Zpravodaj: pan BUFFETAUT - PDF\nZpravodaj: pan BUFFETAUT\nDownload "Zpravodaj: pan BUFFETAUT"\n1 Úřední věstník Evropské unie C 354/23 Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Evropská politika dopravy v rámci Lisabonské strategie po roce 2010 a strategie udržitelného rozvoje (průzkumné stanovisko) (2010/C 354/04) Zpravodaj: pan BUFFETAUT Dopisem ze dne 23. července 2009 požádalo španělské předsednictví Evropské unie Evropský hospodářský a sociální výbor, v souladu s článkem 262 Smlouvy o založení Evropského společenství, o vypracování průzkumného stanoviska k tématu Evropská politika dopravy v rámci Lisabonské strategie po roce 2010 a strategie udržitelného rozvoje. Specializovaná sekce Doprava, energetika, infrastruktura a informační společnost, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 24. února Na 461. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 17. a 18. března 2010 (jednání dne 17. března 2010), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 152 hlasy pro, 1 hlas byl proti a 4 členové se zdrželi hlasování. 1. Závěry a doporučení 1.1 Evropský hospodářský a sociální výbor zdůrazňuje, že konkurenceschopnost, spolehlivost, plynulost a hospodárnost dopravy jsou podmínkou hospodářské prosperity Evropy a že svobodný pohyb osob a zboží je jednou ze základních svobod Evropské unie. Doprava bude muset výrazným způsobem přispět k realizaci cílů strategie Výbor také upozorňuje na skutečnost, že celé odvětví dopravy bylo značně postiženo současnou hospodářskou krizí. Je si však vědom, že charakter tohoto odvětví není dostatečně udržitelný. veřejného zdraví, což vyžaduje snížení emisí znečišťujících látek a skleníkových plynů, zachování obchodní výměny zahrnující nutné snížení emisí, definice homogenních území pro vytvoření skutečné integrované politiky dopravy, porozumění obyvatel a hospodářských aktérů a podpora z jejich strany, které přispějí k provádění nových politik a přijetí nových vzorců chování v oblasti mobility. Je však zřejmé, že pokud bude Evropská unie jednat sama, její úsilí bude marné. Nutnost mezinárodní dohody o snížení emisí skleníkových plynů je evidentní jak z důvodu globálního oteplování, tak z důvodu ubývání klasických zdrojů energie. 1.2 Podporuje úsilí vynaložené na dosažení účinné komodality, optimalizace jednotlivých druhů dopravy a jejich propojení do sítí zaměřené na vytvoření integrovaného dopravního systému a dosažení maximální plynulosti dopravy. Připomíná však, že je třeba pokračovat v úsilí o změnu druhu dopravy, protože v opačném případě by hrozila stagnace v rozvoji bezuhlíkových druhů dopravy a naopak by se trvale zhoršovalo dopravní přetížení a emise. 1.5 Za těchto podmínek EHSV doporučuje, aby jak místní orgány, tak členské státy s podporou Evropské unie a na její popud přijaly řadu konkrétních opatření. Unie může zasahovat pomocí právních předpisů, zaměřením Fondu soudržnosti nebo Fondu pro regionální rozvoj, novými hlavními směry pro transevropské dopravní sítě nebo intervencemi Evropské investiční banky. Tato opatření jsou v souladu s hlavními rámcovými cíli uvedenými výše a mohla by obsahovat zejména: 1.3 Evropský hospodářský a sociální výbor konstatuje, že odvětví dopravy je závislé na fosilních zdrojích energie, což má následky jak v oblasti emisí, tak v oblasti zabezpečení dodávek a nezávislosti zásobování. Je si rovněž vědom toho, že zdroje, zejména ropné, jsou omezené, a domnívá se, že budoucí evropská politika dopravy by měla sledovat čtyři hlavní cíle: podporu nízkouhlíkových druhů dopravy, energetickou účinnost, zabezpečení dodávek a nezávislost zásobování a také snížení dopravního přetížení. Současně by však měla být zachována konkurenceschopnost dopravy v rámci strategie realizaci ambiciózního plánu výzkumu a vývoje v oblasti mobility a dopravy (motorizace, paliva, boj proti emisím, energetická účinnost); vytvoření internetových stránek pro výměnu osvědčených postupů v oblasti městské dopravy nebo dopravy na dlouhé vzdálenosti; rozvoj záchytných parkovišť a veřejné dopravy zejména pomocí autobusových spojů ve vyhrazeném pruhu, tramvajových spojů a metra; 1.4 K hlavním problémům a úkolům, jež je třeba řešit v udržitelné politice dopravy, patří narůstající urbanizace a požadavek na pohodlí při každodenních přesunech, zachování zdokonalení IKT jako prostředku podporujícího účinnou, spolehlivou a bezpečnou veřejnou dopravu;\n2 C 354/24 Úřední věstník Evropské unie zavedení skutečných služeb pro řízení mobility na dostatečně rozsáhlých geografických oblastech, jejichž úkolem bude optimalizovat a zajistit plynulost a dobrou návaznost jednotlivých druhů dopravy; vytvoření místních doručovacích oblastí a městského distribučního centra v samotném centru města; a jiných znečišťujících látek a udržitelnosti v souvislosti s místní dopravou; zohlednění těchto požadavků při budování systémů veřejné dopravy a při volbě infrastruktury; zachování železničních zařízení v městech; zavedení systematických spolehlivých a realistických posouzení dopadu před realizací navrhovaných politik a opatření. využití daňových opatření na podporu dopravních prostředků a technologií, které jsou energeticky účinnější a vypouštějí méně CO 2 a jiných znečišťujících látek; zřizování zabezpečených a pohodlných odpočívadel pro řidiče dálkové přepravy, zlepšení jejich pracovních podmínek a odborné přípravy; 1.6 V praxi je hlavním úkolem nové dopravní politiky zachovat dynamiku tohoto odvětví a jeho konkurenceschopnost a zaměřit se na snížení emisí skleníkových plynů a znečišťujících látek, usnadnit přechod na jiný druh dopravy, zkrátit vzdálenosti a podporovat spojitou dopravu, přilákat více osob k málo znečišťujícím druhům dopravy, počítáno v kilometrech na cestujícího nebo v kilometrech na zboží. rychlé zprovoznění železničních sítí upřednostňujících přepravu nákladu a rozvoj skutečné kultury služeb zákazníkům v této konkrétní oblasti; podpora, případně pomocí daňových opatření, vozidel využívajících alternativní energie a biopaliva 3. generace; spuštění skutečného evropského plánu rozvoje elektrických vozidel, díky němuž se Evropská unie dostane do postavení, kdy bude moci definovat mezinárodní normy v rýsujícím se sektoru, nebo k jejich definici přispět; rozvoj koncepce zelených přístavů a zřízení mořských dálnic; zlepšení pracovních podmínek a odborné přípravy námořníků; rozvoj vnitrozemských vodních dálnic a vnitrozemsko mořských dálnic a zavedení nových člunů lépe přizpůsobených zejména pro dopravu návěsů a kontejnerů; 1.7 Ke splnění tohoto úkolu lze použít jednoduchá a cenově přijatelná řešení, která mohou mít přímý, rychlý a citelný vliv: zvolit co nejekologičtější a nejobnovitelnější paliva, využít bioplyn pocházející z recyklace odpadů, využít existující prostory (nepoužívané železniční či přístavní prostory) pro služby mobility, zlepšit existující prostory dopravního spojení, umožnit platnost stejných jízdenek na regionálních a městských spojích, budovat autobusové spoje ve vyhrazeném pruhu, povzbuzovat spolujízdu nebo usnadňovat výměnu informací mezi operátory železniční sítě. 1.8 Existují rovněž řešení, která vyžadují přijetí významných politických rozhodnutí a mají výraznější finanční dopad: zřizování záchytných parkovišť pro automobily napojených na spolehlivou alternativní dopravu, zavedení systému centralizovaných informací, který by umožnil na určitém území regulovat příjezdy a odjezdy všech druhů dopravy, volba nejvhodnějšího druhu urbanizace zaměřeného na snížení nutné mobility, investice do tramvají či metra, internalizace externích nákladů do prodejní ceny dopravy, rozvoj IKT umožňujících poskytovat spolehlivé informace činitelům řetězce mobility, měřit účinnost zvolených druhů dopravy, vytvořit plán pro využití obnovitelné energie a tuto energii rekuperovat pomocí nejlepších prostředků (elektřina u tramvají, plyn u některých vozidel atd.). zohlednění zásadních požadavků udržitelnosti a ochrany životního prostředí při volbě dopravní infrastruktury; internalizace externích nákladů na dopravu ve všech odvětvích dopravy, aby nedocházelo k neoprávněné penalizaci nějakého druhu dopravy a získala se reálná představa o nákladech na dopravu; v případě veřejných orgánů organizujících dopravu: přijetí realistických cílů v oblasti snížení emisí skleníkových plynů 2. Úvod 2.1 Fungující jednotný trh vyžaduje účinný a spolehlivý systém dopravy osob a zboží. Samotná globalizace obchodu se stala realitou díky revoluci v dopravě a snížení nákladů, přítomnosti většího počtu operátorů, konkurenci a budování infrastruktur. 2.2 Doprava je nutná pro hospodářský a profesní život, ale stejně tak pro soukromý osobní život. Podmiňuje obchod a svoboda pohybu je jednou ze základních svobod.\n3 Úřední věstník Evropské unie C 354/ Dopravní činnosti jsou proto přirozeně jedním ze základních prvků evropského hospodářství. Představují přibližně 7 % HDP a 5 % pracovních míst a přispívají ke vzniku 30 % HDP z průmyslu a zemědělství a 70 % HDP ze služeb. 2.4 Je třeba zdůraznit, že administrativní zátěž v odvětví dopravy je velmi výrazná a v jednotlivých členských státech odlišná, což vede ke vzniku skrytých nákladů a vytváří překážky pro obchod v Unii. Tyto náklady a administrativní zátěž se nejvíce dotýkají malých a středních podniků. vnitřní dopravy v západní Evropě o 33 %, vnitřní dopravy ve východní Evropě o 77 %, dopravy ze západní do východní Evropy o 68 %. 2.5 Přestože Evropská unie může být pyšná na ekonomickou účinnost dopravy a její konkurenceschopnost, charakter tohoto odvětví není dostatečně udržitelný. Udržitelný dopravní systém však musí nejen zajistit plnění různých ekonomických požadavků na dopravu, ale také respektovat sociální a environmentální rozměr udržitelného rozvoje. 2.6 Samotná koncepce udržitelné dopravy vyžaduje vytvořit podmínky pro hospodářský růst a současně zajistit důstojné pracovní podmínky a kvalifikované profese pro tuto sociálně odpovědnou činnost tak, aby nepoškozovala životní prostředí. 