem Pomáhat m poznávat a rozvíjet vlastní schopnosti v souladu s reálnými mo nostmi a uplat ovat je spolu s osvojenými v domostmi a dovednostmi p i rozhodování o vlastní ivotní a profesní orientaci sebehodnocení osvojování základních pracovních dovedností a návyk kolní vzd lávací program pro základní vzd lávání Waldorfská kola Brno strana 12 z po tu 196\n13 3.2.2 Klí ové kompetence Klí ové kompetence mají m pomáhat p i získávání v eobecného vzd lávání. Úrove klí ových kompetencí získaných na základní kole tvo í základ pro dal í celo ivotní u ení a orientaci v ka dodenním praktickém ivot. Kompetence k u ení umo nit m osvojit si strategii u ení a motivovat je pro celo ivotní u ení y vedeme k sebehodnocení individuálním p ístupem k m, zvy ujeme jejich anci pro ít úsp ch podn cujeme tvo ivost Kompetence k e ení problému podn covat y k tvo ivému my lení, logickému uva ování a k e ení problém y vedeme k hledání r zných e ení problému motivujeme y úlohami z praktického ivota y vedeme k vyhledávání informací star í áci p ipravují aktivity pro mlad í y Kompetence komunikativní vést y k v estranné a ú inné komunikaci vedeme y ke vhodné komunikaci se spoluy, s u iteli a ostatními dosp lými ve kole i mimo kolu u íme y obhajovat a argumentovat vhodnou formou sv j vlastní názor a zárove v novat pozornost názoru jiných podporujeme p átelské vztahy ve t ídách a mezi t ídami Kompetence sociální a personální rozvíjet u schopnost spolupracovat a respektovat práci vlastní i druhých pou íváme skupinovou práci, vzájemnou pomoc p i u ení y vedeme k respektování spole n dohodnutých pravidel chování u íme y práci v týmu Kompetence ob anské p ipravovat y jako svobodné a zodpov dné osobnosti, uplat ující svá práva plnící své povinnosti rozvíjíme dovednosti pohotov reagovat v nenadálých krizových situacích, rozhodnout se a poskytnout ú innou pomoc postupn budujeme schopnosti vci ovat se do situací jiných lidí a být vnímavý ke svému okolí vytvá íme pov domí o kulturním d dictví, práci a tradicích p edchozích generací Kompetence pracovní pomáhat m poznávat a rozvíjet své schopnosti i reálné mo nosti a uplat ovat získané v domosti a dovednosti p i profesní orientaci propojujeme znalosti získané v r zných oblastech a p edm tech a vyu íváme je p i praktických innostech vedeme y k pou ívání nástroj a vybavení v rámci stanovených pravidel a k p izp sobení se okolním podmínkám a zásadám bezpe nosti budujeme schopnost manuální spolupráce mezi spoluy kolní vzd lávací program pro základní vzd lávání Waldorfská kola Brno strana 13 z po tu 196\n14 3.3 Zabezpe ení výuky se speciálními vzd lávacími pot ebami V rámci práce na í koly pova ujeme za d le ité v novat se také m zdravotn posti eným i znevýhodn ným, m se specifickými poruchami u ení a chování, m ze sociokulturn znevýhodn ného prost edí nebo s jinými speciálními vzd lávacími pot ebami. P i pé i o tyto y spolupracují u itelé, kolní poradenské pracovi t s rodi i i dal ími odbornými za ízeními. Na e snaha sm uje k pomoci t mto m, k jejich integraci a s vyu itím speciálních metod, postup, forem vzd lávání a didaktických materiál ke zlep ování jejich vzd lávání Oblast reedukace poruch u ení Ve kole probíhá speciáln pedagogická pé e. kolní speciální pedagog v rámci vyu ování provádí intenzivní skupinovou a individuální nápravu specifických poruch u ení, která se soust edí na: reedukace funkcí, které spole n podmi ují poruchu utvá ení dovedností íst, psát, po ítat (na 1. stupni) a u it se (na 2. stupni) psychickou podporu (dít má odcházet s pocitem Já jsem to dokázal, umím to. ) V reedukaci se zam ujeme: na rozvoj sluchové percepce analýzy, syntézy, diferenciace na rozvoj zrakové percepce (optické diferenciace) na prostorové vnímání na posilování pam ti na grafomotorické obratnosti a uvoln ní ruky p i psaní. na podporu tená ské techniky ( tení del ích slov po slabikách, post ehování slabik, post ehování shluk souhlásek), zárove v nujeme pozornost vnímání obsahu teného na aplikaci gramatických pravidel na získávání studijních dovedností 3.4 Zabezpe ení výuky mimo ádn nadaných Typické poznávací charakteristiky nadaných d tí V t ina rozumov nadaných d tí projevuje ji od nejútlej ího v ku atypickou schopnost poznávání (pam, my lení, pozornost atd.). Je byst ej í a ikovn j í ne jeho vrstevníci. Dosahuje vy í výkony obecn nebo v n které konkrétní oblasti innosti (nejen ve kole). Je schopné brzy pracovat s abstraktními symboly. U v p ed kolním v ku se spontánn nau í íst nebo po ítat v oboru nad deset. Rychleji se u í. Víc si zapamatuje. Informace si ov uje z r zných pramen. Je aktivní. Je zvídavé. asto nepot ebuje výrazn motivovat známkami nebo pochvalami. Preferuje samostatnou práci. Má iroké spektrum zájm. Zajímají ho v ci, které pro v t inu d tí za nou být zajímavé a ve vy ím v ku. Pokud jsou tyto charakteristiky podn covány a rozvíjeny, býváme sv dky velmi zajímavého, neoby ejn rychlého vývoje poznávacích schopností. Pokud je tento p irozený vývoj tlumen a nerozvíjen, m e se stát, e nadpr m rné schopnosti paradoxn vytvo í negativní sílu, která brzy za ne p sobit proti jakémukoli u ení a vzd lávání Postup p i práci s nadanými y Obecná doporu ení pro práci z nadanými y: kolní vzd lávací program pro základní vzd lávání Waldorfská kola Brno strana 14 z po tu 196\n15 dovolit selhávat nemít nerealistické a p ehnan vysoké o ekávání pomáhat vytvá et pozitivní sebeobraz respektovat pot eby rovnoprávné komunikace p stovat jejich sociální vztahy budovat adekvátní sebeobraz zvy ovat schopnost empatie Konkrétní pé e o nadané y: kola vyhledává a rozvíjí talent a mimo ádné nadání. P i pé i o tyto y spolupracují rodi e, kola, kolní psycholog a kolní speciální pedagog se kolským poradenským za ízením (PPP). Odborné vy et ení je podkladem pro integraci a a jeho vzd lávání s vyu itím speciálních metod, postup, forem a zp sob vzd lávání, didaktických materiál. Tyto metody, postupy, formy a p ípadn úpravy vzd lávacího programu jsou specifikovány v individuálním vzd lávacím plánu (IVP). Lze vyu ít dva postupy obohacování u iva a akceleraci u iva: Vzd lávací programy jsou obohacovány v souladu s p im eností v ku a, vytvá ejí podmínky pro tvo ivost a zabra ují stereotypu ve vyu ovacích hodinách. V rámci jednotlivých p edm t je vhodné vypracování vzd lávacích obsah ve více stupních obtí nosti podle p edpoklad a. Obohacování vzd lávání respektuje t i základní roviny: roz i ování u iva tak, aby u ivo postihovalo mezioborové vztahy; prohlubování u iva tak, aby obsahovalo dal í podrobnosti o probíraném tématu; obohacování u iva, které je ji nad rámec vzd lávacího programu, a pracuje také se specifiky zájm vzd lávaných. Akcelera ní programy vzd lávání jsou zalo eny na úpravách u iva pro y tak, aby umo ovaly rychlý postup v jednom nebo ve více p edm tech. Zahrnují tyto mo nosti: p ed asný vstup do vzd lávacího procesu daného stupn vzd lávání urychlení procesu vzd lávání nadaného a (p e azení do vy ího ro níku bez absolvování p edchozího ro níku) pro y m e editel koly vytvá et skupiny, ve kterých se vzd lávají áci stejných nebo r zných ro ník v n kterých p edm tech Nadaní áci jsou dále podporováni v rozvíjení v ech aktivit, ale p edev ím t ch, kde projevuje nejv t í zájem a talent. T mto m lze umo nit nap. speciální práci na po íta i (vzd lávací programy), individuáln pracovat s nau nou literaturou, zú ast ovat se kolních aktivit, ve kterých mají mo nost rozvíjet se apod. Za d le ité také pova ujeme podporovat y v osobnostní výchov, vést je k rovnému p ístupu k ostatním spolu m, k toleranci a ochot pomáhat slab ím. 3.5 Za len ní pr ezových témat V echna pr ezová témata jsou integrována do jednotlivých p edm t, u itel je m e za adit i jako projekt. Tabulky za len ní pr ezových témat jsou pro p ehlednost za len ny jako p íloha textu vp Osobnostní a sociální výchova viz. p íloha Výchova demokratického ob ana viz. p íloha 1 kolní vzd lávací program pro základní vzd lávání Waldorfská kola Brno strana 15 z po tu 196\n16 3.5.3 Výchova k my lení v evropských a globálních souvislostech viz. p íloha Multikulturní výchova viz. p íloha Environmentální výchova viz. p íloha Mediální výchova viz. p íloha 1 4. U ební plán Tabulky u ebních plán jsou pro p ehlednost za len ny jako p íloha Tabulace u ebního plánu pro I.stupe viz. p íloha Tabulace u ebního plánu pro II.stupe viz. p íloha Poznámky k u ebnímu plánu Epo e je vy len no v týdenní dotaci hodin 12h tzv. hlavního vyu ování, roz len ný do 5 ranních vyu ovacích blok dlouhých 100minut a jedné dopl ující vyu ovací hodiny. kolní vzd lávací program pro základní vzd lávání Waldorfská kola Brno strana 16 z po tu 196\n17 5. U ební osnovy 5.1 Jazyk a jazyková komunikace eský jazyk a literatura Charakteristika P edm t eský jazyk je vyu ován ve v ech ro nících v epochách a od 3. t ídy i ve cvi ných hodinách. V rámci tohoto p edm tu jsou také realizována tato pr ezová témata: Osobnostní a sociální výchova, Mediální výchova, Výchova k my lení v evropských a globálních souvislostech a Multikulturní výchova. Jedním ze základních lidských projev je e, schopnost vyjad ovat verbáln své my lenky a pocity. Jazyk je zárove nositelem kultury a ve své specifické zvukové podob, gramatické struktu e, typických výrazových prost edcích a pojmenováních ivotní reality skrývá n co, co by se dalo nazvat duchem národa. Ka dý jazyk tak reprezentuje ur itý pohled na sv t. Není zdaleka jen prost edkem k dorozumívání, ale ivým organizmem, který se vyvíjí a m ní podle p sobení nejr zn j ích vn j ích i vnit ních vliv. Je tedy odrazem vývoje spole nosti, která jej u ívá. Mate ský jazyk reprezentuje kulturní a spole enské prost edí, do n ho jsme se narodili a které má zásadní vliv na utvá ení na í osobnosti a na na e vid ní sv ta. Mluvený, ale i psaný jazyk p sobí na my lenky, na pocity, ba i na samotné t lo lov ka. Jeho vliv tkví ve významu a ve zvukové hodnot slov. Aktivní práce s e í tak hluboce p sobí na rozvoj