2.7 Přes pokrok dosažený v motorizaci vozidel a kvalitě paliv a přes dobrovolné závazky výrobců automobilů zůstává doprava odvětvím, kde objem vypouštěných skleníkových plynů roste nejrychleji. dopravy z východní do západní Evropy o 55 % Pokud se tyto prognózy vyplní, dojde k všeobecnému přetížení hlavních dopravních tahů. Příliš mnoho dopravy dopravu zničí. Proto musíme vynaložit značné úsilí na výzkum a vývoj dopravních technologií (motorizace, paliv, energetické účinnosti, boje proti znečištění atd.), investovat do infrastruktur, zintenzivnit komodalitu, dodat nový impulz nákladní železniční dopravě, rozvoji vnitrozemské vodní či námořní dopravy. Chceme-li splnit cíle Komise v oblasti snížení emisí uhlíku, budeme potřebovat skutečný Marshallův plán pro nové technologie a investice do dopravy. Odborníci v oblasti dopravy již vypracovali koncepci tzv. optimodality, tedy optimalizace technických, ekonomických a environmentálních výkonů řetězců pro přepravu zboží a vytvořili odbornou skupinu pro prosazení optimodality v Evropě. Cílem je odstranit provázanost hospodářského růstu s negativními účinky dopravy. 2.8 Objem přepravy zboží se neustále zvyšuje, a to rychlejším tempem než HDP. Přeprava osob rostla v období v průměru o 1,7 % ročně, nedosáhla však míry růstu HDP ve stejném období (2,7 %). 2.9 Přechod ze silniční dopravy na jiné druhy, např. dopravu po železnici a vodních cestách, zůstal od roku 2001 omezený. Co je ještě horší, byly zaznamenány případy zpětného přechodu k silniční dopravě Odvětví zůstává nadále z 97 % závislé na fosilních palivech, což má neblahé důsledky z hlediska životního prostředí a energetické závislosti Dlouhodobá politika bude muset zachovat účinnost naší dopravy, zlepšit její dopad na životní prostředí a její bezpečnost, zintenzivnit využívání komodality, podpořit přechod na jiné druhy dopravy, zlepšit pracovní podmínky a vynaložit nutné investice Celá problematika je o to naléhavější, že studie Evropské komise očekávají do roku 2020 silný nárůst dopravních toků, nedojde-li k zásadnímu obratu: 2.14 Byla položena otázka, jaká je povaha dopravy a její společenská a hospodářská užitečnost. Jedná se o citlivé téma. Svoboda pohybu je základním právem, volný pohyb osob, zboží a služeb je jedním ze základních principů Evropské unie a vycházejí z něj pravidla WTO. Kdo by také mohl rozhodnout o užitečnosti či neužitečnosti dopravy? Jde však skutečně o pouhou řečnickou otázku? Nikoli, neboť je zřejmé, že je třeba hledat ekonomickou pravdu a vyčíslit náklady na dopravu, tedy internalizovat externí náklady způsobené každým druhem dopravy, které dnes nese společnost, zejména v oblasti životního prostředí, ale také veřejného zdraví či bezpečnosti. Přiblížíme-li se ekonomické realitě dopravy a stanovíme realističtější ceny, bude možné omezit některé dopravní toky ve prospěch dopravy na kratší vzdálenosti. 3. Pozemní doprava 3.1 Evropským heslem se stala komodalita, tedy optimalizace každého druhu dopravy a podpora nejlepší komplementarity a co nejúčinnější interakce mezi jednotlivými druhy dopravy. 80 % pozemní dopravy se uskutečňuje na vzdálenost kratší než 100 km. Je tedy třeba vhodně reagovat na tuto potřebu, k jejímuž naplnění lze kromě silniční dopravy využít také místní železniční dopravu, přičemž říční či námořní doprava se na velmi krátkých vzdálenostech nejeví příliš použitelnou. V každém případě je ve vhodných případech třeba důrazně povzbuzovat přechod na jiný druh dopravy, jinak Evropská unie nedokáže vyvinout nízkouhlíkovou dopravní ekonomiku.\n4 C 354/26 Úřední věstník Evropské unie Městská a regionální doprava Tento druh dopravy má svá specifická omezení. V městské dopravě vzniká 40 % emisí CO 2 a 70 % emisí jiných znečišťujících látek pocházejících ze silniční dopravy. Dopravní přetížení měst způsobuje kromě negativních následků na veřejné zdraví a životní prostředí náklady odhadované na 2 % HDP Evropské unie. Rozvoj veřejné dopravy je nutností, aby však tato doprava splňovala požadavky kladené na skutečnou službu obecného zájmu a představovala tedy alternativu k osobnímu vozidlu, musí splňovat určitá kritéria: frekvence, rychlost, bezpečnost, pohodlí, přístupnost, přijatelná cena, rozsah, snadná spojení. Umožňuje řešit nejen problémy v oblasti životního prostředí, ale také otázky sociální soudržnosti, jako je zpřístupnění předměstí Využití dopravních prostředků na elektrický pohon je žádoucí, ale samotná energie musí být produkována udržitelným způsobem a pokud možno bez emisí CO 2. Musí se rovněž povzbuzovat systém spolujízdy a sdílených vozidel. IKT budou tedy mít účinek na dosažení součinnosti druhů dopravy, využití infrastruktury a energetickou účinnost Problémy spojené s řízením dopravních systémů často přesahují rámec samotné obce a týkají se širokého okolí městského centra. Z podnětu zainteresovaných místních orgánů by na rozsáhlých a homogenních geografických oblastech mohly být zřízeny skutečné služby řídící mobilitu, např. formou delegování veřejné služby. Tento orgán řídící mobilitu by měl za úkol zejména: analyzovat možnosti mobility na příslušném území a zohlednit přitom místní operátory, toky cestujících, geografická a městská omezení atd.; optimalizovat a přizpůsobit nabídku mobility zjištěným potřebám; Měla ba být vytvořena skutečná politika městské mobility. Ta předpokládá omezení individuální dopravy případným využitím mýtného ve městech, ale především zlepšením kvality a uživatelské dostupnosti veřejné dopravy, jehož předpokladem je rozvoj nutných infrastruktur a služeb a realizace účinné intermodality. Vzhledem ke stavu veřejných financí v mnoha členských státech Evropské unie by splnění tohoto předpokladu mohlo být v některých případech usnadněno rozvojem partnerství veřejného a soukromého sektoru pro budování nových infrastruktur, jako jsou např. autobusové spoje ve vyhrazených pruzích, tramvajová spojení, trolejbusy nebo metro a nové regionální železnice, nebo pro opětné zprovoznění dříve opuštěných železnic, rozvoj informačních a komunikačních technologií orientovaných na dopravu, modernizaci a zjednodušení systému jízdenek atd. řídit transverzální služby pro usnadnění intermodality: poskytování informací, systém jízdenek a prodej jízdenek na dálku, dopravu na vyžádání, přepravu osob se sníženou pohyblivostí, spolujízdu atd.; provádět audity řízení mobility a jejího dopadu na životní prostředí Tento orgán zajišťující organizaci by si samozřejmě zachoval svobodu rozhodovat o volbě místních operátorů, tarifních podmínkách, definici své dopravní a přepravní politiky a o územním plánování. Zajistil by transparentnost smluvních zakázek, definoval smlouvy obsahující cíle, které by zavazovaly provozovatele a příslušné samosprávy, stanovoval cíle pro kvalitu služeb atd Jednoduchá racionalizační opatření, jako je rozvoj záchytných parkovišť dobře propojených s centrem aglomerace, zprovoznění autobusových spojů ve vyhrazeném pruhu či opětné zprovoznění vyřazených železnic, umožní v praxi dosažení skutečného pokroku při přijatelných nákladech Zdokonalení informačních a komunikačních technologií bude účinným nástrojem pro rozvoj intermodality dopravních druhů pomocí skutečné územní politiky řízení dopravy. Tyto technologie umožňují jemnější řízení provozu a měly by usnadnit zavedení systémů energetické optimalizace toku vozidel v silniční síti. Jejich prostřednictvím lze rovněž informovat cestující v reálném čase po celou dobu jízdy, zjednodušit a optimalizovat systém jízdenek a usnadnit možnosti rezervace. Díky těmto technologiím bude mít cestující možnost optimalizovat svou trasu, zjistit jízdní časy, frekvenci spojů a dokonce zjistit energetickou bilanci zvoleného dopravního prostředku EHSV již dříve zdůraznil klíčovou úlohu místních orgánů při organizaci veřejné dopravy a územním plánování. Zásada subsidiarity v této oblasti zajisté hraje svou roli, avšak Evropská unie si pochopitelně přeje podporovat nejudržitelnější modely městské dopravy. Již poskytla finanční prostředky v rámci strukturálních fondů, Fondu soudržnosti a také prostřednictvím programu CIVITAS. Bylo by vhodné, aby EU posílila výměnu osvědčených postupů v oblasti městské dopravy, ale také aby v rámci příštího rámcového programu financovala výzkumné úsilí orientované na interakci mezi dopravou a plánováním měst. 3.3 Doprava zboží ve městech Tento druh dopravy značně ovlivňuje provoz. Např. v Paříži představuje 20 % provozu a 26 % emisí skleníkových plynů. Je tedy třeba optimalizovat městskou logistiku a ve vhodných případech podpořit přechod na železniční či říční dopravu.\n5 Úřední věstník Evropské unie C 354/ Lze si představit: seskupení dodávek vytvořením místních dodavatelských prostor, odpočívadel a servisních stanic v blízkosti sousedních zařízení a podniků; městská distribuční centra pro zajištění dodávek do samotného centra města, s omezením tonáže, povinným průjezdem logistickými platformami, optimalizací vytěžování a využitím vozidel na elektrický pohon; v rámci možností zachování existujících železnic ve městě se zaručením přístupu pro všechny operátory; Je zapotřebí pro řidiče udržet přitažlivost jejich povolání a zajistit jim dobré pracovní podmínky a prostředí, jako např. předepsanou pracovní dobu a harmonizovaný čas jízdy a odpočinku. Nesmí jít o právními předpisy existující pouze na papíře, musejí se stát součástí reality ( 2 ). 3.5 Železniční doprava V přepravě osob po železnici lze pozorovat zlepšení, zejména u velkých vzdáleností, kde se využívají vysokorychlostní vlaky. Naproti tomu přeprava nákladu po železnici je i nadále příliš slabá, představuje přibližně 8 % přepraveného zboží. Obecně je třeba dbát na to, aby modernizace a zvýšení konkurenceschopnosti železnice probíhaly s pečlivým zohledněním požadavků na bezpečnost a plynulost služby v případě sezónního nepříznivého počasí. ve velkých městech na říčních tocích budovat přístavní infrastrukturu. 