osobnosti. P i výuce eského jazyka se postupuje nejlépe od komunika ní situace a pochopení modality a významu v t a významu slov ke gramatickému (fonetickému, pravopisnému) jevu. Dít tak poznává fakta jazyka v aktuálním vztahu k jejich sd lovací funkci. Poznávání jazyka je zalo eno na p im eném, hravém pozorování, obrazném my lení a intuici, na pro ívání spojeném asto s pohybem a rytmem, na jazykové h e. To je d tskému v ku odpovídající tvo ivé a zajímavé pronikání do taj jazyka, jeho podivuhodného systému a jeho fungování. Dít si v atmosfé e hravosti i humoru, kterou u itel navozuje, vytvá í velmi osobní vztah ke své mate ské e i. kola tak pe uje o to, aby se mate ský jazyk stal lov ku jeho trvalou ivotní hodnotou. Výuka eského jazyka není omezena jen na p edm t eský jazyk a literatura, ale prolíná v emi p edm ty a naopak u itel mate ského jazyka reaguje na to, co se áci práv u í v ostatních p edm tech. áci se tak zdokonalují v mluvení a psaní v t sné vazb na ve keré vzd lávání ve kole. To znamená, e t ídní u itel a ostatní u itelé dbají o to, aby se dorozumívací innosti a schopnosti p stovaly ve v ech p edm tech. Vzd lávací obsah vzd lávacího oboru eský jazyk a literatura má komplexní charakter, ale pro p ehlednost je rozd len do t í slo ek: Komunika ní a slohové výchovy, Jazykové výchovy a Literární výchovy. Ve výuce se v ak vzd lávací obsah jednotlivých slo ek vzájemn prolíná. V Komunika ní a slohové výchov se áci u í vnímat a chápat r zná jazyková sd lení, íst s porozum ním, kultivovan psát, mluvit a rozhodovat se na základ p e teného nebo sly eného textu r zného typu vztahujícího se k nejr zn j ím situacím, analyzovat jej a kriticky posoudit jeho obsah. Ve vy ích ro nících se u í posuzovat také jazykové prost edky textové výstavby a kompozici textu. kolní vzd lávací program pro základní vzd lávání Waldorfská kola Brno strana 17 z po tu 196\n18 V Jazykové výchov áci získávají v domosti a dovednosti pot ebné k osvojování spisovné podoby eského jazyka. U í se poznávat a rozli ovat jeho dal í formy. Jazyková výchova vede y k p esnému a logickému my lení, které je základním p edpokladem jasného, p ehledného a srozumitelného vyjad ování. P i rozvoji pot ebných znalostí a dovedností se uplat ují a prohlubují i jejich obecné intelektové dovednosti, nap. dovednosti porovnávat r zné jevy, jejich shody a odli nosti, t ídit je podle ur itých hledisek a dospívat k zobecn ní. eský jazyk se tak od po átku vzd lávání stává nejen nástrojem získávání v t iny informací, ale i p edm tem poznávání. V Literární výchov áci poznávají prost ednictvím etby základní literární druhy, u í se vnímat jejich specifické znaky, postihovat um lecké zám ry autora a formulovat vlastní názory o p e teném díle. U í se také rozli ovat literární fikci od skute nosti. Postupn získávají a rozvíjejí základní tená ské návyky i schopnosti tvo ivé recepce, interpretace a produkce literárního textu. áci dospívají k takovým poznatk m a pro itk m, které mohou pozitivn ovlivnit jejich postoje, ivotní hodnotové orientace a obohatit jejich duchovní ivot. I. asové rozvr ení p edm tu: ro ník: Po et epochových týdn Po et cvi ných hodin týdn 0 0 0,5 0, II. Výchovné a vzd lávací strategie pro rozvoj klí ových kompetencí I. Kompetence k u ení: b hem výuky klademe d raz na tení s porozum ním, práci s textem, vyhledávání informací y vedeme k sebehodnocení individuálním p ístupem k m maximalizujeme jejich anci pro ít úsp ch m umo ujeme ve vhodných p ípadech realizovat vlastní nápady, podn cujeme jejich tvo ivost u íme se vytvá et takové situace, v nich má radost z u ení pro samotné u ení a pro jeho dal í p ínos II. Kompetence k e ení problém výuka je vedena tak, aby áci hledali r zná e ení problému, svoje e ení si dokázali obhájit p i výuce motivujeme y v co nejv t í mí e problémovými úlohami z praktického ivota d ti vedeme k aktivnímu podílu na v ech fázích innosti, na plánování, p íprav, realizaci i hodnocení kolní vzd lávací program pro základní vzd lávání Waldorfská kola Brno strana 18 z po tu 196\n19 III. Kompetence komunikativní vedeme y ke vhodné komunikaci se spoluy, s u iteli a ostatními dosp lými ve kole i mimo kolu u íme y obhajovat a argumentovat vhodnou formou sv j vlastní názor a zárove poslouchat názor jiných podporujeme p átelské vztahy ve t ídách a mezi t ídami za le ujeme metody kooperativního u ení a jejich prost ednictvím vedeme d ti ke spolupráci p i vyu ování podporujeme komunikaci s jinými kolami IV. Kompetence sociální a personální b hem vzd lávání pou íváme skupinovou práci, vzájemnou pomoc p i u ení sociální kompetence vyvozujeme na praktických cvi eních a úkolech usilujeme o to, aby áci prokázali schopnost st ídat role ve skupin y vedeme k respektování spole n dohodnutých pravidel chování, na jejich formulaci se sami podílejí vedeme y k odmítavému postoji ke v emu, co naru uje dobré vztahy mezi y u íme y základ m kooperace a týmové práce V. Kompetence ob anské ve t ídních kolektivech áci spole n stanovují pravidla chování jsou respektovány individuální rozdíly (národnostní, kulturní) ve výuce je kladen d raz na pro itek VI. Kompetence pracovní vedeme y k objektivnímu sebehodnocení pomáháme m poznávat a rozvíjet své schopnosti i reálné mo nosti a uplat ovat získané v domosti a dovednosti p i profesní orientaci výuku dopl ujeme o praktické exkurze individuálním p ístupem a spoluprací s rodi i pomáháme m p i profesní orientaci kolní vzd lávací program pro základní vzd lávání Waldorfská kola Brno strana 19 z po tu 196\n20 Vzd lávací obsah 1.t ída Komunika ní a slohová výchova : 02 - porozumí mluveným pokyn m p im ené slo itosti 03 - respektuje základní komunika ní pravidla v rozhovoru 04 - pe liv vyslovuje, opravuje svou nesprávnou nebo nedbalou výslovnost v krátkých mluvených projevech 05 - v krátkých mluvených projevech správn dýchá a volí vhodné tempo e i 06 - volí vhodné verbální i nonverbální prost edky e i v b ných kolních i mimo kolních situacích 07 - na základ vlastních zá itk tvo í krátký mluvený projev -zdokonalování dýchání a smyslu pro rytmus vhodnými t lesnými i jazykovými cviky - zásady pro dorozumívání v novém prost edí - st ídání p i vypráv ní a rozhovoru - pozorné naslouchání e i druhého - zdvo ilá otázka a odpov, nabídka, souhlas i nesouhlas, odmítnutí - pozdravy a oslovování nových spolu a u itel : vítání, lou ení, prosba, d kování, oslovení k estním jménem nebo p íjmením - jednání p i st etu zájm a ve sporu: ádost, prosba, upozorn ní, nabídka ke smíru - pozorné pozorování a poslech, soust ed ní - prosté d jové vypráv ní, jeho poslech, reprodukce - neliterární lí ení nebo vypráv ní - kladení otázek, vyptávání, zdvo ilá a v cná odpov - z etelnost v e i a ohled k poslucha m - poslech prózy, poezie, reprodukce, dramatizace; MUL1, MUL2 hudební výchova t lesná výchova Jazyková výchova 26 - u ívá v mluveném projevu správné gramatické tvary podstatných jmen, p ídavných jmen a sloves 28 - rozli uje zvukovou a grafickou podobu slova, lení slova na hlásky, odli uje dlouhé a krátké samohlásky základními ánry tohoto ro níku jsou pohádky - postupný p echod k nácviku písmen velké tiskací abecedy a íslic I XX a znaky souhlásek vyvozované z tvar p edm t a postav pohádek (postupným zjednodu ováním se p evádí do písemného znaku) - odhad i dopln ní nových písmen, která se ve slovech vyskytují - slova a pojmy, význam slov, slova jednovýznamová a mnohovýznamová, antonyma, synonyma, homonyma kolní vzd lávací program pro základní vzd lávání Waldorfská kola Brno strana 20 z po tu 196\n21 - sluchové rozli ení hlásek, výslovnost samohlásek, souhlásek a souhláskových skupin, modulace souvislé e i (tempo, intonace, p ízvuk) - hlasitou recitací i poslechem p stování z etelné, isté výslovnosti, správného rytmického len ní v t i del ích celk, melodie odpovídající smyslu - prost ednictvím kreslení forem je rozvíjena hrubá a jemná motorika ( kreslení celým t lem, práce na velký formát; zdokonalování svislých, vodorovných, ikmých, oblých linií v nejr zn j ích variacích; také prstové hry) Literární výchova 39 -p edná í zpam ti ve vhodném frázování a tempu literární texty p im ené v ku 40 -vyjad uje své pocity z p e teného textu - písn, recitace básní, rozpo itadla apod., seznámení se s rytmem jazyka a mluveného projevu, d raz je kladen na pam ové u ení 2.t ída Komunika ní a slohová výchova : 02 - porozumí písemným nebo mluveným pokyn m p im ené slo itosti 03 - respektuje základní komunika ní pravidla v rozhovoru 04 - pe liv vyslovuje, opravuje svou nesprávnou nebo nedbalou výslovnost 05 - v krátkých mluvených projevech správn dýchá a volí vhodné tempo e i 06 - volí vhodné verbální i nonverbální prost edky e i v b ných kolních i mimo kolních situacích 07 - na základ vlastních zá itk tvo í krátký mluvený projev 08 - zvládá základní hygienické návyky spojené se - poslech prózy, poezie, reprodukce, dramatizace; základními ánry tohoto ro níku jsou bajky a legendy - písemné zachycení vlastního zá itku nebo sly eného p íb hu - souvislosti, vztahy, postoje, vlastnosti - kladné i záporné lidské vlastnosti - kladení otázek ú elov zam ených - respekt k vyjád ení druhých, pozorné naslouchání a pochopení ádosti, instrukce, mírn ní nebo e ení jednoduchého konfliktu - zdvo ilé a ú elné jednání na ve ejnosti - spisovn j í vyjad ování v projevech p ed t ídou - sled událostí ve vyslechnutém p íb hu - stru né p evypráv ní sd lení: nalezení hlavní d jové linie s vypu t ním podrobností, aby p íb h mohl být MUL1, MUL2 hudební výchova t lesná výchova kolní vzd lávací program pro základní vzd lávání Waldorfská kola Brno strana 21 z po tu 196\n22 psaním 09 - pí e správné tvary písmen a íslic, správn spojuje písmena i slabiky; kontroluje vlastní písemný projev p eveden do obrázkové nebo pohybové podoby - rozvoj souvislého vyjad ování: d ti promlouvají o svých osobních p íhodách, p edm tech, zá itcích - nácvik tení-velký d raz na pochopení textu 10 - pí e v cn i