3.4 Silniční přeprava zboží Nárůst objemu silniční přepravy zboží vyžaduje řešení celé řady problémů: nárůstu objemu emisí CO 2, velké závislosti tohoto sektoru dopravy na fosilních palivech, nutnosti zlepšit infrastruktury zejména z hlediska bezpečnosti, požadavku zaručit řidičům příznivé pracovní podmínky a prostředí V souvislosti s emisemi CO 2 je zapotřebí zintenzivnit výzkum a vývoj orientované na snížení emisí, zejména rozvojem nových motorů a alternativních energií. Pobídky v daňové oblasti podporující produkty či opatření zaměřená na alternativní pohonné prostředky a snížení emisí CO 2 jsou účinnější, jsou-li doplněny ambiciózní výzkumnou politikou. V tomto kontextu se musí internalizace externích nákladů ( 1 ) aplikovat spravedlivě na všechny druhy dopravy Rozvoj technologických řešení a zavádění informačních a komunikačních technologií přizpůsobených silniční přepravě zboží bude zásadní pro řešení naléhavých otázek existujících v tomto sektoru, pro snížení energetické závislosti, emisí z vozidel a přetížení silniční sítě. Bude zapotřebí vytvořit jasný rámec pro zavádění nových technologií s vytvořením otevřených norem, jenž zaručí interoperabilitu, a zvýšit výdaje na výzkum a vývoj u technologií, které ještě nejsou dostatečně vyzrálé na to, aby mohly být uvedeny na trh. Tyto technologie musejí být rovněž využity ke snížení frekvence cest bez nákladu pomocí lepšího informačního zabezpečení logistiky. Mohou mít značný význam pro zvýšení bezpečnosti dopravy EHSV podporuje návrh Komise na vytvoření železničních sítí zaměřených na nákladní dopravu, je však třeba vypěstovat kulturu orientovanou na služby zákazníkům, komerční přístup a konkurenceschopnost. Otevření těchto sítí konkurenci by mělo tento přechod usnadnit Myšlenka železničních sítí zaměřených na nákladní dopravu spočívá ve stanovení časových intervalů a zeměpisných úseků, ve kterých by nákladní vlaky měly přednostní průjezd, aniž by to narušilo provoz osobních vlaků Je na místě připomenout, že v Evropské unii již existuje několik takových fungujících příkladů, dokonce jsou některé tratě vyhrazeny nákladní dopravě, např. Betuweroute mezi přístavem Rotterdam a Německem. Můžeme uvést projekty New opera a Ferrmed Rozvoj nákladní železniční dopravy je možný za určitých podmínek. Je nutné: poskytovat skutečnou nabídku logistických služeb, nejen pouhé zajištění přepravy; dokázat snížit náklady a zvýšit tak konkurenceschopnost; zvýšit spolehlivost poskytovaných služeb; Bude rovněž zapotřebí zlepšit infrastrukturu zejména v oblasti parkovišť a vybavených odpočívadel, jež musejí být bezpečná a střežená, aby se zamezilo krádežím a trestným činům a zlepšila se bezpečnost řidičů. ( 1 ) Stanovisko CESE 1947/2009 k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice 1999/62/ES o výběru poplatků za užívání určitých pozemních komunikací těžkými nákladními vozidly, dosud nezveřejněné v Úředním věstníku, a stanovisko zveřejněné v Úř. věst. C 317, , s. 80. zajistit přijatelně krátké celkové přepravní časy; nabídnout větší flexibilitu a lepší reakci v nestandardních dopravních situacích. ( 2 ) Úř. věst. C 161, , s. 89. Úř. věst. C 27, , s. 49. Úř. věst. C 228, , s. 78.\n6 C 354/28 Úřední věstník Evropské unie Rozvoj nákladní železniční dopravy je spjat s rozvojem intermodálních platforem kombinované dopravy po železnici a silnici. V této souvislosti lze jednoznačně ocenit odblokování projektu přepravy kamionů po železnici mezi Lyonem a Turínem. Po období nekoordinovaného rozvoje kombinované dopravy po železnici a silnici je však napříště zapotřebí podporovat dálkovou přepravu kamionů po železnici (jako např. alpskou dálnici nebo trať Lorry rail mezi Perpignanem a Lucemburkem) a také mořské dálnice, jako francouzskošpanělský projekt Fres Mos mezi Nantes Saint Nazaire a Gijonem. environmentální dopad. Nebude-li systém kvót CO 2 přizpůsoben, je otázkou, zda by se jako možné řešení mohla využít ekologická daň. Tato otázka by měla být projednána v rámci mezinárodních námořních úřadů Výbor v každém případě opakuje svou podporu investicím do výzkumu a vývoje souvisejících s námořními loděmi, pohonnými látkami a zelenými přístavy. Trvá rovněž na zprovoznění mořských dálnic plánovaných v programu TEN. 3.6 Osobní automobily Balíček pro energetiku a klima ukládá výrobcům automobilů značná omezení. Bude třeba vyvinout nová vozidla s alternativním pohonem, zejména elektrická či hybridní vozidla. Stejně důležité je neopustit úvahy o biopalivech. V současnosti se vyvíjejí výkonnější biopaliva třetí generace, zejména na základě mořských řas, což zamezuje konfliktům ve využívání orné půdy určené k zemědělské produkci potravin. 4.3 Bezpečnost Nikdy se nelze zcela vyhnout námořním nehodám a ztroskotání, ale je třeba učinit maximum pro zajištění bezpečnosti cestujících a posádek, a to jak z hlediska konstrukce, tak údržby lodí. Evropský mechanismus námořní bezpečnosti patří k nejúplnějším na světě. Naproti tomu se musí rozhodně, přísně a celoplošně zakročit proti nezákonnému odplyňování na moři Kromě otázek ohledně dostupné technologie a vozidel dostupných na trhu existují další oblasti vykazující pokrok, zejména co se týče úspory energie a prostoru, který je dnes zaplňován v důsledku automobilového přetížení. Zde můžeme uvést kurzy hospodárné jízdy, zaváděné v některých velkých podnicích či orgánech správy, zavádění spolujízdy nebo sdílených vozidel, poskytování malých elektrických vozidel k pronájmu v některých městech. 3.7 Chůze a jízdní kola Ve městech je třeba rozvoj těchto prostředků přemísťování podporovat, jsou zde však určitá omezení v souvislosti s topografií, klimatem a také věkem uživatelů. Je však zřejmé, že místní samosprávy by měly rozvíjet zabezpečené cyklistické stezky, neboť jednu z překážek rozvoje jízdy na kole představuje možné nebezpečí způsobené provozem vozidel. 4.4 Odborná příprava Zachování a rozvoj evropské námořní dopravy vyžaduje, aby mladí lidé nadále směřovali k zaměstnání na moři a aby v něm chtěli setrvat. Je zapotřebí zlepšit kvalitu odborné přípravy námořníků a také pracovní podmínky a podmínky života na palubě a usilovat o posílení posádek. 5. Vnitrozemská vodní doprava 5.1 Vnitrozemská vodní doprava je značně rozvinutá v severních oblastech Evropy, ale mohla by se více rozvíjet v dalších zemích. Podobně jako v oblasti námořní dopravy by bylo vhodné uvažovat o koncepci vnitrozemských vodních dálnic a vnitrozemsko-mořských dálnic, a to zejména proto, že tento druh dopravy vykazuje třikrát až čtyřikrát nižší spotřebu energie a produkci škodlivých látek než silniční doprava. Tuto inovační koncepci bude možné realizovat pouze zprovozněním nových typů lodí a vytvořením přístavních a logistických platforem. 4. Námořní doprava 4.1 Námořní dopravou se přepravuje velká část mezinárodního obchodu. Toto odvětví bylo zasaženo krizí a musí v současnosti řešit problém nevyužité kapacity. Je třeba zabránit snížení míry investic a ztrátě kvalifikací a dovedností, které by mohly ochromit obnovu, a to tím spíš, že evropská námořní doprava zaujímá vedoucí postavení ve světovém měřítku a je třeba zachovat spravedlivé podmínky hospodářské soutěže a konkurenceschopnost evropského loďstva, jež pro Evropskou unii znamená výhodu. 4.2 Pohonné hmoty Námořní lodě využívají velmi znečisťující ropné deriváty. Kromě nutného technologického vývoje bude zapotřebí s tímto odvětvím projednat, jak lze kompenzovat negativní 5.2 Loď pro kombinovanou vnitrozemskou vodní a námořní dopravu a říční člun jsou klíčovými faktory zřízení nových vnitrozemských vodních služeb, jejich efektivnosti a rentability dosahované souladem s provozními požadavky z hlediska kapacity, rychlosti a přístavních a plavebních charakteristik. Je třeba optimalizovat rozměry lodí a člunů, zejména umožnit přepravu návěsů a kontejnerů. 6. Letecká doprava 6.1 Z letecké dopravy pochází 3 % CO 2 přítomného v atmosféře. Je na místě zdůraznit, že ve srovnání s rokem 1990 je nárůst emisí proti nárůstu provozu poloviční. Letecká doprava bude podléhat systému výměny kvót a Komise přišla s otázkou zdanění leteckého paliva a uplatnění DPH na dopravu uvnitř Unie.\n7 Úřední věstník Evropské unie C 354/ Rozvoji letecké dopravy dodala impulz liberalizace tohoto odvětví a rozvoj nízkonákladových společností. Zahájení provozu těchto společností však často provázelo přidělení veřejných dotací. Bylo by vhodné tyto dotace doplnit povinností zavést politiky kompenzace ze strany přijímajících společností. 6.3 Otázka bezpečnosti letectví je samozřejmě v politice letecké dopravy zásadním bodem. Evropská unie by měla být na špičce co se týče zavedení mezinárodního systému bezpečnosti letectví a v tomto smyslu jednat na mezinárodní konferenci Mezinárodní organizace pro civilní letectví, která se bude konat v březnu v Montrealu. 6.4 Také je zapotřebí důkladně připravit přechod ke druhé fázi plánu jednotné nebe po roce 2012 a úspěšně dokončit obtížná jednání mezi Spojenými státy a Evropskou unií v oblasti letecké dopravy. 7. Infrastruktury 7.1 EHSV vždy podporoval program transevropských dopravních sítí. Potvrzuje svoji podporu tomuto programu, ale je znepokojen obtížemi v oblasti financování a zpožděním projektu. 7.2 Připomíná, že rozšířená Evropa má větší potřeby v oblasti dopravní infrastruktury a že je třeba uvažovat o přizpůsobení existujících finančních nástrojů, či dokonce o vytvoření nástrojů nových. Musí se zvážit všechny možnosti, jež umožní vybudování udržitelných infrastruktur: sdružování veřejného a soukromého financování, mobilizace nových zdrojů mimo rozpočet atd. 7.3 Připomeňme, že dopravní infrastruktury mají zásadní význam pro socioekonomický rozvoj a regionální soudržnost. Dopravní infrastruktury jsou však také základem udržitelného dopravního systému, jenž bude šetrný k životnímu prostředí. Zvolit vhodný typ infrastruktury je tedy otázkou zásadní důle žitosti. Dostupnost regionů a jejich integrace do vnitrostátních a evropských celků je tedy nutné plánovat prostřednictvím podpory udržitelných infrastruktur respektujících životní prostředí. 7.4 Bylo by vhodné, aby budoucí hlavní směry pro TEN-T, které mají být předloženy počátkem roku 2011, jasně odrážely volbu Evropské unie spočívající v upřednostnění nízkouhlíkové dopravy. 7.5 EHSV potvrzuje svou jednoznačnou podporu programu GALILEO a zdůrazňuje, že je nutné jej dokončit bez dalších průtahů. 8. Internalizace environmentálních nákladů 8.1 Všichni jsou zajedno v názoru, že je třeba internalizovat environmentální náklady na dopravu. Bez této internalizace nese veškeré náklady veřejnost. Navíc to může podporovat paradoxní ekonomické chování, kdy jsou na obrovské vzdálenosti přepravovány výrobky, které by bylo možné zajistit v místě. Nejefektivnějším způsobem internalizace velké části dopadů na životní prostředí by podle EHSV měla být daň z emisí oxidu uhličitého. Byla by pro podniky silným impulsem k tomu, aby si samy našly způsoby, jak snížit své emise oxidu uhličitého a tím i svůj dopad na životní prostředí. 8.2 Ecolabel je postupem, který není možné předem zavrhnout, přestože podmínky jejího zavádění a její dopad musejí být pečlivě prostudovány. Mělo by se uvažovat o zavedení tohoto principu pro leteckou i pro námořní dopravu prostřednictvím příslušných mezinárodních orgánů (ICAO a IMO). Oživení diskuse o revizi směrnice o Eurolabel je žádoucí, je však třeba mít neustále na zřeteli, že zásada internalizace externích nákladů musí být aplikována obecně na všechny druhy dopravy. V Bruselu dne 17. března 2010 předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru Mario SEPI


Rybářská křesla a lehátka - BFAP STORE\nCena Stav Běžné zboží(7) Výrobce Sedco(6) Spartan(1) Pouze skladem Pouze skladem(7)\nHlavní stránkaSport a zdravíRybářské potřebyRybářská křesla a lehátka\nRybářské lehátko Sedco STEEL 715 6L - 197x73x28-40 cm\nRybářské lehátko SEDCO 6l Šikovné šestinohé lehátko s lehkou a naprosto stabilní konstrukcí. Silné teleskopické nohy s pevnou aretací umožňují zvednutí lehátka vysoko nad zem, což je výhodné pro pohodlné sezení či vstávání. Tato anatomicky tvarovaná konstrukce matrace se silným polstrováním se zaměřuje zejména na Váš komfort a je zárukou\nSEDCO FLEECE 9065 Univerzální potah/podložka na rybářská lehátka z velmi příjemného FLEECE materiálu. Podložka Vám zahřeje lehátko,udrží teplotu a zpříjemní požitek při rybaření. Nasazení i sundávání je velmi snadné a zabere pouhých pár vteřin. Podložka důkladně drží a neklouže. To je zajištěno pomocí bočních stahujících částí podložky a\nRybářská skládací židle a batoh 25x31x40cm Rybářský skládací set 2v1 25x31x40 je velice praktický všude, kamkoliv jdete. Stolička je lehká, takže se s ní dá snadno operovat. Batoh prostorný a velmi pohodlný. Technický popis: - rozměry: 25x31x40cm - skládací - snadno přenosný - pohodlný\nRybářská židle s opěrkou SEDCO FISHING FC002 Pohodlná rybářská židle s opěrkou. Patky proti zaboření do měkkého terénu a opěrky pro ruce dělají z tohoto křesla pohodlné a stabilní křeslo pro každého rybáře. Snadno složitelná i rozložitelná. Materiál z prodyšné látky. Sedačka je velmi skladná,lehká a vyniká snadným transportem. Použitelná\nTaška na rybářskou židli BASIC standard Jde o skvělý rybářský bag, který křeslo/židli dokonale ochrání před veškerými vnějšími přírodními vlivy a současně zajistí maximální šetrnost jak k samotnému křešlu tak i k ostatnímu rybářskému vybavení. Přepravní taška STANDARD má rozměry 80x95x22 cm a je určena pro většinu běžných typů křesel/žid\nSkládací rybářská židle SPARTAN STANDARD Klasická pohodlná sedačka, která lze snadno složit i rozložit. Sedačka je velmi skladná,lehká a vyniká snadným transportem. Použitelná v jakékoliv situaci od rybaření až po camping. Technický popis: - Rámy: 16 x 1,2 mm ocel - Potah: 600 d - Polyester PVC - Velikost: 87 x 54 x 43/78 cm - Hmotnost:\nRybářské šestinohé lehátko Sedco EXTREME JT 008C Lehátko SEDCO EXTREM je vyrobeno z kvalitní ocelové konstrukce, která je navržena i pro dosti velké zatížení. Čalouněná thermomatrace dobře izoluje proti chladu a ve spodní části je opatřena omyvatelnou textilií pro snadnou údržbu. Její pohodlí zvyšuje všitý polštářek. Výšku lehátka umožňu


LibreOffice v podnicích | LibreOffice - Svobodný kancelářský balík - Smysluplný projekt - Skvělí lidé\nLibreOffice je ideální pro domácí uživatele a malé kanceláře, ale The Document Foundation neposkytuje technickou podporu. (Uživatelé mohou, samozřejmě, získat pomoc od jiných uživatelů v mailing listu a Ask LibreOffice.)\nPokud chcete nasadit LibreOffice ve větší organizaci, důrazně doporučujeme získat jej od jednoho z našich partnerů ekosystému, jako jsou níže uvedení. Tímto způsobem můžete získat dlouhodobě podporovaná vydání, personalizovanou pomoc, vlastní nové funkce, vlastní opravy chyb a další výhody. Práce partnerů ekosystémů plyne zpět do projektu LibreOffice, z čehož mají prospěch všichni.\nNásledující společnosti jsou součástí naší Správní rady, a jsou zobrazeny v náhodném pořadí\nAdfinis SyGroup -podpora na podnikové úrovni\nK dispozici jsou další možnosti profesionální podpory.\nMigrace a školení\nThe Document Foundation, nezisková organizace stojící za LibreOffice, nabízí rozsáhlý certifikační program. Certifikovaní profesionálové jsou schopni poskytovat profesionální služby s přidanou hodnotou pro růst ekosystému LibreOffice a jejich cílem je rozšířit dosah komunity do podnikového světa tím, že CIO a IT manažeři získají poznání v souladu s proprietárními nabídkami. Stejně tak jsou certifikovaní migrační poradci jednotlivci, kteří prokázali svou schopnost plánovat a řídit nasazení LibreOffice ve veřejné správě nebo v podnikové sféře. Jsou schopni implementovat migrační protokol poskytovaný nadací The Document Foundation (nebo podobný migrační proces).\nLibreOffice v cloudu\nLibreOffice Online je serverová služba vytvořená z kódu projektu LibreOffice, který poskytuje zobrazení a kolaborativní vizuální úpravy řady typů dokumentů. Na této stránce najdete veškeré podrobnosti.\nLibreOffice - pravá volba pro Vaše podnikání\nDíky své vyspělé kódové základně, bohaté sadě funkcí, silné podpoře otevřených standardů, vynikající kompatibilitě a možnostem dlouhodobé podpory od certifikovaných partnerů je LibreOffice ideálním řešením pro firmy, které chtějí znovu získat kontrolu nad svými daty a osvobodit se od vendor lock-in dodavatelů.


Junioři U19 vybojovali postup do extraligy pro sezónu 2019/20 !!!\nO víkendu bojovali Kolínští junioři o svou do této chvíle životní šanci, a přestože na tento turnaj odjížděli ze všech tří účastníků s nejmenší šancí na postup, tak dnes můžeme s použitím legendární hlášky Roberta Záruby říci „Přepište dějiny, junioři postupují do extraligy“.\nNyní tak mají medvědi v nejvyšší soutěži dva týmy, po mužích v Kooperativa NBL, také historicky poprvé juniory U19 v extralize.\nA jak se tento historický úspěch „rodil“?\nV pátek junioři nastoupili proti týmu GBA Europe Praha (mistr ČR v letošní sezóně juniorů), z administrativních důvodů vedeného pod hlavičkou Sokola Žižkov a hrajícího s osmi cizinci na soupisce. Do začátku utkání vstoupili Kolíňáci velice nervózně s přílišným respektem a svůj první koš dali až ve čtvrté minutě. Naštěstí i soupeř díky dobré obraně příliš nebodoval a tak v 5.minutě byl stav 8:5 pro GBA. V dalším průběhu čtvrtiny to byli nečekaně Kolíňáci, kdo se dokázal prosazovat a tak na ukazateli po první čtvrtině svítil nečekaně příznivý stav, když soupeř košem za dva s klaksonem snižoval na 17:14 pro Kolín.\nDo druhé čtvrtiny vstoupil soupeř lépe a zdálo se, že nás začne přehrávat, ale nestalo se tak, přestože odskočil na vedení 21:17, kluci zbraně nesložili a dokázali snížit. Před koncem prvního poločasu šli dokonce do vedení 33:32, ale GBA opět střelou s klaksonem otočilo poločasové vedení na svou stranu 34:33.\nTřetí čtvrtina byla velikým bojem o každý míč o každý koš a naši kluci se opravdu „rvali“ seč jim síla stačila a přestože na konci třetí čtvrtiny byl soupeř před Kolínem o čtyři body (53:49), bylo utkání stále „otevřené“. Kdo by před utkáním předpovídal, že Kolín půjde do poslední čtvrtky s tak malou ztrátou a s možností pomýšlet na vítězství, byl by považován za snílka. Ale díky klukům to tentokráte nebyl sen, ale skutečnost.\nO to více překvapivá, když hned v úvodu čtvrté čtvrtiny Kolín skóre vyrovnal a osm minut před koncem nebylo jasné, kdo vyhraje. Škoda, že přišlo několik chyb a zaváhání a soupeř si vzal vedení zpět, dokonce dvě minuty před koncem vedl již o deset bodů a zdálo se být vše ztracené, ale ne pro Kolín. Moc dobře věděli, že může rozhodovat každý vstřelený bod a tak na konci utkání našli zbytky svých sil a zabojovali alespoň o snížení na konečný stav 73:68 pro GBA.\nPřed utkáním by asi každý tento výsledek bral, ale po utkání a jeho průběhu, bylo cítit ve vzduchu zklamání.\nNásledovala sobota, utkání GBA s dalším soupeřem SAM Brno. Ve vyrovnaném utkání zvítězil tým GBA 79:71. Kolínští junioři absolvovali sobotní dopolední trénink, kde došlo na vysvětlení chyb, uvolnění a přípravu na rozhodující utkání o vše.\nNedělní utkání a opět velice silný soupeř, tentokráte vice-mistr z letošního ročníku kadetů tým SAM Brno.\nJunioři do utkání vlétli a během pěti minut vedli 12:2. Soupeře doslova zmrazili a tak byl trenér soupeře nucen vzít si oddechový čas. Po návratu zpět se hra vyrovnala, ale jen na chvilku, po té Kolíňaci opět udeřili a v 7.minutě svítil na ukazateli stav 22:8, neuvěřitelné. Bohužel po té si Kolín přeci jen slabší chvilku vybral a soupeř toho využil i díky naší chybě těsně před koncem ke snížení na 26:21.\nNa začátku druhé čtvrtiny to byl on, kdo ovládl hru a lehce zaskočení junioři mu dovolili ve 3.minutě snížit na 30:27. Naštěstí se kluci včas „vzpamatovali“ a v polovině čtvrtiny již vedli přijatelným rozdílem deseti bodů (38:27). Soupeř se však ne a ne vzdát a v 8.minutě snížil na 42:37, ale i nyní mu více Kolín nedovolil a do poločasu navýšil své vedení na 49:37.\nZe zkušenosti z prvního poločasu jsme věděli, že se soupeř sám neporazí a ani se nevzdá bez boje. Toto upozornění pomohlo, kluci do druhé půle opět vlétli a v 6.minutě byl stav 63:39. V těchto chvílích junioři předváděli výborný basketbal s výbornou obranou a poučeni ze ztráty vedení v poločase prvním tentokráte nepolevili, ale stále „přikládali pod kotel“. Třetí čtvrtinu vyhráváme 30:11 a sen postupu je blízko. Vedeme 79:48 a zbývá poslední čtvrtina, deset minut k završení veškerého snažení i dřiny. Teď jen vydržet a udržet koncentraci.\nHned na úvod se nám to nedaří a dostáváme dva laciné koše, bereme si oddechový čas a opět si připomínáme, že utkání ještě neskončilo, soupeř ještě bojuje. Naštěstí to byl skutečně poslední „záchvěv“ soupeře, jak s utkáním něco udělat. Vracíme se na hřiště, vracíme se do hry a v 7.minutě vedeme již nedostižným rozdílem 94:53. Opět použijme upravenou legendární hlášku Roberta Záruby „Otevíráme dveře extraligy“. Na hřiště se postupně dostávají úplně všichni hráči jako ocenění za svůj přístup, všichni se podíleli na tomto výjimečném výsledku, všichni patří do tohoto úspěšného Kolínského týmu. Nikomu v té chvíli nevadí nějaký ten daný koš soupeře, každý ví, kdo po konci tohoto utkání bude slavit. Utkání symbolicky s klaksonem ukončuje naše „trojka“, vítězíme 97:63. A již naposledy použijme upravenou hlášku Roberta Záruby „Vítej v Kolíně, EXTRALIGO“.\nZávěrem je třeba poděkovat všem, kdo se na tomto ohromném historickém úspěchu podílel, nerodil se rok ani dva, ale celých jedenáct let a poděkovat je třeba klukům za svou píli a snahu, rodičům za neuvěřitelnou podporu po celou dobu, nejen finanční, mentální, ale i logistickou atd., klubu, který umožnil tento tým vychovat a v samotném závěru i fanouškům z řad rodičů, babiček, dědečků, kamarádů a kamarádek, kteří tým podporovali, fandili mu a na samotná utkání dorazili v neskutečném počtu. Je to úspěch všech a všem moc děkujeme za podporu a věřím, že nám zůstanou věrni i v extraligové sezóně.