formáln správn jednoduchá sd lení 11 - se adí ilustrace podle d jové posloupnosti a vypráví podle nich jednoduchý p íb h Jazyková výchova : 22 - rozli uje zvukovou a grafickou podobu slova, lení slova na hlásky odli uje dlouhé a krátké samohlásky 23 - porovnává významy slov, zvlá t slova opa ného významu a slova významem sou adná, nad azená a pod azená, vyhledá v textu slova p íbuzná 26 - u ívá v mluveném projevu správné gramatické tvary podstatných jmen, p ídavných jmen a sloves 28 - rozli uje v textu druhy v t podle postoje mluv ího a k jejich vytvo ení volí vhodné jazykové i zvukové prost edky - nácvik psaní opisem, p episem a diktováním - nácvik psaní písmen malé tiskací abecedy - nácvik psaní normalizované latinky - psaní je spojováno s ostatními u ebními innostmi d tí - psaní krátkých text, nap.: adresa, blahop ání, pozdrav z prázdnin, vzkaz, písemné zachycení vlastního zá itku nebo sly eného p íb hu Literární výchova 39 - te a p edná í zpam ti ve vhodném frázování a tempu literární texty p im ené v ku 40 - vyjad uje své pocity z p e teného textu 41 - rozli uje vyjad ování v próze a ve ver ích, odli uje pohádku od ostatních vypráv ní 42 - pracuje tvo iv s literárním textem podle pokyn u itele a podle svých schopností - stru né p evypráv ní sd lení: nalezení hlavní d jové linie s vypu t ním podrobností, aby p íb h mohl být p eveden do obrázkové nebo pohybové podoby - rozpoznávání kladných i záporných lidských vlastností v textu kolní vzd lávací program pro základní vzd lávání Waldorfská kola Brno strana 22 z po tu 196\n23 3.t ída Komunika ní a slohová výchova : 01 - plynule te s porozum ním texty p im eného rozsahu a náro nosti 02 - porozumí písemným nebo mluveným pokyn m p im ené slo itosti 03 - respektuje základní komunika ní pravidla v rozhovoru 04 - pe liv vyslovuje, opravuje svou nesprávnou nebo nedbalou výslovnost 05 - v krátkých mluvených projevech správn dýchá a volí vhodné tempo e i 06 - volí vhodné verbální i nonverbální prost edky e i v b ných kolních i mimo kolních situacích 07 - na základ vlastních zá itk tvo í krátký mluvený projev 08 - zvládá základní hygienické návyky spojené se psaním 09 - pí e správné tvary písmen a íslic, správn spojuje písmena i slabiky; kontroluje vlastní písemný projev 10 - pí e v cn i formáln správn jednoduchá sd lení 11 - se adí ilustrace podle d jové posloupnosti a vypráví podle nich jednoduchý p íb h Jazyková výchova 22 - rozli uje zvukovou a grafickou podobu slova, lení slova na hlásky 24 - porovnává a t ídí slova podle zobecn ného významu - d j, v c, okolnost, vlastnost 25 - rozli uje slovní druhy v základním tvaru 26 - u ívá v mluveném projevu správné gramatické tvary podstatných jmen, p ídavných jmen a sloves -od vod uje a pí e správn : i/y po tvrdých a m kkých souhláskách, d, t, n, ú/, b, p, v, m - mimo morfologický ev; velká písmena na za átku v ty a v typických p ípadech vlastních jmen osob, zví at a místních pojmenování - vyjad ování hodnotících postoj : vztah k hrdin m, k p íhodám, srovnávání svých postoj s postoji hrdin. - zdokonalování techniky psaní, odstra ování individuálních nedostatk ; d raz na úpravu textu, itelnost a p ehlednost - popis postavy, zachycení atmosféry p íb hu - výcvik vyjad ovací pohotovosti: schopnost popisovat spolu m oblíbený p edm t, vylí it (v jednoduchých v tách s p ehlednou stavbou) iv a zajímav pro ostatní svou nebo cizí p íhodu nebo d j na obrázku; uvést vystoupení spolua - zdvo ilost a zku enost ve ve ejném e ovém jednání: ve h e i ve skute nosti ovládat základní zdvo ilostní obraty a zp soby nekonfliktního jednání; p edávat slo it j í, av ak jednozna né vzkazy - ánry písemného projevu: adresa, blahop ání, pozdrav z prázdnin, omluvenka; zpráva, oznámení, pozvánka, vzkaz, dopis, popis; jednoduché tiskopisy (p ihlá ka, dotazník), vypravování - poslech prózy, poezie, reprodukce, dramatizace; základními ánry tohoto ro níku jsou starozákonní p íb hy - slova a pojmy, význam slov, slova jednovýznamová a mnohovýznamová, antonyma, synonyma, homonyma; - základní slovní druhy - v ty podle postoje mluv ího - m kké, tvrdé souhlásky - d, t, n, ú/, b, p, v, m - mimo morfologický ev; - úvod do psaní velkých písmen MUL1, MUL3 MUL2, hudební výchova t lesná výchova kolní vzd lávací program pro základní vzd lávání Waldorfská kola Brno strana 23 z po tu 196\n24 28 - rozli uje v textu druhy v t podle postoje mluv ího a k jejich vytvo ení volí vhodné jazykové i zvukové prost edky - nácvik psacího písma podle normalizované latinky Literární výchova 39 - te a p edná í zpam ti ve vhodném frázování a tempu literární texty p im ené v ku 40 - vyjad uje své pocity z p e teného textu 41 - rozli uje vyjad ování v próze a ve ver ích, odli uje pohádku od ostatních vypráv ní 42 -pracuje tvo iv s literárním textem podle pokyn u itele a podle svých schopností - d raz na individuální hlasité tení a pochopení textu (reprodukce, rozhovory o p e teném textu) - vyhledávaní d le itých informací v textu, rozli ení podstatného od mén podstatného - základní literární pojmy - literární druhy a ánry: rozpo itadlo, hádanka, íkanka, báse, pohádka, bajka, legenda -tvo ivé innosti s literárním textem - p ednes vhodných literárních text, volná reprodukce p e teného nebo sly eného textu, dramatizace, vlastní výtvarný doprovod -zá itkové tení a naslouchání -poslech literárních text 4.t ída Jazyková výchova 33-rozli uje slova spisovná a jejich nespisovné tvary 36-u ívá vhodných spojovacích výraz, podle pot eby projevu je obm uje 37-pí e správn i/y ve slovech po obojetných souhláskách ve vyjmenovaných slovech Literární výchova kolní vzd lávací program pro základní vzd lávání Waldorfská kola Brno strana 24 z po tu orientace ve stavb textu len ní na odstavce, vyjad ovací prost edky -slovní druhy, tvary slov - sloveso: asování, as minulý, p ítomný, budoucí - tvo ení p íbuzných slov - výstavba v ty, v tné celky - schopnost slovotvorn a tvaroslovn obm ovat slova (bez termín, spole n, jazyková hra) - psaní zn lých a nezn lých souhlásek - psaní i/y po obojetných souhláskách - vyjmenovaná slova -poslech a tení prózy a poezie, rozmlouvání o ní, reprodukce, recitace, inscenace


Nedvěd je ve čtvrtfinále Ligy mistrů, Čech vypadl - Sport.cz\n7. března 2006 23:03 - PRAHA\nFotbalisté Barcelony oplatili v úterý Chelsea loňské vyřazení v Lize mistrů. Londýnský celek, jehož branku stráží Petr Čech, remizoval na Nou Campu 1:1 a po úvodní prohře 1:2 pro něj soutěž skončila už v osmifinále. Se štěstím naopak postoupil Juventus Turín s Pavlem Nedvědem.\nJuventus si zajistil postup v souboji Werderem Brémy až dvě minuty před koncem, kdy skóroval Emerson po obrovské chybě gólmana Wieseho. Juventus vyhrál 2:1 a do čtvrtfinále se kvalifikoval díky většímu počtu vstřelených branek na hřišti soupeře. V prvním zápase v Německu "Stará dáma" podlehla 2:3. Nedvěd si první čtvrtfinálový zápas nezahraje, protože dnes dostal třetí žlutou kartu v soutěži. Dál ale může doufat ve vytoužený triumf v Lize mistrů.\nVe čtvrtfinále je také Villarreal, kterému dnes s Glasgow Rangers stačil k postupu nerozhodný výsledek 1:1, protože v Glasgowě uhrál remízu 2:2.\nLampardovo vyrovnání přišlo pozdě\nBarcelona v souboji možná nejlepších týmů světa neponechala proti Chelsea nic náhodě a s přehledem kontrolovala náskok z prvního utkání. Na Nou Campu sice nerozpoutala tradiční ofenzivní smršť, ale předvedla precizní výkon v obraně. Chelsea se nedostala do vážnější šance, pouze střídající Crespo zahrozil po hodině hry. Naopak v 78. minutě předvedl další ze svých kousků nejlepší hráč světa Ronaldinho, který hladce přešel přes zadáky Chelsea a nekompromisně prostřelil Čecha.\nVe třetí minutě nastavení sice z penalty vyrovnal Lampard, ale na vstřelení druhého gólu, který by zajistil alespoň prodloužení, už hosté čas neměli. Barcelona tak svému rivalovi oplatila loňské vyřazení ve stejné fázi soutěže.\nWerder senzaci nedotáhl\nVelké nervy přichystali svým fanouškům fotbalisté Juventusu. Lídr italské ligy chtěl rychle smazat jednobrankové manko z úvodního duelu, ale místo toho ve 13. minutě překonal Buffona francouzský špílmachr Micoud. Nedvěd táhl většinu akcí Juventusu a byl téměř k neudržení. Juventus vyrovnal až v 65. minutě, kdy se po akci českého záložníka trefil francouzský kanonýr Trezeguet.\nWerder však dlouho držel senzační postupovou remízu, ale v 88. minutě jej potopil kiks brankáře Wieseho. Tomu z náruče k překvapení všech vypadl míč a brazilský středopolař Emerson střelou z deseti metrů do prázdné brány rozradostnil stadion Delle Alpi.\nDo čtvrtfinále měli namířeno i Glasgow Rangers. Ve Villarrealu vedli od 12. minuty díky dánskému reprezentantovi Lövenkrandsovi, který se trefil i v prvním zápase. Španělský tým ale čtyři minuty po přestávce spasil sváteční střelec Arrubarrena a Villarreal, který si udržel letošní neporazitelnost, se tak ve své premiéře v Lize mistrů může těšit na čtvrtfinále.\nOsmifinálová fáze Ligy mistrů pokračuje ve středu zápasy Arsenal - Real Madrid, Olympique Lyon - PSV Eindhoven, AC Milán - Bayern Mnichov, Liverpool - Benfica Lisabon.\nV pátek bude v sídle UEFA rozlosováno čtvrtfinále. Kompletní seznam čtvrtfinalistů bude ale znám až 14. března, kdy je na programu přeložené utkání Inter Milán - Ajax Amsterdam.\nLiga mistrů - odvety osmifinále\nFC Barcelona - FC Chelsea 1:1 (0:0)\nBranka: 78. Ronaldinho - 90+3. Lampard z pen. Rozhodčí: Merk (Něm.). Diváci: 90 000.\nPrvní zápas 2:1, postoupila Barcelona.\nJuventus Turín - Werder Brémy 2:1 (0:1)\nBranky: 65. Trezeguet, 88. Emerson - 13. Micoud. Rozhodčí: Poll (Ang.). Diváci: 40 000.\nPrvní zápas 2:3, postoupil Juventus.\nFC Villarreal - Glasgow Rangers 1:1 (0:1)\nBranky: 49. Arrubarrena - 12. Lövenkrands. Rozhodčí: Hamer (Luc.). Diváci: 22 000.\nPrvní zápas 2:2, postoupil Villarreal.\nFotbalisté Chelsea Londýn mají před úterní odvetou osmifinále fotbalové Ligy mistrů stejný úkol jako loni: porazit lídra španělské ligy o dva góly...


Daen - Pobyt (6 nocí) v Orea wellness hotelu Iris*** - vlastní doprava\nPobyt (6 nocí) v Orea wellness hotelu Iris*** - vlastní doprava\nhotel Úrověň ubytování:\nČeská republika / Jižní Morava / Pavlov Doprava:\nVlastní doprava Poloha: uprostřed malebné krajiny jižní Moravy, ve známé vinařské oblasti.\nUbytování: 2 a 3lůžkové pokoje Standard, vlastní soc. zařízení (sprcha nebo vana, WC), TV-SAT, telefon, Wi-Fi (zdarma), možnost přistýlky, klimatizace (některé pokoje, za poplatek na místě). 3lůžkové apartmány (popis a cena na vyžádání).\nVybavení: recepce, restaurace, hotel. trezor, Wi-Fi (zdarma), konferenční služby, sál, wellness centrum (whirlpool, finská sauna, bylinná parní lázeň, zábaly, masáže), kosmetika, dětská postýlka, venkovní posezení, úschovna kol a lyží, parkoviště, akceptace platebních karet.\nStravování: polopenze (snídaně – bufet nebo servírovaná dle obsazenosti hotelu, večeře - výběrem ze 4 menu).\ndítě do 3 let bez nároku na služby ZDARMA. Dětská postýlka ZDARMA. Příplatky: za psa/kočku (200,- Kč/noc/platba na místě), za neobsazené lůžko (cena na vyžádání).\n6x ubytování s polopenzí, 1x kávu a moučník, 1x wellness proceduru (sauna, masážní vana, whirlpool, bylinná parní lázeň, rašelinový zábal, zábal zad ze včelího vosku), 2x wellness proceduru, 1x láhev vína, parkování, místní poplatek.\n04.04.2017 - 10.04.2017 - od 6 690 Kč/osobu\n18.04.2017 - 24.04.2017 - od 6 690 Kč/osobu\n09.05.2017 - 15.05.2017 - od 6 690 Kč/osobu\n16.05.2017 - 22.05.2017 - od 6 690 Kč/osobu\n23.05.2017 - 29.05.2017 - od 6 690 Kč/osobu\n30.05.2017 - 05.06.2017 - od 6 690 Kč/osobu\n06.06.2017 - 12.06.2017 - od 6 690 Kč/osobu\n13.06.2017 - 19.06.2017 - od 6 690 Kč/osobu\n20.06.2017 - 26.06.2017 - od 6 690 Kč/osobu\n11.07.2017 - 17.07.2017 - od 6 690 Kč/osobu\n18.07.2017 - 24.07.2017 - od 6 690 Kč/osobu\n25.07.2017 - 31.07.2017 - od 6 690 Kč/osobu\n01.08.2017 - 07.08.2017 - od 6 690 Kč/osobu\n08.08.2017 - 14.08.2017 - od 6 690 Kč/osobu\n15.08.2017 - 21.08.2017 - od 6 690 Kč/osobu\n22.08.2017 - 28.08.2017 - od 6 690 Kč/osobu\n29.08.2017 - 04.09.2017 - od 6 690 Kč/osobu\n12.09.2017 - 18.09.2017 - od 6 690 Kč/osobu\n19.09.2017 - 25.09.2017 - od 6 690 Kč/osobu\n26.09.2017 - 02.10.2017 - od 6 690 Kč/osobu\n03.10.2017 - 09.10.2017 - od 6 690 Kč/osobu\n10.10.2017 - 16.10.2017 - od 6 690 Kč/osobu\n17.10.2017 - 23.10.2017 - od 6 690 Kč/osobu\n24.10.2017 - 30.10.2017 - od 6 690 Kč/osobu\n31.10.2017 - 06.11.2017 - od 6 690 Kč/osobu\n07.11.2017 - 13.11.2017 - od 6 690 Kč/osobu\n14.11.2017 - 20.11.2017 - od 6 690 Kč/osobu\n28.11.2017 - 04.12.2017 - od 6 690 Kč/osobu\n05.12.2017 - 11.12.2017 - od 6 690 Kč/osobu\n12.12.2017 - 18.12.2017 - od 6 690 Kč/osobu\n1/2 SWC Standard\n6 690 Kč/osobu\npokoj se 2 lůžky, telefon, TV-SAT, vl.soc.zařízení (sprcha nebo vana, WC), Wi-Fi (zdarma)\n1/2+1 SWC Standard\nmožnost 1 přistýlky, pokoj se 2 lůžky, telefon, TV-SAT, vl.soc.zařízení (sprcha nebo vana, WC), Wi-Fi (zdarma)\n1/3+1 SWC Standard\nmožnost 1 přistýlky, pokoj se 3 lůžky, telefon, TV-SAT, vl.soc.zařízení (sprcha nebo vana, WC), Wi-Fi (zdarma)


Zdivočelá země: z hysterické kampaně se bude Česko ještě dlouho vzpamatovávat | Reflex.cz\nPetr Kolář 28. ledna 2013 • 06:00\nAť už by na Hrad usedl Miloš Zeman, nebo Karel Schwarzenberg, budou nakonec poraženými oba. Takto „rozštípnout“ společnost se totiž nepodařilo ani Václavu Klausovi.\nPřed svým prvním zvolením prezidentem republiky Václav Klaus rád prohlašoval, že chce národ spojovat, nikoliv rozdělovat. Dokonce k tomu tehdy použil slovo, jež se v tomto smyslu stalo jedním z nejznámějších „klausismů“ vůbec. „Chtěl bych být svorníkem společnosti,“ hlásal tehdy Klaus. Už v té době, stejně jako po většinu deseti let obou jeho prezidentských mandátů, to znělo směšně.\nKlaus svými vyhraněnými názory po většinu času na Hradě opravdu spíš rozděloval. Až v samotném závěru svůj deset let starý slib dotáhl od slov k činu, byť nechtěně. Vyhlášením amnestie, a především jejím odůvodňováním opravdu vzácně spojil celý národ, včetně politiků ze všech možných, jinak znepřátelených táborů.\nPřesto bude s odstupem možné na Klausův nástup na Hrad na počátku roku 2003 vzpomínat jako na jednotící prvek. Naštvanost a zloba většiny obyvatel Česka se totiž tehdy přenesly na poslance a senátory, kteří po několikatýdenním martyriu plném podrazů, zrad, zastrašování a zřejmě i nikdy nepřiznaného uplácení Václava Klause do čela země vynesli. Totéž, možná ještě v daleko hrůzostrašnějším vydání, se opakovalo o pět let později. Lidé byli z tehdejšího divadla právem zhnuseni, nůžky mezi „námi“ a „jimi“ se opět o něco víc rozevřely. A fakt, že byl prezidentem nakonec zvolen znovu Klaus, byl v celém procesu nejsymboličtější možnou tečkou.\nJakkoli byly Klausovy deset let staré výroky povinnými „prázdnými“ floskulemi, tehdejší kandidát na prezidenta se alespoň snažil vytvořit „falešnou“ iluzi, že mu o nějaké spojování národa jde. Duo Miloš Zeman, Karel Schwarzenberg (chcete-li, čtěte jména v obráceném pořadí) to vůbec za důležité nepokládá. Slyšeli jste snad z jedné či druhé strany, že by se hrany mezi oběma tábory fanoušků/příznivců měly otupovat? Pokud snad vůbec, byly vyřčeny velice potichu a nezřetelně, takže absolutně zanikly. A čím více se druhé kolo volby blížilo, nezazněly už ani tak.\nROZKOL VE STÍNADLECH\nJediný, kdo v průběhu vlastní kampaně na strunu spojování národa zahrál, byl Jan Fischer. Navíc u Honzy, jenž se tak dlouho neschovával, z toho víc než opravdová touha zněl pouhý kalkul trefit se co nejlépe do nálad společnosti. Vždyť Fischer hlásal spojování proti „někomu“, v daném případě proti etablované politické reprezentaci.\nČesko posledních dní se tak ponejvíce začalo podobat Stínadlům v době Velkého Vonta ze slavné dětské knihy Jaroslava Foglara Záhada hlavolamu. Losna, nebo Mažňák, Mažňák, nebo Losna? V románu se tehdy náhodně se potkávající skupinky chlapců se žlutými špendlíky (odznak vontství) ani nezdravily. Když zazněla špatná odpověď po úvodní otázce: „Koho volíte?“, začaly se mezi sebou rovnou mydlit. A to se ještě navíc neměly možnost „kosit“ prostřednictvím sociálních sítí v čele s Facebookem. Pro ty, kteří Foglarův román neznají, doplňme, že v něm nakonec nejtěsnějším poměrem zvítězil Losna. Frustrovaní příznivci Mažňáka výsledek volby nikdy neuznali a celá vontská organizace se pak na dlouhou dobu rozpadla.\nZ tohoto úhlu pohledu je vlastně úplně jedno, zda by se po víkendovém druhém kole voleb prezidentem stal jeden nebo druhý kandidát. Šílenství a hysterie, jež oba tábory postrkávané svými lídry rozpoutaly, nebo minimálně za jejich tichého souhlasu, jen tak nezmizí. Rozpad státu podobně, jako se to stalo vontské organizaci ve Stínadlech, pochopitelně nehrozí. Rozdělení společnosti na dva čím dál radikálnější tábory už tu máme a jen tak nezmizí. I proto, že mu podlehli i za normálních okolností poměrně příčetní a inteligentní lidé ze všech vrstev společnosti. Včetně médií, kde se to projevuje možná ještě silněji.\nPRIMITIVOVÉ VS. KRETÉNI\nNa jedné straně příznivci toho jediného „dobra“ v podobě Karla Schwarzenberga opovrhující „plebejci a primitivy“, kteří podporují zločinný symbol oposmlouvy, nacionalismus, arcizlo Šloufa na straně „ruského agenta“ Zemana.\nNa straně druhé „obyčejní lidé“, jimž nevoní „pseudointelektuální kreténi“ horující za odevzdání země cizákům, ždímání lidí zločinnou vládou daněmi a ukrývající za knížecí maskou überďábla Miroslava Kalouska.\nPřed sobotním vyhlášením volebního výsledku bylo jisté pouze jedno. Ačkoli měli oba kandidáti své výrazné klady i zápory, vyloženým vítězstvím ani průšvihem by nebylo vzhledem k rozsahu prezidentských pravomocí pro tuto zemi zvolení ani jednoho. Co už ale průšvihem zavání, je nebývale vyostřený stav, jenž po volbě v celé společnosti zůstal.\npev 26. ledna 2013 • 21:47\nOkamžik pravdy. Finální momenty ve volebních štábech očima Jana Šibíka a Stanislava …


Strachu :: Země je krásné místo a stojí za to na ní žít\nÚvodní stránka > Co si myslím o... > Strachu\nStrach známe všichni. Existuje krásné přísloví: „strach má velké oči“. Je velice výstižné. Strach vytváří iluzi něčeho, co se ještě nestalo, co není skutečné. Bojíme se toho, co by se „mohlo stát“ a dokážeme naše obavy nechat pěkně rozkošatět. A čím víc se soustředíme na své obavy, tím víc se katastrofický scénář rozrůstá, rozbaluje a nabývá na síle. Strach je energie, která brání, hromadí, uzavírá, omezuje, ochromuje. Vědomě se snažíme si domluvit, hrajeme s naším strachem přetahovanou. Přeci to zvládnu, jsem silná, jiní to dokáží také. Nemám se čeho bát. A snažíme se silou, mocí, rozumem svůj strach přemoci. Dokážeme sami sebe přesvědčit, že jsme přeci silní a mocní a se strachem pěkně zatočíme. Může se nám to i podařit a strach zaženeme.\nCítíme se nabití pozitivním myšlením. Jsme si jisti, že teď už jsme se se svými strachy vypořádali jednou pro vždy. A jsme zaskočeni, když se ten nevítaný manipulátor a našeptávač zase vrátí. Vztekáme se, obviňujeme se a posuzujeme, porovnáváme se s ostatními. A náš strach jen čeká, abychom ho zase podpořili, dodali mu „palivo“. A tak si strach a obavy zase hezky rozvíříme, oživíme a roztočíme.\nTyto výkyvy jsou jen důsledkem Zákona přitažlivosti: na co se soustředíme, co podporujeme, čemu věnujeme svoji energii – myšlenku, to je touto energií živeno a podporováno.\nPokud je strach energie, která uzavírá, omezuje a hromadí, pak láska je energie, která proudí, tvoří, objímá, podporuje a nesoudí. Tam, kde cítíme lásku, bychom strach určitě nenašli. Proto myslím, že strach nepořešíme tím, že s ním budeme bojovat. Boj je vlastní nástroj strachu.V lepším případě ho potlačí, v opačném podpoří. Připustím-li, že strach je mojí součástí, že ke mně patří, dýchá se mi lehčeji. Připustím-li, že strach mohu přijmout, že i on může být částí mé bytosti, lépe pochopím, že ne bojem, ale láskou mohu strach změnit. Mohu přeměnit jeho energii.\nPředstavte si, že byste opustili někoho, koho máte rádi, na kom vám záleží, kdo k vám patří. S kým tvoříte pár, s kým si vlastně rozumíte, s kým se doplňujete, pomáháte si. Jen jste se kdysi rozešli, vaše cesty se rozdělily a nyní máte šanci tuto ztracenou náklonnost znovu najít, navázat na přetržené pouto. Spojit se s tou svojí částí, kterou jste z nějakého dávného důvodu potlačili. Tak vnímám pojem strach. Ne jako nepřítele, ale jako šanci objevit ztracenou část své bytosti. Tu část, která může být mým pomocníkem, učitelem a rádcem, pokud jí to dovolím.\nPráce se strachem je jako bychom opakovaně loupali slupky cibule, až sloupneme tu poslední a dostaneme se k čistému plodu, jádru. Které již není ničím překryto či deformováno.\nUžitečný článek o tom, co je strach, jak vzniká a kudy na něj, najdete zde:\nPro práci se strachem můžete zkusit tuto meditaci


Úvod » Články » Konstrukce\n( ?D v rozmezí 0,038-0,05 W/mK),\nc) Slaměná izolace ve formě stlačených balíků s objemovou hmotností nad 70 kg/m3 izoluje téměř stejně jako jiné dobré izolační materiály, obvykle udávaný materiálový koeficient slámy je ? = 0,044 W/(m.K). To je dáno tím, že většinu objemu tvoří vzduch, který je rozdělen na malé komůrky, čímž je znemožněn zářivý tok energie na vzdálenosti přes jeden milimetr, a také je velmi potlačeno proudění vzduchu. Tepelná vodivost vzduchu je malá a ani tepelná vodivost vláken není vysoká, ty navíc tvoří jen malou část objemu. Hlavní její výhodou je cena; její výborná izolační vlastnost, která je dána pak jejím možným použitým objemem; a také její do jisté míry samonosnost.