Dárky - Vláček deluxe Lego\nVláček deluxe Lego. Doporučený věk: od 2 let Počet dílků (ks): 134 Přenes LEGO DUPLO stavění do vyšší úrovně se sadou vláček deluxe, jejíž součástí je moderní vlak! Naskoč do lokomotivy, která vydává reálné zvuky, vyraz do lomu a naplň vagóny kameny. Než natankuješ lokomotivu a nachystáš ji na další cestu, vylož vagóny pomocí funkčního jeřábu! Sada obsahuje více než 160 cm kolejí, most s tunelem, nákladní auto, kamenolom s DUPLO kostkami, budovu s funkčním jeřábem a spoustu barevných LEGO prvků a 3 DUPLO figurky. Stavebnice Lego podporuje jemnou motoriku a rozvíjí tvořivost a fantazii vašeho dítěte. V porovnání s jinými stavebnicemi zaručuje Lego stavebnice pevnost, stálobarevnost a přesnost rozměrů jednoduché sestavení a rozebírání. Věřte, že tato hračka vydrží beze změny celé generace.


Zánět zubu - prý půjde ven - Diskuze - eMimino.cz\nZánět zubu. prý půjde ven\nDocela jsem ještě s nervama v šoku\nVčera mi zubařka řekla, že 6 dole půjde ven. Zřejmě zánět. Zub je několikrát zpravovany a prostě se prý někde stala chyba\nMá čep, má výplň a korunku. Přesto mě poslední měsíc trápí, že sem tam bolí. Sám od sebe. Pak to zase na nějaký čas přejde. Včera zkoušela studené, ťukání na zub a nic. Přitom v pondělí zase trochu bolel. Podle rtg to vypadá dle ní na zánět. A chce ho dát ven ( už včera několikrát chtěla ) a dá timplantat za 30 tisíc.\nUpřímně, nechci dávat takovou cifru a nechci pryč zub. Nějaké řešení? Léčba? Zkušenosti?\nMám čas měsíc, pak mám termín zoubků ven. Upřímně, ostatní zuby mám prý v perfektním stavu, implantát tam jít musí, protože by se jinak ty okolo sypaly. Ale já to ven nechci\nByla jsem i u cizího lékaře, než jsem šla ke své doktorce a ten také udělal rtg, na zub se podíval, prosmatlal. Prý odhalené krčky a dle něj zánět a vacek. Ale nejsme doktor na snímku jsme nic neviděla\nJá nemám dole jednu šestku, nahoře jednu pětku.. chodila jsem před lety ke staré zubařce, která moc neřešila jen trhala, ale tedy nic se mi nesype. Ty dva zuby jsou pryč už fakt roky, určitě tak 8-10 let cca.\nJá na té straně kousu tak že je potřebují. A hlavně nechci být bez zubu, na to jsem ještě mlad. a kamarádka nemá 5 dole a ostatní zuby se cpou na její místo, což nechci\n@Danielss Jako když to píšu já. Naprosto přesně. Taky zánět pod korunkou šestka vlevo dole. Taky mám všechny ostatní zuby bez kazu. Je to tři roky, co ji mám venku a za měsíc jsem objednaná na implantát. Horní šestka se mi propadá a sedma se posunuje. Navíc koušu skoro jenom na pravo, což je taky špatně. Můstek nechci. Implantát je jediné řešení. Platit budu 35tis, ale s tím už jsem se smířila.\nNo, mě je 48 a taky nechci být bez zubu, když mám ostatní v perfektním stavu. Jo, bez šestky se špatně kouše. Minimálně rok jsem na té straně nedokázala rozkousat nic.\n@Paoloska No, mě o můstků neříkala doktorka nic. Prostě že vše půjde ven a dáme implantát a něco něco zmínila o půlroční provizorní nevím co a potom implantát..upřímně, 30 tisíc teď dát za zub nemám. Mám jiný plány kam dát peníze a co je potřeba platit. Zda prostě nejde nějak zub zachránit. Doktorka ta moje je ehm, docela… Co se říká vychc…a zdražila. Aspoň se to tvrdí.\nNěkolikrát spravovaný zub a prý že se někde stala chyba??\nTo asi paní zubařka udělala někde chybu ne?\nVypadá to na zánět? Ona to nepozná?\nUtíkala bych pryč!\nJak začne zubař s tím že chce vytrhnout zub\na nechce ho řádně spravit tak pryč…..\nZub bych si určitě vytrhnout nenechala\na nechala si ho spravit nejlépe na nějaké soukromé klinice, kde dokážou zub zachránit\nJinak implantát je sice řešení a 30 000 se mi teda nezdá moc, klidně může stát i víc ale vždy je nejlepší zanechat si svůj zub!\nPodle mě se ti tam pořád dělá zánět, protože ten zub není precizně vyleceny. A odhaleny krčky bolí, zub je prostě pak náchylnější. Rozhodně bych si nenechala trhat zub co mě občas trošku zabolí. To zas teda nebude nějakej extra velkej zánět. Ale nejsem zubař, ani kovář.\nNěkolikrát spravovaných zub a prý že se někde stala chyba??\nAno, nepřímo přiznala, že chybu udělala zubař. Zub mi zpracovala její matka i následné ona. Že prý se to někdy stane.\nNo, co nemůžu nic ze. Nikam se nedočkáme nápravy. U jiného Dr jsme byla. Samozřejmě stejný názor i, že léčba se nevyplatí ( 15 tisíc ) a je bez 99% úspěchu. To mi řekl nezávislý lékař i ona. Soukromá klinika? Sorry, to jsem pomalu na těch,30. To mi zrovna říkala včera sousedka. Stejný problém před lety. Šla na soukromou a jen platila, ale zub stejně nešel zachránit.\nChci to řešit přes moji. Jsem ráda, že aspoň nějakou mám. V okrese k sehnání jiní zubaři nejsou. Ale uvidím ještě zkusím názor vojenský nemocnice v Praze\n@mackA159 jenom že, ono to sice neboli stále. Ale pak. Třeba pár dní v kuse. Zjistila jsem, že po vyčištění je to někdy lepší a přejde to. Někdy si musím vzít prášek. Pak mám třeba týdny klid…\nPokud neboli, nevadí kousání, chlad. Nic. Ale taky nejsme zubař.\nNo, zkusím doktorce napsat, zda by šel zub prohlídnout a zkusit léčbu\nHele holka, platit se ti za implantát nechce, za opravu nechce.. ale zub vlastní chceš. To si holt musíš rozmyslet kde máš priority..\nJak chcete, ale i kdyby to spravení stálo těch\n30 000,což by tolik být ani nemuselo, tak pořád je to Váš zub.\nZajděte na konzultaci a oni Vám řeknou kolik by to stálo a jestli půjde spravit. Dopředu budete vědět jestli to budete chtít nebo ne.\nJe to samozřejmě na Vás\nAle že nejde opravit zub v zánětu, nebo špatně udělaný, nebo s váčkem je nesmysl, takový zub dokonce lze opravit v jedné návštěvě a ve druhé návštěvě se dodělá druhá část opravy……\nDoba už je někde jinde, dál…..\nTak ono i lecba kanalku a zubu vyjde na par tisic plus asi nova korunka, nevim zda tam pujde dat ta stara a budes v tom treba za 10-15 tisic. Implantat co ma kdo kolem mne tak 25 tisic. To uz neni takovy rozdil.\nHlavne jestli nejsi kuracka, tem pry implantaty spatne drzi, podepisuje se papir, ze o tom vis, ze nemusi vydrzet.\nNo, můstek je v případně chybějícího zubu taky řešení. Nicméně se v podstatě zničí vedlejší zuby - pětka a sedma, protože se musí zbrousit. A taky to není zadarmo Jinak 30tis. za implantát je ještě parádní cena. Samozřejmě ideální je zub zachránit. Zkus to jinde, pokud nejsi se svou zubařkou spokojená.\nTak ono i lecba kanalku a zubu vyjde na par tisic plus asi nova korunka, nevim zda tam pujde dat ta stara a budes v tom treba za 10-15 tisic. Implantat co ma kdo kolem mne tak 25 tisic. To uz neni takovy rozdil.Hlavne jestli nejsi kuracka, tem pry implantaty spatne drzi, podepisuje se papir, ze o tom vis, ze nemusi vydrzet.\nProsím tě, kde dělají implantát za 25tis ? Jsem z menšího okresního města a tady to teda pod těch 35tis nejde


O zdraví Žijte zdravě! Skořice\nPřestože botanici znají více než 150 druhů skořicovníku, pro potravinářské účely se používají tři. Skořicovník pravý nebo cejlonský, Skořicovník burmanův nebo indonéský a Skořicovník čínský. Za nejkvalitnější je považována skořice cejlonská, má největší obsah vonných silic a má jemnou chuť i vůni a tvoří krásné pravidelné svitky. Do Evropy se dlouho dovážela jen tato cejlonská skořice, kterou ale v poslední době začíná nahrazovat skořice indonézská ( cassia). Rozdíl mezi těmito skořicemi poznají pouze uznávaní odborníci, ale nižší cenu této skořice ocení všichni. Nemá takovou uhlazenou chuť jako cejlonská a netvoří pravidelné svitky. Nejčastěji ji můžeme najít v asijských kořenících směsích nebo v mleté formě\nKe komerčně nejvýznamnějším druhům skořicovníku patří tyto dva druhy, skořicovník čínský (Cinnamomum casia), kde se kůra získává z větví starších stromů. Je méně aromatická a tmavěji zbarvená a skořicovník ceylonský (Cinnamomum verum), pocházející z Indie, kde se kůrá získává z tříletých výhonů. Oba druhy jsou tropické dřeviny z čeledi vavřínovitých (Lauraceae). Skořice pochází z Cejlonu. Dnes se pěstuje na plantážích v malých keřích v Indii, Indonesii, Číně a Vietnamu.\nAromatická kůra stálezelených tropických stromů se od nepaměti používá jako oblíbené koření. Její původ byl v Evropě dlouho opředen tajemstvím. Skořicová kůra je typické koření Starého světa. Pochází z asijských tropů. Rostla původně na indickém subkontinentě a v Číně.. Jako léčivo a aromatická přísada do nápojů byla známa i starým Egypťanům. Původně se kůra loupala z planě rostoucích stromů, ale postupně se začaly vysazovat plantáže ze skořicovníků, jejichž nenápadné květy vydávají zvláštní příjemnou vůni. Velmi známý a také nejkvalitnější je skořicovník cejlonský. Pěstuje se i v jiných tropických oblastech, ale nikde nedosahuje takové kvality jako na Srí Lance. Dalším méně známým druhem skořicovníku je skořice čínská. (Označuje se také jako „Cassia vera“ nebo „Cassia lignea“.)\nSladké pokrmy, nápoje, omáčky, kečupy, kompoty a také je součást mnoha kořenících směsí, zejména v asijských zemích. Používá se i do masitých pokrmů v kuchyni asijské, latinskoamerické, arabské, turecké, španělské aj., ale také v likérnictví, ale i v parfumérii.