v neděli 03. 01. 2021 v 7 hodin ráno (informace odrážejí změny v období od neděle 27. 12. 2020 do neděle 03. 01. 2021 ráno)\nTato mapa zachycuje situaci v neděli 03. 01. Zprávy 222 zpravodajů z 66 okresů dokládají pozorované/očekávané dopady na výnos u všech sledovaných skupin plodin.\nKladenský okres hlásí těžké poškození výnosů tzn. mezi 30–40 %, 3 okresy hlásí střední poškození porostů, což znamená ztráty mezi 10–30 % na výnosech. Z 8 okresů čekají ztráty na výnosech do 10 %.\nCo se týče vodní bilance za poslední tři měsíce převažuje hlášený stav - normální spíše vlhčí (58 % hlášení) až stav „velmi vlhko“ (26 % hlášení). Povrchová vrstva je vnímána převážně jako vlhká (cca 53% hlášení) až velmi vlhká (cca 28 % hlášení).\nNa polích se v současné době setrvalý stav. Autentickým dokladem jsou krátká sdělení našich respondentů uvedená níže.\nČESKÉ BUDĚJOVICE: 'V našich katastrech roční srážky od 658 do 678 mm. Leden, březen, listopad a prosinec- suché měsíce, květen, červen a srpen mokré. Srážky jsou za rok 2020 nadprůměrné, ale nerovnoměrné a hůře využitelné.'\nČESKÉ BUDĚJOVICE: 'Srážky 2,1 mm / týden, močály na pozemcích už nejsou tak nasyceny jako na podzim.'\nHAVLÍČKŮV BROD: 'V minulém týdnu opět pršelo jen minimálně, celkem mezi 2 - 3 mm.'\nHAVLÍČKŮV BROD: 'srážky do 1 mm, žádné projevy sucha nejsou pozorovány'\nHLAVNÍ MĚSTO PRAHA: 'srážky minulý týden 1,5 mm'\nHODONÍN: 'Množství srážek 10,85 mm.'\nHRADEC KRÁLOVÉ: 'srážky 5 mm, nasycená pouze povrchová vrstva'\nHRADEC KRÁLOVÉ: 'srážky za poslední týden - 0 mm, srážky za prosinec 2020 - 18 mm, srážky za rok 2020 - 715 mm průměrné srážky za posledních 10 let (2010 až 2019) - 622 mm, z polí pokračuje odvoz cukrovky do cukrovaru'\nHRADEC KRÁLOVÉ: 'Pole jsou namočená, nejde tam ani vjet.'\nCHRUDIM: 'Za sledované období žádné srážky. Za prosinec 30 mm, za celý rok 2020, 924 mm srážek. '\nCHRUDIM: 'V roce 2020 jsme měli průměrnou teplotu 10,7 °C a napršelo nám celkově 965 mm srážek.'\nLITOMĚŘICE: 'V minulém týdnu spadlo 7,5 mm srážek, pozdě setá pšenice dále klíčí.'\nMLADÁ BOLESLAV: 'V uplynulém týdnu přelomu roku 2020 a 2021 pršelo až v samotném závěru, kdy do 7 h. rána napršelo 6 mm. Tyto srážky udržely vlhkost na předchozí úrovni.'\nMLADÁ BOLESLAV: 'srážky- celý prosinec 16,1 mm, leden 9,1 mm'\nNÁCHOD: 'Srážky za prosinec 23 mm. Za čtvrté čtvrtletí pouze 10 1mm. Celkem za rok 2020 614mm.'\nNOVÝ JIČÍN: '150 % to je hodnota minulého roku co napršelo ku 12 letému průměru srážek. 1 622m srážek spadlo. Poslední týden v roce spadlo 36 mm srážek. Na mnoha místech voda na povrchu půdy zůstala déle než 12 hodin. Ani větrné počasí povrch půdy nevysušilo. Bilance vody v půdě je plně nasycená, bilance srážek, je uvedena výše. Dopad sucha žádný. '\nNYMBURK: 'Za sledovaný týden jsme zaznamenali 3 mm srážek. Trochu bilancování za rok 2020. Průměrná roční teplota byla 11,38 st.C což byl třetí nejteplejší rok za posledních 10 let (teplejší byly roky 2018 a 2019). Dlouhodobý průměr za 50 let je přitom jen 9,7 st.C. Celkový úhrn srážek za rok 2020 byl 687,9 mm což je druhý největší úhrn za posledních 10 let (deštivější byl jen rok 2013 s 720,6 mm). Dlouhodobý průměr za 50 let je přitom 581,0 mm.'\nOLOMOUC: 'Srážky minulý týden 24 mm. Celkem za rok 2020 800 mm'\nOPAVA: 'Menší srážky přišly, stav půdy to však prozatím neovlivnilo. '\nOPAVA: 'Stále bez sněhu a mrazu.'\nOPAVA: 'Během vánočních svátků napršelo asi 25 mm srážek (normál za prosinec je 29,2 mm). Půda je rozbahněná, na povrchu čvachtá a místy na polích začíná stát voda. Pšenice setá v polovině listopadu vzešla až o vánocích. '\nOPAVA: 'za uplynulý týden 14,5mm, mlhy, střídání nízkých a vyšších teplot, bez slunce, sychravo'\nPELHŘIMOV: 'úhrn srážek v 53 týdnu je 1 mm a průměrná teplota -0,2°C'\nPELHŘIMOV: 'za 53. týden 2 mm srážek, za rok 2020 cca 782 mm'\nPLZEŇ-JIH: 'Za poslední 2 týdny prakticky žádné srážky, počasí spíše sušší, teploty spíše nad nulou. Chtělo by to sníh.'\nPLZEŇ-JIH: 'srážky 6 mm'\nPLZEŇ-JIH: 'V 53. týdnu (28/12/20-3/1/21) jsme zaznamenali 2 mm srážek ve 4 srážkových dnech, v úterý a v neděli ráno slabá sněhová pokrývka do 1 cm, v obou dnech sešla shodně z cest do 9 hod a z polí a luk do 12 hod (stav vlhkosti půdy v neděli nehodnocen). Prosinec byl srážkově podnormální (? 19,5 mm = 59,6% 60-letého normálu) a teplotně významně nadnormální (? 2,1°C = +2,3°C oproti normálu). V tříměsíčním úhrnu (X-XII) máme deficit -17,2 mm srážek. Rok 2020 byl v úhrnu ročních srážek významně vlhčí oproti 60-letému průměru (roční úhrn 691,1mm = +119,5 mm; = 120,9% normálu), počet srážkových dnů však byl za rok významně nižší (? 146 s.d. = -25 dnů oproti průměru) a zároveň byl rok 2020 teplejší (? 9,7°C = +1,4°C oproti normálu). Rozložení srážek bylo v roce 2020 velmi nerovnoměrné, nejmokřejší byl srpen (250,5% normálu; +108,5 mm), projevily se i významnější přísušky (březen a první dekáda dubna), nižší srážky v zimních měsících (jak v lednu, tak i v listopadu a prosinci) mohou způsobovat deficit vláhy v hlubších vrstvách půdního profilu a zhoršení úrovně podzemní vody.'\nPLZEŇ-SEVER: 'Množství srážek od 27.12.2020 do 2.1.2021 na lokalitě Krukanice: 3,0 mm. Množství srážek v Krukanicích za rok 2020 celkem: 500,6 mm; dlouhodobý normál je 520 mm.'\nPRAHA-ZÁPAD: 'Rok 2020 - 574 mm srážek což činní cca 123% ročního úhrnu. Půda většinou zmrzlá, jen povrchová vrstvička 0,5 a ž 1 cm rozmrzlá. Příroda je pořád mírně zmatená, některé keře jsou v rozpuku, resp. mrznuté pupeny. '\nPRACHATICE: 'Půda je stále pod sněhem, celodenní mrazy, noc -5°C až -1°C, den -1°C až 0°C. V út cca 1cm sněhu, souvislá pokrývka sněhu okolo 8cm.'\nPŘEROV: 'Deště v průběhu vánočních a novoročních svátků byly příliš intenzivní. Půda byla již před dšti nasycená vodou a tak po deštích prudce stékala z kopců. Na rovinách došlo k naprostému nasycení půdy a voda stála na povrchu - dojde k vyhnití plodin na některých plochách.'\nPŘÍBRAM: 'V posledním týdnu roku 2020 napršelo 0,4 mm. Srážky za celý rok byly 646,7 mm, což je více než dlouhodobý průměr. Přesto se zásoba vody v půdě zhoršuje, neboť poslední dva měsíce téměř nepršelo. '\nSEMILY: 'První polovinu týdne ráno sněhový poprašek, který do oběda roztál. V sobotu pak velmi vydatné srážky ( i v neděli).'\nSTRAKONICE: 'Půda je stále pod sněhem, celodenní mrazy, noc -5°C až -1°C, den -1°C až 0°C. V út cca 1cm sněhu, souvislá pokrývka sněhu okolo 8cm.'\nUHERSKÉ HRADIŠTĚ: 'Konkrétní celoroční monitoring srážek posílám následně emailem'\nUHERSKÉ HRADIŠTĚ: 'Srážky v týdnu : po 28/12 - 28,3 mm út 29/12 - 28,5 mm st 30/12 - 5,8 mm ne 3/1 - 1,3 mm (do 7:00) Typické vánoční počasí , zataženo a déšť . Úhrn srážek prosinec 2019 50,5 mm prosinec 2020 89,7 mm Průměrná teplota prosinec 2019 2,2°C prosinec 2020 2,7°C Úhrn srážek za rok 2020 1040,5 mm Průměrná teplota 2020 9,2°C Do roku 2021 přeji hodně štěstí , zdraví a osobních i pracovních úspěchů .'\nÚSTÍ NAD LABEM: 'Ve sledovaném období napršelo 11 mm.'\nÚSTÍ NAD ORLICÍ: 'Srážky za uplynulý týden cca 10 mm. Srážky v prosinci cca 40 mm (pro naši oblast cca 65 % normálu).'\nÚSTÍ NAD ORLICÍ: 'množství srážek do 31.12.2020-7.oohod.-27mm +5,2mm CELKEM 2020=986,6 mm do 3.1.2021-0mm'\nVSETÍN: 'Velké množství vody spadlo v týdnu od 27.12 do 30.12.2020.Na loukách vznikla jezera vody.. '\n51. týden 2020 - 01. týden 2021\ndownload 53. týden 2020\n24. prosinec 2020 / 52. týden


Typový dům zcela změnili, vznikl netradičně pojatý domov – Novinky.cz\nFasáda domu je dokončená štukovou omítkou a cihelnými obkladovými pásky. Zajímavě členěná střecha se sklonem 34° je oproti projektu kryta eternitovými šablonami, imitujícími břidlici.\nčtvrtek 5. prosince 2013, 9:18\nPozemek pod magickým vrchem, nejznámějším na Hané, dostupnost města a v neposlední řadě i výhled na nedaleká rodiště obou manželů – to byly důvody, které mluvily právě pro toto místo.\nKdyž k tomu všemu přičteme otevřené investory, projekt s netradičními prvky v exteriéru i interiéru a stavební firmu dělající čest svému „hvězdnému" jménu, vyjde nám spojení slibující od počátku spokojenost na obou stranách.\nElegantní, účelné a nadčasové – takové je kuchyňské pracoviště v designu Hanák Nábytek. S jemnou barevností kuchyňské linky zajímavě kontrastuje jídelní kout se zářivě červenými židlemi.\nZkušenosti s předchozím bydlením v rodinném domě i bytě daly investorům jasnou představu o proporcích i dispozičním řešení budoucího zděného domu. Zaměřili se tedy na hledání projektu, který by odpovídal jejich nárokům na komfort bydlení a zároveň korespondoval s okolní krajinou.\nPřestože projekt stavby je navržen pro rovinatý terén, podařilo se ji umístit na značně svažitém pozemku za pomoci betonových základových pasů, které sahají ve svahu až do dvoumetrové hloubky. Možná nad realizací stavby drželi ochrannou ruku druidi, pobývající podle bájí na lesnatém vrchu, ale hlavní zásluhu mají dozajista šikovné ruce a kvalitní práce pracovníků vybrané stavební firmy.\nKuchyňský kout a jídelnu designér Jiří Veselý opticky oddělil od obývacího pokoje stěnou ze sádrokartonu a pískovaného skla s motivem kruhů.\nTypový projekt je koncipován jako přízemní rodinný dům s užitným podkrovím. To by však majitelé v současné době nevyužívali, a proto se rozhodli schodišťový prostor zaslepit. Nové dispoziční řešení nabídlo další možnosti interiérových úprav.\nZařízení interiéru nachází inspiraci v retro stylu 80. let minulého století. Do chodby proudí denní světlo přes obývací pokoj třemi otevřenými nikami.\nTaké exteriér domu se může pochlubit atypickými prvky. Impozantní vstup do zděného domu po půlkruhovém žulovém schodišti hlídají dva sloupy, umístěné asymetricky na jedné straně. Bludný balvan tu jakoby nahodile ukotvuje dřevěný sloup u venkovní terasy. Zděný dům lemuje ze tří stran terasa se žulovou dlažbou.\n"Kvalitní práci stavební firmy dokládá i to, že si ji pro realizaci svého domu na sousedním pozemku vybrala také dcera s manželem. Nemenší chválu si zaslouží i designér Jiří Veselý. Jsme rádi, že jsme se do výstavby dalšího domu pustili, protože kompletně splnila naše očekávání," pochvalují si majitelé spolupráci se všemi firmami.


Potřebujeme mobilnější armádu, říká Bush\nGeorge Bush v pondělí shromáždění veteránů americké armády slíbil, že ozbrojené síly by v budoucnu měly být podle něj "akceschopnější a flexibilnější". Prezident potvrdil, že USA chtějí do deseti let omezit počty svých vojáků v zahraničí, především v západní Evropě a Asii.\nRada starších a moudřejších se usnesla, že titul ZLATÝ TUPOUN z dnešní dizkuse si odnáší Olgoo (zdůrazňuji, že se dvěma "o" na konci).\nOlgo s jedním "o " se vyhodnocuje jako nejvzdělanější na těchto stránkách (i v jiných diskuzích)\nTak už tam dej toho špunta, flašku hoď pod postel a kašli na diskuse, když jich nejsi schopen. Právě jsem se unesl na tom, že bezkonkurečně největší hysterický vůl zde jsi ty. Proti tomuto rozhodnutí není možné se odvolat.\n.........vypadal sklesle otta...dost sklesle teda...aji taku nezdravu barvu měl na licu...oko dojiskřilo utrapou duševní no jo...ale trochu sa aji zaradoval dyš mne uviděl...potom sme sa rozlučili a byl odveden kolohnatem nějakym...se šoural šouravo a pak dviřka klap!... a včil sem povadlej já bo myslim zdrchnuto na něj- na otička čenskyho...sochařa kamaradskyho...- von teda posledni měsice dost paběrkoval...žadna solidni zakázka...ajeje sem si řikal...bo sem ho vidaval zkormoucenyho u pruchodu do dvorka kde vysedaval na lavečce před atelierem svojim a vyhřejval si kůstky jako přestarlej kocourek...jen hlavu popozved když sem na něj z pavlače zahulakal chtěje ho rozveselit a na pivo ku sobě pozvat bo tu bydlim tež a znám ho a rozpoznám kdy je tede hejahej a kdy hejahej neni v životu kumštyřskym...sem mu řikal když si dal teda řeknut a doštrachal se ku mně...šak neblbni otta...se sejde sobota se sobotu a budeš sa tetelit bo to už trva dluho a neboj bo sa cosi šikne - šak viš jak to chodi tak nezoufej umělče a pij ať ti to nezteplá...a takovy blby řeči sem ved kery se vedou vždy teda když chce kamoš kamoša povzbudit a nevi jak ho rozptylit a tak se pláca pro ukraceni dlouhy chvilky aji tak z nemohouci pomoci se plácá šak to znáte bo to neni nic neobvyklyho a kéž bych neprorokoval bo pravdu sem měl...ne sobota ale pátek sa sešel s pátkem a ejhle - otta hubu jako luna kulatou ... svitil se usměvem konečně a jazykem šmejdil v mezirce po trojce vlevo dole a měl teda dobru naladu bo sa dostavěvala na sidlišťu škola a zbyly nějaky prachy a architekt ing.kolisek si vzpomenul na spolužaka a je zakazka ...ideovej namět škola hrou nebo jak je to v projektu definováno by to znělo moderně a angažovaně bo se tak musi že...no esli to bylo jako novy jaro...nebo mladi vpřed...nebo komunismus mladi světa...šak je to na jeden vrz ty blaboly kery maj za ukol na sebe nalakat kladnou odezvu komise schvalovací kerá měšec třímá...takže měšec zacinkal aji záloha vyplacena a kumštyřu snaž sa\nZa účelem diskuze na těchto stránkách rozuměj pod pojmy: 1) BUŠISTA -osoba jež přímo podporuje vedení nemravné dobyvačné války, ukájející se na utrpení jiných a na čištění análního otvoru SATANA Buše. 2) US RIŤOPCHÁČ - osoba jež nadšenecky a tupě obhajuje vše, co USA činí. 3) US PŘIPOSRANEC - osoba, jež účelově obhajuje vše dle bodu 1) a 2), vědoma si však nesprávnosti svého konání. 3) HŇUP - osoba, jež mnoho rozumu nepobrala a škodí tím i ostatním\nHele, ty doktore inženýre magistře, kandidáte věd, kdybys měl kapacitu paměti přes 32 kB, všiml by sis, že sem den co den zvracíš stále stejné příspěvky. Nejsou ani inteligentní, ani vtipné, jen trapné a zbytečné. Zato Eda Zeman a Buzková mají u mě jedničku s hvězdičkou, vysoké školy umí naučit CTRL-C CTRL-P vynikajícím způsobem.\nNezna nekdo blize tuto blahovou damu? Myslim, ze to je velmi zajimavy pripad. Mne by stacili obor, barva vlasu a jestli, pripadne, neni puvodem z Arku.\nty jsi největší blbínek. Vždyť i ta prodejná Lucy@ je asi chytřejší než ty....,,...\nOdpověď pro Olgoo (se dvěma o na konci)\nJak to, že ještě nespíte ?\nvšíchni jste slimáci\nJen žížaly jsou kroužkovci...\nOdumírání mozkové tkáně\nVnímaví lidé na celém světě již léta upozorňují na skutečnost, že mnohým příslušníkům US superříše již delší dobu odumírá mozková tkáň. Jen takový malý příklad - denně to vysílají na amerických TV stanicích (někdy i na sportovních kanálech), pokud přijímáte satelitní nebo kabelovou TV. Dva šílenci s vyholenejma hlavama, dost často tetovaní, hromotluci s velkými svaly a malým pinďourem a s vybouchaným mozkem tam sebou mlátí v ringu navzájem o zem a dávají si tupé rány po hlavě (oni ty rány tedy převážně imitují), atmosféru dohecuje "sportovní moderátor" a dav šílí, fandí, fanynky pláčou, sápou se, div ring nezboří..., uzavírají dokonce sázky, kdo z těch dvou tupounů vyhraje. Oni snad vážně věří tomu, že zápasí doopravdy - takoví jsou to hňupi. A nebo je to naopak, jsem já vůbec ještě normální. Neměl bych se raději nechat vystřelit na Mars ? Já tedy nevím, jak se tato "zábava vyšší třídy" nazývá - asi to má nějakej anglickéj název (určitě s koncovkou ing), myslím, že jsem si vzpomněl PŘIBLBLING. Event. mě opravte. Příště uvedu další příklad degenerace mozkové tkáně obyvatel US superříše. Pozn.: Ještě bych pochopil, kdyby na tyto akce chodili povinně (jako jsme chodili my kdysi třeba na 1. máje). Ale oni tam prý chodí dobrovolně. O to je to horší.\nRada starších a moudřejších se usnesla, že titul ZLATÝ TUPOUN z dnešní (i z jinych)dizkuse si odnáší Geenius2.\nRe: Vážně, jak jsi na to přišel ?\nRe: Nová kniha pohádek\nJe tomu zhruba deset let, kdy Benjamin Kuras napsal, že vůbec není jisté, zda se Češi někdy dopracují ke skutečné západní demokracii nebo v české kotlině zavládne podivná tržní ekonomika ovládaná mafiemi a korupcí prorůstající všemi úrovněmi politiky, ekonomiky a soudnictví, pro kterou výsledky voleb vlastně nejsou vůbec důležité. Nakonec ale připustil, že po dobrém nebo po zlém se to podaří, pokud to ale zase nezbabráme, k čemž máme silné sklony\nKomunismus se nevzdal, má tu samou podobu, jenze si ríká dnes jinak, soudruzi uz se tak netitulují, ale jimi i nadále zustávají, myslení komunisty se nedá zmenit, teror není mozné predelat na víru v dobro a kdo teror podporuje, sám se teroristou stává. A Ceská republika? Ale prátelé, nebudte naivní, prece onen sametovy podvod, to se jedni a titíz lidé snazí za kazdou cenu udrzet své pozice a moc, akorát uz vás neoslovují soudruzko a soudruhu, ale pánové a dámy, ale za touto fasádou jsou porád ty samé komunistické ideje a názory, moc korumpuje charakter a komunisti toto vedí velice dobre a sami to i praktikují.\nRada starších a moudřejších se usnesla, že titul ZLATÝ TUPOUN z dnešní dizkuse si odnáší Olgoo (zdůrazňuji, že se dvěma "o" na konci.\nOlgo s jedním "o " se vyhodnocuje jako nejvzdělanější na těchto stránkách. (i v jiných diskuzích)\n....tak jsem ji videl...\n....není sice chlupatá, ale je tlustá, potí se a smrdí.\nne, tvoje zena.\ndulezita informace :\nprave pred chvili........pokracovani zitra v tuto hodinu.\nUtane,otevri si postu,prave ted jsem to odeslal...:-)\nOdpověď viz níže patří trapákovi Olgoo (se dvěma o na konci) !\nTy jsi ale pýča.\nOdpověď pro Ogoooooooooooooo!\nRe: doplnění - nevešlo se to tam.\n...bohatství a BUŠISTÉ si z nich dnes vzali příklad !