Pokles výkonu - Stránky 2 - PC-HELP.CZ\nRe: Pokles výkonu\nPříspěvekod xpsedla57 » 12 zář 2019 19:59\njo, to snad zvládnu. V IT se malčiko vyznám, ale s tímto jsem s rady nevěděl :(\nDodatečně přidáno po 1 hodině 8 minutách 15 vteřinách:\nTak buď jsem uplně hloupy a nevyznám se v tom ani maličko nebo v tom nic nastavit nejde?\nPříspěvekod xpsedla57 » 16 zář 2019 14:09\nnenapadá někoho ještě něco jiného, čím by to mohlo být? :(\nPříspěvekod gogo1963 » 16 zář 2019 14:28\ntaky to využití paměti ... v klidu přes 70%? V zátěži pak 90 ...tady něco nehraje ... 8 giga ramek jen tak nezaplníš ... na notebooku ... já tady taky využívám 6+, ale mám 32 ... ty widle neví, co dělají?\nPříspěvekod xpsedla57 » 16 zář 2019 15:01\nTaky mi to nějak nevychází. Od kolika % začíná swap na disk? že by to bylo možná tím?\nJeště mě napadlo. Ten notebook je plny těch featur od HP.. A někdy to prý nadělá víc škody než užitku. Tak jestli na to zkusit nahrát čistý winy bez všechn těch cypovin okolo?\nPříspěvekod xbs » 16 zář 2019 15:10\ntak od 80%...\nPříspěvekod gogo1963 » 16 zář 2019 15:13\nno ... to ten disk nonstop zapisuje ,... tam je HDD pokud se nemýlím ... já osobně nemám rád HPP právě kvůli tomuto bordelu a problému nainstalovat čistý systém, ovladače třetích stran a podobné věci ... zlaté msi, nebo asus, acer ...\nPříspěvekod Turion » 16 zář 2019 15:16\nNa screenu je IA: PROCHOT yes yes yes.\nPříspěvekod xpsedla57 » 16 zář 2019 15:21\nTakže zkusit reinstal čístých oken a dát tam jen základní drivers? Nebo je nějaký míň násilný řešení?\nPříspěvekod gogo1963 » 16 zář 2019 15:23\nto není násilí, to je idealismus ... v případě HP Pokud se to povede, nic se nezkazí ... mohl by ses poohlédnout po nějakém větším SSD, to by bylo extra vhodné řešení ...\nPříspěvekod Turion » 16 zář 2019 15:36\nPokud jede CPU stále jen na 800MHz, tak bych nic neinstaloval, ale běžel s tím na reklamaci.\nPříspěvekod xpsedla57 » 16 zář 2019 15:40\nKamarád má uplně stejný model, tak to ještě vezmu k němu, porovnám hodnoty v zátěži a případně to budu muset řešit reklamací no. Po minulých zkušenostech s vyřizováním reklamací u CZC se mi do toho moc nechce, ale když nebude jiné cesty. Přeci jen, notebook je jen rok stary, tak by měl šlapat jak hodinky\nPříspěvekod gogo1963 » 16 zář 2019 15:43\njak píše Turion, pokud v zátěži ty frekvence nevyskočí, nemusíš nic testovat, někde je nějaká brzda ... bue to chtít odborný zásah ... pokud jsi nikde nic nepřestatoval, třeba v biosu ...nebo v nějaké hp aplikaci ...\nUživatelé prohlížející si toto fórum: CommonCrawl [Bot], Google [Bot], Google Adsense [Bot] a 4 hosti


Zemřel bengálský spisovatel Gangopádhjáj. Ginsbergova přítele znali i Češi | Hospodářské noviny (iHNed.cz)\nGangopádhjájovi bylo letos věnováno celé vydání literárního časopisu. autor: Karukotha El Samoy\n23. 10. 2012 23:33 / 6 minut čtení\nDvakrát byl v Česku, přátelil se s Allenem Ginsbergem a ve svém rodném Bengálsku patřil k nejznámějším postavám veřejného života. Básník a spisovatel Suníl Gangopádhjáj psal mimo jiné oblíbenou sérii dobrodružných románů o invalidovi Kakababuovi nebo poezii o dívce Níře.\nVe věku sedmdesáti osmi let v Kalkatě zemřel spisovatel a básník Suníl Gangopádhjáj.\nByl nositelem Ceny indické literární akademie a jedním z nejpublikovanějších bengálských autorů současnosti, jakožto i jedním z nejpodstatnějších v generaci, která přišla po klasikovi Thákurovi. Vydal přes dvě stě titulů, mezi něž patří romány, povídky, básnické sbírky, ale i cestopisy či dětská literatura.\nNěkolik povídek Gangoapádhjáje, který psal výhradně bengálsky, vyšlo v českém překladu Dušana Zbavitele roku 1982 v edici Světová literatura, další pak v Novém Orientu. O šest let později autor osobně navštívil Prahu, kam znovu zavítal letos na veletrhu Svět knihy.\nJedenadvacet jeho povídek se objevilo v samostatném knižním výboru Ohromný svět, který pro vydavatelství ExOriente v roce 2008 připravila a přeložila Hana Preinhaelterová.\nNekrolog\t Patřil k vlámskému uměleckému hnutí New Vision, ačkoliv větší vliv na něj vždycky měli američtí malíři. Belgický umělec Raoul de Keyser je dnes...\nNekrolog\t Opakovaně jej portrétoval Andy Warhol. Patřil k nejdůležitějším aktivistům sedmdesátých let, později kandidoval na amerického prezidenta, napsal...\nZemřel scenárista Volodarskij, který s Michalkovem nakopnul ruský eastern\nNekrolog\t Byl podepsán pod filmy Nikity Michalkova i snímky, které z ideologických důvodů zůstaly v trezorech až do perestrojky. Ruský scenárista a...