\nPochybuji,ze si nemecky vojak mohl nadrancovat aby zbohatl.Co bylo v obsazenem Rusku k drancovani?.Vysokou zivotni uroven si zaslouzili praci a to plati i pro Japonce.Narody jsou ruzne tak jako lide.Jsou narody schopne a neschopne.Kolik uz se strcilo penez do Afriky a stale je tam peklo.Tva teorie je chybna.\nTo, že Evropané měli střelný prach (byli technicky vyspělejší) neznamená, že naše civilizace byla celkově vyspělejší - než třeba indiáni. Asi jsi toho hodně málo přečetl !!! Na stejném principu fungovala kolonizace všude ve světě - obyvatelstvo vyvražděno, a vše ukradeno..- takto se dělá bohatství. Nejvíce barbarské národy si dnes hrají na kulturní a vyspělejší a vzdělanější Jo hold - mají na to (ale jen finančně a za to co ukradly), ne rozumově.\nNa priklad, co Britove nakradli v Indii?Caj a koreni.Za to tam postavili zeleznice a fungujici admistraci.Jine byvale kolonie obdrzely samostatnost pred padesati lety a jde to tam od desiti k peti.Existuje vlastne dnes nejaky stat z byvalich kolonii ktery prosperuje?\nKdyž vpadnu do tvého baráku a budu fyzicky silnější, než ty, povraždím půlku tvé rodiny a odnesu si tvůj majetek, bude ti prd platné, že tam nechám jeřáb, kterým jsem vše nakládal do kamionů. Za celý život se z toho NEVZPAMATUJEŠ A NAKONEC BUDEŠ RÁD, ŽE MAKÁŠ na stará kolena V MÉ PROSPERUJÍCÍ FIRMĚ a že pro tvoje děti založím charitativní organizaci, na které ještě vydělám při odpisu daní. A potom budu ještě vyřvávat kolik jsem pro pomoc tobě do tebe vrazil peněz a že jsi neschopný, protože pořád nic nemáš a chodíš špinavej a tvoje děti nechodí ani do školy.\nVidis to moc ostre.To by tedy znamenalo,ze zaostale narody po padesati letech samostatnosti,stale jeste trpi tim, ze byly kdysi kolonizovany. Za tu zaostalost mohou byvali kolonizatori.S tim nemohu souhlasit.\nRe: Unikají ti souvislosti.\nUnikají ti souvislosti.Ziješ tím, co je teď a nedokážeš se dívat na situaci očima jiných. Mimochodem schopnost koukat se na jakýkoliv problém z pozice druhého a v kontextu všech souvislostí, je vlastnost, která nám celkově v mezilidských vztazích hodně chybí. Nevyjímaje mě.\nKanadane,beze zbytku s tebou souhlasim...\nZe se mnou souhlasis, mne potesilo.\nmoc se neraduj,VYJIMECNE -\nRe: nyní jen dokazuješ...\nJako tvrdošíjný bušista nyní jen dokazuješ, že bušisté jsou vlastně převlečení fašisté\nRe: Teď jsi mu to ale nandal\nJá se také nestačím divit, jak chabá je lidská paměť a jak se dnes překrucuje historie. A sudeťáci si u nás jeˇště drze otevřou v Praze kancelář. Pravda je, že celkově se možná Němci aspoň trochu poučili a dnes zaujímají ve světové politice střízlivější pozice - než bušisté.\nty jsi neuveritelne hloupy a nestydaty clovek. Az tak hloupy a nestydaty, ze si zacinam myslet, ze jsi asi nejaky provokater, jinak to neni mozne, ta tvoje kolosalni hloupost a nestydatost\nzájmy a hodnoty západní civilizace\nNikdo nemůže zpochybnit klíčový fakt: Spojené státy americké jsou jedinou velmocí, jediným „světovým policistou“ schopným globálně bránit zájmy a hodnoty západní civilizace. Proto je válka proti terorismu i naší válkou. A americká armáda tak trochu i naší armádou.\n, ... když je řeč o "západní civilizaci - patří k ní i západní Semité?\nPribeh od holice aneb Jak zcivilizovat Ceskou republiku\nVesel jsem vcera v Tyson's Corner do holicstvi za ucelem ostrihani, pozdravil, postezoval si na pocasi a tak. Muj obvykly uces "high and tight, whitewalls short". Ja nevim jak u vas, ale tady se u holice muze mluvit, o cemkoliv. A holic uz obvykle zna sve pappenheimske. "Hi, Ross!" pravil holic jmenem John, "jak to ted vypada v Ceske republice posledni dobou?" "Jde to s nima z kopce. Odmitaji se zcivilizovat. Ex-komunisti jsou vsude rozlezli, od vlady az po obecni urady. Nejspis ani ta smlouva o pristupu k informacim o jadernych zbranich ATOMAL s nema nebude ratifikovana, protoze se jim proste neda verit. Jsou sice clenove NATO, ale takovi clenove druhe kategorie. V Bruselu pry cesti vojensti zastupci budou nosit cedulky 'Jsem cesky clen NATO - nic tajneho prede mnou nerikejte - vykecal bych to do Ruska!' No hruza!" "To uz je dvanact let, co?" pravil holic a naprazdno zastrihal nuzkama, "To uz meli dost casu na to, aby zacali byt normalni." "Jenze oni nejsou," pokrcil jsem ramenama, "jsou furt stejni zakomplexovani jako driv. Ja porad nechapu, proc nemuzou byt treba jako Nemci. Ti byli taky pekne vygumovani a za 12 let po valce uz byli skoro v poradku. Nacismus a komunismus je to stejne a Nemci se dokazali za 12 let zcivilizovat a Cesi ne." "Treba tam nebyly stejne vychozi podminky, aby se dosahlo zadaneho vysledku. " pravil muj lazebnik. "Jaktoze ne? Nemecko bylo po valce rozbite na padrt a Ceska republika ne. A Nemci dokazali prijmout demokracii za svou a Cesi ne? V daleko lepsich podminkach?"\n"Mozna tam chybel nejaky ten katalyzator, tedy neco, ac se samo nemeni, tak zpusobuje zmenu" - usmal se John. Smik, smik! "Neco chybelo. If you do the things the same way you've always done - you will get the results you've always gotten, jak rikal Yogi Berra." "Jako co?" - procedil jsem pres rty, aby mi vlasy nevlitly do ust. "Jako treba pritomnost americke armady - jako zarny priklad!" "To by mohlo fungovat!" - idea se mi libila. "Kdyz je ted Ceska republika clenem NATO, tak neni duvodu, proc by na uzemi Ceske republiky nemohlo byt par americkych vojenskych zakladen? Americke vojenske zakladny jsou v kazdem clenskem state NATO - a dokonce i na Islandu a ten snad ani nema armadu! Pamatujes Keflavik?" "Aby ne", zasnil se holic a vypjal hrud. "V Cesku je nekolik opustenych vojenskych prostoru, kde drive byla 'docasne umistena' vojska Rude armady jako treba ve vojenskem prostoru Libava na sever od Olomouce a nebo v Milovicich. Proc by vlada Ceske republiky nemohla tyto (nebo jine) prostory nabidnout Americanum, at si tam postavi vojenske zakladny? Vis kolik much jednou ranou se tim zabije?" "Jakoze se vyresi vic veci najednou. Nejen by americka armada v podstate prevzala roli obrany Ceske republiky, a az na Slovensku zvoli toho magora Meciara, tak to bude mezi Ceskem a Slovenskem najednou horka hranice, ale i pri necinnosti by plnila roli deterrentu, tedy odstrasovaciho prostredku. Pokazde, kdyz by marxistickeho ekonoma Klause napadl nejaky blby napad, stacilo by, aby cernossky MP na vratnici v Milovicich zaharasil emsestnactkou a on by se rudoch Klaus zase probudil. Ex-komunista Zeman by ze sameho nervoveho vypeti prestal chlastat a nebo se naopak uchlastal uplne, trouba Havel uz by byl mimo hru a pokaslaval by nekde v Portugalsku, agent KATO Kavan by vzal "poradenskou cinnost" v Moskve a tahl by za svymi - no nebylo by to krasne? Vsechno krasne sametove, nikoho by nebylo treba veset... A bezpecnost Ceske republiky by byla zajistena i bez nakupu Gri\nA navic by to byla solidni injekce ceske ekonomice, protoze americke zakladny vsude na svete prinasi okolnim mistnim podnikatelum nove zakazky - a navic by to bylo vsechno legalni, coz by byl pokrok, kdyz srovnate, ze kdyz tam byli Rusi, tak se maximalne smelilo tak s ukradenym ruskym benzinem a ruskyma fotakama Ljubitel! A do podvedomi tech ukrivdenych ceskych dusicek by se pomalu dostavalo, ze 'podnikat' neni to stejne jako krast a ze podvod neni jedna z variant obchodovani. Rodiny americkeho vojenskeho personalu by jiste nechtely bydlet v panelacich v Olomouci s oknama polepenyma moskevskou Pravdou jak Rusi, ale v normalnich baracich, ktere by stavel - za americke penize - zase nejaky cesky zednik a podnikatel! Dalsi prinos! A aby to mohli domluvit, tak by se ti cesti burani museli naucit anglicky! Dalsi plus! Zatimco tohle pisu, par kamaradu mi hledi pres rameno a cte. "Ty si neuveritelny rojko" - usmal se tomu Peter. "Co je to rojko?" nechapal jsem. "Po cesky asi snilek... po anglicky dreamer - na co by Americanom boli zakladne v Cechach?", tazal se Peter. "Podla mna by to boli zbytocne vyhodene peniaze - jedine ak by sa to pocitalo ako 'development aid' pre Cesku republiku... " Nacez se vyjadril Josef: "a) Coby 'development aid' by to byly dobre utracene penize. Docililo-li by to Rostou popisovanych vysledku, bylo by to v americkem zajmu ziskat spolehliveho spojence. b) Z vojenskeho hlediska zakladna v prvni linii, nebo v naraznikovem state, take neni takova blbost." "A jste prave svedky zrodu 'Hedvickovy doktriny' - tedy jak zcivilizovat Cechy pomoci umisteni americkych vojaku v Cesku! Zatim nejlepsi napad od zacatku tisicileti! Jeste ze par roku zbyva!", okomentoval Karel.\nRe: Ty "inteligente"\nZamyslel ses někdy nad tím, proč třeba Němci a Japonci šli po válce tak prudce ekonomicky nahoru ? Jako dva poražené národy měli již v 50. a 60. letech nejvyšší životní úroveň na světě. Mohli si už tehdy dokonce dovolit najímat dělníky z okradených zemí. Proč asi. Jednoduší imbecilové tvrdí (bohužel i dost Čechů), že to je německou u japonskou pracovitostí a důsledností. Houby pracovitostí - právě tyto dva národy v poslední historii nejvíce nakradli po celém světě. Sdrancovali a rozkradli Evropu, Asii, Afriku...Když trochu nadsadím, tak i ten německý voják, který doma našel rozbořenou chalupu, tak jen co donesl domů nakradeno v kapsách, mu stačí na to , aby měl na 10 generací vystaráno. Já, když se svou širší asi dvacetičlennou rodinou přepadnu jedno pražské sídliště, povraždím (zplynuji) lidi, vymlátim mrtvolám zlaté zuby, rozkradu jejich majetek a z dvaceti nás to přežije 15, tak budu mít také na deset generací vystaráno. A tí tupí US mani jim ještě ekonomicky pomohli. Nejmíň tři generace Němců a Japonců měli za trest žít v bídě - (nemyslím v ponižujících podmínkách) ale přebytky měly být hodně dlouho převáděny na úhradu škod a utrpení (utrpení a životy se ani vynahradit nedají). Kolektivní vina není prázdný pojem, jak se to dnes vypatlanci snaží tvrdit. A důslední - to byli - ve vraždění a zlodějině. A pracovitými -to jsme je měli dodnes učit. Takto si žijí nad poměry bezpracně a smějou se naší připosranosti a že na ně makáme nakonec my v jejich firmách A Vašek Rezavý, odchovaný na kolenou SS-manů, se směje s nimi\nZapomněl jsem to vybarvit\nZapomněl jsem zvýraznit, že Lucka je hezká holka


Hasičská stanice č. 5 Slezská Ostrava | POŽÁRY.cz - ohnisko žhavých zpráv | hasiči aktuálně\nHasičská stanice č. 5 Slezská Ostrava\nPobočná stanice č. 5 – Slezská Ostrava (P3-C-Z) je nejmladší z pěti profesionálních hasičských stanic v Ostravě. Svou koncepcí se jedná o společné výjezdové stanoviště jednotky Hasičského záchranného sboru Moravskoslezského kraje, Záchranné zdrav. služby a Městské policie.\nHistorie stanice sahá do roku 1993, kdy na základě Plošného pokrytí území města Ostravy jednotkami PO vznikl požadavek na vybudování hasičské stanice v městském obvodu Slezská Ostrava. Při jednání s řediteli ÚSZS Ostrava a MPO bylo zjištěno, že i tyto složky zvažují zřízení výjezdového stanoviště, resp. spádové služebny v této části Ostravy. Po vyřešení nemalých problémů spjatých s financováním výstavby byly v roce 1995 započaty stavební práce na Integrované výjezdovém centru Slezská Ostrava (dále jen IVC). Kolaudace budovy proběhla v září 1996, kdy byl také zároveň, z pohledu HZS MSK, zahájen zkušební provoz s technikou CAS 32 a osádkou 1+1. Do plného provozu byla budova dána 1. ledna 1997 s technikou CAS 25 (později CAS K27 – Dennis Rapier) s osádkou 1+3 a CAS 32 s osádkou 1+1. Celkové náklady na výstavbu a vybavení IVC činily 27 mil. Kč.\nV rámci jednotky HZS MSK slouží v současné době na stanici 8 příslušníků na směnu. Jedná se o 1× VČ, 1× VD, 2× strojník a 4× hasič. Denní směna je tvořena pouze velitelem stanice.\nHasební obvod stanice tvoří městské části Antošovice, Bártovice, Heřmanice, Hrušov, Koblov, Michálkovice, Muglinov, Radvanice, Slezská Ostrava a od ledna 2006 také Šenov a Václavovice, které jsou již součástí okresu Frýdek-Místek. Celková plocha hasebního obvodu činí cca 10 000 ha a je z převážné části tvořena rodinnými domky, bývalými havířskými koloniemi a panelovou zástavbou, nacházející se v obvodu Slezská Ostrava. Celkový počet obyvatel, kteří trvale žijí v hasebním obvodu stanice, je přibližně 40 000.\nBudova je rozdělena do čtyř pomyslných částí. Jedná se o:\n- garážový prostor,\n- společné prostory,\n- prostory pro výkon služby jednotlivých složek.\nGarážový prostor tvoří významnou část celkové plochy stanice. Je určen pro parkování výjezdové techniky jednotlivých složek IVC a dále pro umístění technického zařízení nutného pro provoz stanice, např. příruční sklad dýchací techniky. Jednotka HZS MSK má pro svou techniku k dispozici 5 stání, výjezdová skupina ÚSZS MSK a MPO po jednom stání.\nTechnika HZS MSK:\n- CAS K27 – DENNIS Rapier\n- CAS 36 – TATRA T815 VVN\n- AP 30 – Bronto Skylift TLK 23–12 – MERCEDES-BENZ Econic\n- CCS Cobra – MERCEDES-BENZ Sprinter\n- ŠKODA Felicie\nNa dispečinku jsou umístěny informační a komunikační technologie nutné pro provoz IVC. Patří sem zejména výjezdová technologie propojená datovými linkami s Centrem tísňových volání Ostrava, radiostanice, výpočetní a kancelářská technika. Obsluhou dispečinku je pověřen strážník MPO, který je zároveň i velitelem směny spádové služebny MPO.\nTyto místnosti slouží všem složkám IVC. Jedná se zejména o multimediální učebnu, klubovnu, posilovnu a saunu s odpočinkovou místností a v neposlední řadě také dílnu, přístupnou z garážové části.\nProstory pro specifický výkon služby složek IVC\nKaždá složka IVC má vyčleněny místnosti, které slouží výhradně pro jejich potřebu. HZS MSK má k dispozici kancelář velitele stanice, velitele čety a družstva, kancelář techniků, dvě ložnice mužstva a také příruční sklad CHTS. Výjezdová skupina ÚSZS má k dispozici tři místnosti určené pro jejich zaměstnance. Městská policie má k dispozici kancelář velitele spádové služebny a dispečink, sloužící zároveň jako pracoviště velitele směny spádové služebny a dále.\nBližší informace naleznete také na http://hzsmsk.ivc.sweb.cz.\npprap. Bc. Martin ADAMEC


Pilot měl desetinásobné množství alkoholu v krvi. Hrozí mu vězení - Deník.cz\nPilot měl desetinásobné množství alkoholu v krvi. Hrozí mu vězení\nPilot Japan Airlines neprošel před letem z londýnského letiště Heathrow do Tokia testem na alkohol. Dvaačtyřicetiletého Katsutoshiho Jitsukawu, který měl v krvi téměř desetinásobek povoleného množství alkoholu, zatkla Metropolitní policie. V současnosti je ve vazbě a 29. listopadu stane před soudem. Informovala o tom Britská tisková asociace.\nBoeing 777 Japan Airlines. | Foto: CC BY-SA 3.0: J o/wikimedia.org\nJen 50 minut předtím, než měl let JL44 odstartovat do Japonska, testy ukázaly, že první důstojník Jitsukawa má ve svém těle 189 mg alkoholu na 100 ml krve. Zákonný limit pro piloty je ve Velké Británii 20 mg, zatímco řidiči mají v Anglii, Walesu a v Severním Irsku povoleno až 80 mg.\nPodle japonské televize NHK byl Jitsukawa, který měl letět s Boeingem 777 pro 244 cestujících, odhalený poté, co řidič autobusu pro posádku cítil z jeho dechu alkohol a zavolal policii. Pilot připustil, že noc před letem vypil dvě lahve vína a džbán piva.\nSpolečnost Japan Airlines se za incident omluvila. „Bezpečnost zůstává naší nejvyšší prioritou. Budeme provádět okamžité kroky, aby se to v budoucnosti neopakovalo,“ uvedla ve svém prohlášení. Let JL44 do Tokia nakonec odletěl s více než hodinovým zpožděním se zbývajícími dvěma piloty.\nJapan Airlines není jedinou významnou japonskou leteckou společností, která se musela v poslední době omlouvat za narušení letu v důsledku alkoholu. Na konci října se musely omluvit aerolinky All Nippon Airways poté, co jeden z pilotů, který celou noc těžce popíjel, způsobil zpoždění pěti vnitrostátních letů.\nNení to však problém pouze japonských aerolinek. V červenci byl zkušený pilot British Airways Julian Monagham odsouzen k osmi měsícům vězení poté, co byl přistižen s více než čtyřnásobným překročeným alkoholovým limitem před letem z londýnského letiště Gatwick na Mauricius.\nZe Singapuru do New Yorku za 19 hodin. Startuje nejdelší přímá linka světa\nŽena s transplantovanou dělohou porodila dítě. Jde o první případ na světě V Thajsku tloustnou mniši. Nesmí odmítat dary věřících Zámek Hluboká vzniká v „přímém přenosu“


Expert, The (2014) - film online zdarma\nExpert, The - zde online ke zhlédnutí\nKlasické firemní jednání, na kterém je zadán jednoduchý úkol. Nakreslit sedm červených čar. Problém začne v okamžiku, kdy se o zadání začne jednat dál....pro celý popisek se přihlašte. Film Expert, The online.\nExpert, The zde zdarma ke zhlédnutí. V režisérském křesle sedí Lauris Beinerts. Velmi dobře hodnocený film, který jistě nezklame. Internet přinesl online filmy do každé domácnosti. Snadno si tak můžete zhlédnout třeba právě film Expert, The. Film nemusíte sledovat rovnou v prohlížeči, můžete použít tlačítko pro stažení na hellspy. Tlačítko csfd.cz Vás dostane přímo na profil tohoto filmu. Expert, The ke stažení. Film Expert, The si můžete přehrát pomocí tlačítka níže. Obvykle můžete sledovat film online ze dvou různých zdrojů, Streamuj.tv a netu.tv. Film online zdarma přehrajete přes Netu.tv, Streamuj.tv je mírně zpolatněno, ale nabízí lepší kvalitu bez reklam. Stáhnout film Expert, The můžete například z úložiště Hellspy. Film online.\nRežie: Lauris Beinerts