Pracovně-studijní angažovanost studentů PEF ČZU (výsledky průzkumu) | Vyplňto.cz - řešení pro online průzkumy\nVyplňto.cz > Průzkumy > Archiv výsledků > Pracovně-studijní angažovanost studentů PEF ČZU\nPracovně-studijní angažovanost studentů PEF ČZU\nAutor průzkumu: Lucie Nešlehová\nPočet otázek (max/průměr): 21 / 19.69\nPrůzkum je součástí seminární práce na předmět Metody a techniky sociálního výzkumu na PEF ČZU.\nDotazník je určen pouze studentům PEF ČZU (navazujících magisterských oborů - VSSR a HKS).\n1. Chodíte při studiu vysoké školy do zaměstnání? Pokud ne pokračujte otázkou č. 10\nNe, jsem zcela finančně závislý/á na rodičích\nNe, chodím jen na jednorázové brigády (velmi zřídka)\n2. Jaký typ zaměstnání vykonáváte?\nPráci v kanceláři, na úřadu\n8 72,73 % 61,54 %\nprodávám v obchodě se sklem a hlídám děti\n1 9,09 % 7,69 %\nPráce mám dvě, dělám obojí\n3. Baví Vás Vaše práce? (na škále 1-5 vyberte, kdy 1 nebaví vůbec, 5 baví velmi)\n3 5 45,45 % 38,46 %\n4 3 27,27 % 23,08 %\n5 2 18,18 % 15,38 %\n2 1 9,09 % 7,69 %\n4. Kolik hodin týdně pracujete?\n3 27,27 % 23,08 %\n2 18,18 % 15,38 %\n5. Jak hodnotíte Vaši současnou situaci v zaměstnání? (na škále 1-5 vyberte, kdy 1 zcela nespokojen, 5 zcela spokojen)\n3 7 63,64 % 53,85 %\n2 2 18,18 % 15,38 %\n5 1 9,09 % 7,69 %\n4 1 9,09 % 7,69 %\n6. Pokud by došlo ke zlepšení vztahů na pracovišti, zlepšení přístupu vedoucích pracovníků vůči zaměstnancům, ovlivnilo by to vaší docházku do práce? (možné více odpovědí)\nAno, chodil bych do práce s radostí\nNe, chodil/a bych stejně, potřebuji si vydělat peníze\nAno, chodil bych do práce častěji\nNe, vztahům na pracovišti nevěnuji pozornost\n7. Jste dle Vašeho názoru dostatečně pracovně vytížen/a?\nNezbývá mi příliš volného času\nAno, ale mám čas i na volnočasové aktivity\nNe, přemýšlím o dalším zaměstnání\n8. Jste spokojen/a s finančním ohodnocením v zaměstnání? (na škále 1-5 vyberte, kdy 1 zcela nespokojen, 5 zcela spokojen)\n2 5 45,45 % 38,46 %\n3 2 18,18 % 15,38 %\n4 2 18,18 % 15,38 %\n1 1 9,09 % 7,69 %\n9. Máte nějaké překážky v zaměstnání? (překážkami je myšlena např. škola, dopravní dostupnost, nekvalifikovanost)\nAno, nějaké by se našly, ale neřeším to (v zaměstnání mě neomezují)\n10. S jakou intenzitou jste se věnoval/a samostudiu před tím, než jste docházel/a do zaměstnání?\nVíce jsem se věnoval/a semestrálním projektům\nPracuji od nástupu na vysokou školu\nSamostudiu jsem se prakticky nevěnovala, vždycky to „nějak vyšlo“\nNevnímám žádný rozdíl, samostudiu se věnuji pouze ve zkouškovém období\n11. Byl/a jste někdy nucen/a vynechat některé přednášky nebo cvičení ve škole, způsobené docházkou do práce?\n12. Jaký obor studujete?\n13. Jak byste ohodnotil/a svůj zájem o studovaný obor? (na škále 1-5 vyberte, kdy 1 nezájem, 5 velký zájem)\n4 6 46,15 % 46,15 %\n5 3 23,08 % 23,08 %\n3 2 15,38 % 15,38 %\n2 1 7,69 % 7,69 %\n14. Jeví se Vám Vámi studovaný obor jako obtížný? (na škále 1-5 vyberte, kdy 1 velmi obtížný, 5 snadný)\n4 4 30,77 % 30,77 %\n5 4 30,77 % 30,77 %\n2 3 23,08 % 23,08 %\n15. Vybíral/a jste si obor s ohledem na jeho uplatnění v budoucím zaměstnání?\n16. Bylo pro Vaše rozhodování, zda jít studovat vysokou školu, důležité, jestli je studium pro Vás dostupné? (dostupností je myšleno např. rodinné zázemí či podpora rodičů – finanční, morální ) (na škále 1-5 vyberte, kdy 1 nedůležitý, 5 velmi důležité)\n3 4 30,77 % 30,77 %\n2 4 30,77 % 30,77 %\n1 3 23,08 % 23,08 %\n4 1 7,69 % 7,69 %\n17. Jak byste ohodnotil/a svou spokojenost s rozvržením hodin studia? (přednášky, cvičení) (na škále 1-5 vyberte, kdy 1 zcela nespokojen, 5 zcela spokojen)\n4 2 15,38 % 15,38 %\n18. Jestliže se cítíte unaven/a, ovlivní to Vaši docházku do školy?\nDo školy se dostavím, ale žádné užitečné informace si neodnáším\nNe, poznámky z přednášek/cvičení jsou důležitější\nAno, dám přednost odpočinku doma\n19. Mění se Váš čas přípravy na zkoušky v případě zvýšeného fyzického či psychického zatížení?\nAno, nemám moc sil na kvalitní přípravu\nAno, přípravě věnuji více času, odpočinu si u toho\nNepociťuji žádnou změnu\n20. Navštěvujete dobrovolné vzdělávací kurzy mimo povinnou výuku?\nNe, povinné předměty jsou pro mě dostačující.\n21. Jaké je Vaše uspokojení z absolvované výuky na vysoké škole? (na škále 1-5 vyberte, kdy 1 zcela nespokojen, 5 zcela spokojen)\n4 5 38,46 % 38,46 %\n1 2 15,38 % 15,38 %\n1. Chodíte při studiu vysoké školy do zaměstnání? Pokud ne pokračujte otázkou č. 103. Baví Vás Vaše práce? (na škále 1-5 vyberte, kdy 1 nebaví vůbec, 5 baví velmi)4. Kolik hodin týdně pracujete?5. Jak hodnotíte Vaši současnou situaci v zaměstnání? (na škále 1-5 vyberte, kdy 1 zcela nespokojen, 5 zcela spokojen)7. Jste dle Vašeho názoru dostatečně pracovně vytížen/a?8. Jste spokojen/a s finančním ohodnocením v zaměstnání? (na škále 1-5 vyberte, kdy 1 zcela nespokojen, 5 zcela spokojen)10. S jakou intenzitou jste se věnoval/a samostudiu před tím, než jste docházel/a do zaměstnání?11. Byl/a jste někdy nucen/a vynechat některé přednášky nebo cvičení ve škole, způsobené docházkou do práce?12. Jaký obor studujete?13. Jak byste ohodnotil/a svůj zájem o studovaný obor? (na škále 1-5 vyberte, kdy 1 nezájem, 5 velký zájem)14. Jeví se Vám Vámi studovaný obor jako obtížný? (na škále 1-5 vyberte, kdy 1 velmi obtížný, 5 snadný)15. Vybíral/a jste si obor s ohledem na jeho uplatnění v budoucím zaměstnání?16. Bylo pro Vaše rozhodování, zda jít studovat vysokou školu, důležité, jestli je studium pro Vás dostupné? (dostupností je myšleno např. rodinné zázemí či podpora rodičů – finanční, morální ) (na škále 1-5 vyberte, kdy 1 nedůležitý, 5 velmi důležité)17. Jak byste ohodnotil/a svou spokojenost s rozvržením hodin studia? (přednášky, cvičení) (na škále 1-5 vyberte, kdy 1 zcela nespokojen, 5 zcela spokojen)18. Jestliže se cítíte unaven/a, ovlivní to Vaši docházku do školy?19. Mění se Váš čas přípravy na zkoušky v případě zvýšeného fyzického či psychického zatížení?20. Navštěvujete dobrovolné vzdělávací kurzy mimo povinnou výuku?21. Jaké je Vaše uspokojení z absolvované výuky na vysoké škole? (na škále 1-5 vyberte, kdy 1 zcela nespokojen, 5 zcela spokojen)\n- nezvolena -1. Chodíte při studiu vysoké školy do zaměstnání? Pokud ne pokračujte otázkou č. 103. Baví Vás Vaše práce? (na škále 1-5 vyberte, kdy 1 nebaví vůbec, 5 baví velmi)4. Kolik hodin týdně pracujete?5. Jak hodnotíte Vaši současnou situaci v zaměstnání? (na škále 1-5 vyberte, kdy 1 zcela nespokojen, 5 zcela spokojen)7. Jste dle Vašeho názoru dostatečně pracovně vytížen/a?8. Jste spokojen/a s finančním ohodnocením v zaměstnání? (na škále 1-5 vyberte, kdy 1 zcela nespokojen, 5 zcela spokojen)10. S jakou intenzitou jste se věnoval/a samostudiu před tím, než jste docházel/a do zaměstnání?11. Byl/a jste někdy nucen/a vynechat některé přednášky nebo cvičení ve škole, způsobené docházkou do práce?12. Jaký obor studujete?13. Jak byste ohodnotil/a svůj zájem o studovaný obor? (na škále 1-5 vyberte, kdy 1 nezájem, 5 velký zájem)14. Jeví se Vám Vámi studovaný obor jako obtížný? (na škále 1-5 vyberte, kdy 1 velmi obtížný, 5 snadný)15. Vybíral/a jste si obor s ohledem na jeho uplatnění v budoucím zaměstnání?16. Bylo pro Vaše rozhodování, zda jít studovat vysokou školu, důležité, jestli je studium pro Vás dostupné? (dostupností je myšleno např. rodinné zázemí či podpora rodičů – finanční, morální ) (na škále 1-5 vyberte, kdy 1 nedůležitý, 5 velmi důležité)17. Jak byste ohodnotil/a svou spokojenost s rozvržením hodin studia? (přednášky, cvičení) (na škále 1-5 vyberte, kdy 1 zcela nespokojen, 5 zcela spokojen)18. Jestliže se cítíte unaven/a, ovlivní to Vaši docházku do školy?19. Mění se Váš čas přípravy na zkoušky v případě zvýšeného fyzického či psychického zatížení?20. Navštěvujete dobrovolné vzdělávací kurzy mimo povinnou výuku?21. Jaké je Vaše uspokojení z absolvované výuky na vysoké škole? (na škále 1-5 vyberte, kdy 1 zcela nespokojen, 5 zcela spokojen)\nNešlehová, L. – Pracovně-studijní angažovanost studentů PEF ČZU (výsledky průzkumu), 2011. Dostupné online na https://pracovne-studijni-angazovano.vyplnto.cz.\nDiskuse k tématu Pracovně-studijní angažovanost studentů PEF ČZU zatím neobsahuje žádné příspěvky.


Březen 2021 – JCEKB\nWebinář „Android – seznámení s chytrým telefonem“\nRádi bychom Vás pozvali na webinář Android – seznámení s chytrým telefonem, který se uskuteční v termínu 20. dubna a 21. dubna vždy od 13:00 do 15:00 hodin. Anotace:Jak pracují …\nPodvodníci se vydávají i za pracovníky Microsoftu\nNÚKIB varuje na vlnu podvodných telefonátů (vishing – sociální inženýrství). Podvodníci se momentálně velmi často vydávají za pracovníky firmy Microsoft. Konkrétněji od obětí vyžadují instalaci programů AnyDesk a TeamViewer, kterými …\nOnline konference „BRNO INDUSTRY 4.0 – Kyberbezpečnost v průmyslu“\nNeziskový spolek prg.ai a České vysoké učení technické (ČVUT) na konci března zpřístupní veřejnosti českou verzi online kurzu o umělé inteligenci Elements of AI, za kterým stojí Helsinská univerzita a společnost Reaktor. Oficiální spuštění kurzu …\nWebinář „Public cloudy AWS, Azure, GCI“\nVážení, zveme vás na bezplatný 60 minutový webinář s názvem: Public cloudy AWS, Azure, GCI – optimalizujte jejich provoz a plaťte až o 70 % méně, který se koná dne 24. března …\nDne 22. března 2021 proběhne online panelová diskuze s názvem „Digitalizace vzdělávání a kybernetická bezpečnost dětí“, kterou pořádá Ministerstvo školství, mládeže a tělovýchovy ve spolupráci s Národním úřadem pro kybernetickou …\nMinisterstvo školství, mládeže a tělovýchovy spolupracovalo na online kurzu kybernetické bezpečnosti „Bezpečně v kyber!“, který právě veřejnosti zpřístupnil Národní úřad pro kybernetickou a informační bezpečnost (NÚKIB). Kurz, který se zaměřuje na …\nWebinář „Kybernetická hygiena – jak se chovat na internetu a jak bezpečně pracovat na počítači“\nSoutěžní výbor Cyber Sercurity Competition ve spolupráci s partnery připravuje pro studenty a učitele, účastníky kybernetické soutěže a členy národního kyber týmu odborná e-setkání a webináře. Ve středu 17. března 2021 od 10 …\nAMD oznámilo novou grafickou kartu do rodiny RDNA 2\nAMD Radeon RX 6700 XT je tu, aby šlo do boje proti modelům postavených na GA104 chipů od Nvidie, které jsou postavené na Ampere architektuře. AMD nám tuto kartu představila …\nNaše Junior centrum excelence pro kybernetickou bezpečnost je finalistou soutěže IT PROJEKT ROKU 2020\nTato soutěž je každoročně vyhlašovaná Českou asociací manažerů informačních technologií CACIO. Do 18. ročníku této soutěže se přihlásilo 22 projektů. Postoupili jsme mezi 8 finalistů a dvoukolová prezentace rozhodne o …


Obec Drslavice – Zámek Pepčín\nPrávě je čtvrtek 22. 8. 2019, 13:25:09, svátek má Bohuslav, blahopřejeme.\nCelkem 601293 návštěv, z toho 114 dnes\nLEGENDA KE INTERAKTIVNÍ MAPĚ PEPČÍN:\nMísto, kde stával zámek Pepčín – aktuální stav\nVizualizace plánované rozhledny\nZámeček Pepčín pohled I.\nZámeček Pepčín pohled II.\nV katastru obce Drslavice stával kdysi zámek s místním názvem Pepčín. V roce 1981 byl srovnán se zemí a tak se dochovalo pouze místo, kde stál – palouček uprostřed lesa Obora.\nZámek začal stavět v roce 1903 hrabě JUDr. Václav Kounic jako své letní sídlo. Původně ho chtěl umístit v Uherském Brodě, ale nakonec se rozhodl právě pro les Oboru u Drslavic. Zámek byl postaven v pseudorománském slohu a měl pět vysokých pater. Hrabě Václav Kounic chtěl onu budovu původně umístit v Uherském Brodě v panské zahradě a panském poli, severně od starého zámku. Nakonec bylo rozhodnuto ve prospěch obory rozkládající se na katastru několika obcí (Vlčnov, Veletiny, Drslavice aj.), v té době kvůli chovu daňků již asi 30. let oplocené. Kapitál získal prodejem lesa Kojatínek Veleťanům, části lesa Bukovina zájemcům z Mistřic a Hradčovic a lesů Špitálka a Chrástka Havřičanům. Finanční záležitosti vedl hraběcí hospodář Hliněný a věci související s přípravou a vlastní stavbou svěřil hrabě svým zaměstnancům, z nichž někteří jeho dobroty a důvěřivosti údajně zneužívali.\nPráce započaly roku 1903 a materiál poskytovalo okolí samotného stavebního místa. Kámen se lámal v blízkém lomu, dřeva bylo také víc než dost a vodu vozili ze žlebu nazývaného Kaly. Cihly byly dopravovány přes Drslavice z panské cihelny v Uherském Brodě a skládány nejprve při kraji lesa, hned naproti myslivny, a odtud postupně vyváženy lesní cestou nahoru na stavenistě. Zde se nacházela dřevěná bouda pro lesníky, jež však bylo rozebrána a o kousek dál nahrazena větší, ve které se nacházela i kantýna, jejímž správcem byl hajný Tomala z Vlčnova. Na celé stavbě pracovalo mnoho desítek lidí, zvláště zedníků pocházejících z větší části z Rašovic nedaleko Slavkova u Brna. Ubytováni byli hlavně u lidí v Hradčovicích. K přespolním patřili i studnaři, kteří ve skále vylamovali studnu, a to údajně až do hloubky 50 metrů. Kámen vytahovali rumpálem, jehož pomocí byli také spouštěni dolů. Práce v takové hloubce byla samozřejmě velmi obtížná a namáhavá. Jejich mistr, který se tam nechal spustit, prý poté, co jej vytáhli, prohlásil: ‚Kdyby mně dávali celý svět, už se tam spustit nedám, protože tam nemohu dýchat.‘ Tesaři, pomocníci a někteří řemeslníci byli z okolních obcí. Štukatéři však přišli z Vídně a podle jiné verze dokonce až z Itálie. Zedníci, kteří pocházeli z okolních vesnic, si vydělávali denně 2 koruny 40 haléřů tehdejší rakouské měny, dělníci pak pouze 1 až 1,20 K. Na pořádek dohlížel revírník K. Aujeský, bydlící v Drslavicích, na okraji lesa ve staré myslivně, jemuž asistovali hajní Tomala z Vlčnova a Zemánek z Drslavic. Při budování zámečku byla postavena rovněž nová myslivna, ve které přespával hrabě, když se nechtěl vracet do Brodu. Zavítal-li na stavbu, prohodil s pracovníky vždy pár slov a na jeho stále stejnou otázku: ‚Tak, jak to jde, chlapi?‘ se mu zpravidla dostávalo odpovědi: ‚Ále, pane hrabě, je to dřina‘. Při svých návštěvách prý občas dával lidem na přilepšenou pár krejcarů.\nV roce 1905 byl zámek dokončen. Byl vybaven a zařízen tak, aby sloužil k bydlení nejen majiteli, ale také většímu počtu hostů, o čemž svědčilo i dobové vybavení společenských místností. Hlavní z nich byl sál s bohatou a krásnou výzdobou. Chloubou hraběte byla také knihovna, zdobená četnými obrazy holandských mistrů. Nedlouho před svou smrtí (1904) prý svého švagra hraběte Kounice navštívil v ještě nedokončeném sídle i hudební skladatel Antonín Dvořák. K areálu zámku patřily také konírny s bytem pro čeledína, lesopark s altánky a sypanými chodníčky, ale také malý ozdobný rybníček vzdálený asi čtvrt hodiny chůze od zámku. Prostornou věž zámečku s rovnou střechou upravili za hrazenou rozhlednu. Sloužila k překrásné podívané po dalekém okolí. Na obzoru Chřibů bylo možno zahlédnout hrad Buchlov, dále k jihu zase panoráma blatnických vinohradů s kostelíčkem svatého Antonínka, při Vlárské dráze se honosil bojkovský zámek Nový Světlov, takzvané slovácké Miramare. V pohraničním moravském hřbetu Bílých Karpat se rýsovala historicky známá Javořina s televizním vysílačem. Za jarního počasí bylo prý možno dohlédnout dalekohledem i na věže chrámu svatého Štěpána ve Vídni. Zámeček se stal oblíbeným dostaveníčkem umělců a literátů, které si sem Kounic s oblibou zval, neboť on sám, vášnivý ctitel umění, umělecké aktivity finančně bohatě podporoval. V atriu zámečku pro ně pořádal oblíbené koncerty. Z nejznámějších literátů jej navštěvovali hosté: A. Jirásek, J. S. Machar, ale také umělci z daleké ciziny. Objevil-li se hrabě na svém letním sídle, přijížděl zpravidla po silnici od Uherského Brodu a před Vlčnovem odbočil na polní cestu, která jej přivedla kolem vinohradů až k objektu. Dokladem toho je i název této polní cesty, kterou Vlčnovjané dodnes nazývají Hraběcí.\nPo smrti svého manžela v roce 1913 dlela hraběnka Josefína většinou v Brně a o zámek se staral hajný s nepočetným personálem. Počátek neblahého konce této stavby spadá do roku 1945, kdy se v zámku údajně ukrývali partyzáni, po nichž pak přišlo vojsko. Tehdy vzala za své knihovna, vzácné olejomalby, starožitný nábytek, ale i sbírka vzácného porcelánu. Bylo spáleno i mnoho knih a rozstřílen krásný křišťálový lustr ve velkém sále. Nemalý podíl na tomto barbarském činu nesou i někteří obyvatelé okolních vesnic. Zámeček byl po dobu okupace uzavřen a dle sdělení hraběnky Josefíny měli prý klíče Němci. Jeho zařízení mělo velkou umělecko-kulturní a historickou cenu, neboť v něm hrabě Václav shromáždil vše, co bylo Kounicům drahého, učinil z něho vzácné muzeum, umístil v něm celý rodokmen, jako i celou svou vzácnou knihovnu. Proto ji za okupace se Musejní společnost obrátila na paní Josefínu, aby jeho sbírky darovala muzeu J. A. Komenského, neboť se právem obávala, že se jich Němci zmocní. Hraběnka Josefína tedy prohlásila, že zařízení muzeu daruje, ale prý až po převratu, po odchodu Němců. Hajný v Oboře (Kučera) zámeček dobře hlídal. Paní Josefínu ale neměl rád a uvažoval, jak by se jej zmocnil. Dle jejího sdělení si prý již do hájovny odstěhoval část nábytku a koberce. Ona byla bezmocná, bála se ho.\nPřišel 26. duben. Zámeček byl uzavřen, tichý v lese opuštěný. V Oboře se usadili partyzáni, které prý jmenovaný hajný vedl. Rudá armáda se valila ze svahů Bílých Karpat k městu, Němci ustupovali a Obory se zámečkem si nikdo nevšímal. Až najednou – partyzáni ukázali rudým cestu k sídlu hraběte Kounice, o němž se špatně vyjadřovali. Jejich úmysl byl jasný – zámek vydrancovat. Co se dělo na zámečku jsme první den nevěděli, až najednou jsme se doslechli, že se v něm loupí. Musejní společnost se sešla a jednala o tom, co dělat. Vtom jsme dostal od svého příbuzného, velitele četnické stanice ve Vlčnově, zprávu, že v zámku loupí okolní vesničané a že vojáci vše ničí, abychom tedy zakročili. Pobyt v okolí byl stále nebezpečný, všude byla vojska. Paní hraběnka dlela v Praze. Musejní společnost se obrátila na RNV, aby prohlásil sbírky zámečku za majetek národní, a tak jeho ničení zabránil. I vypravil se zřízenec Zelinger, aby tuto ceduli rusky psanou tam umístil. Bylo však již pozdě. Vojáci na okolní lůza zle v zámečku hospodařili.\nMezitím se o zpustošení tohoto letního sídla dozvěděla i paní Josefína a z Prahy během dalšího týdne přijela do Uherského Brodu. To už se členové Musejní společnosti odvážili do zámečku, který zatím museli hlídat členové MNV ve Vlčnově, v noci pak ho hlídal zřízenec Zelinger, puškou ozbrojený. Jednoho odpoledne vydali jsme se na cestu s paní Josefínou. Šel s námi Pavelčík, Dorazil a Marad, který tu pořizoval snímky. Když jsme vkročili do lesa, hrůza nás jímala. Široko daleko pod stromy jako nic se válely lístky z knih vytrhané, hraběcí kočár převrácený, rozbitý porcelán a sklo celé roztřískané. Spoušť, spoušť. Zjistilo se, že vojáci povolali okolní venkovany, aby se s nimi dělili o válečnou kořist a lupů že se nejvíce zúčastnili Vlčnovjané. Tak to jmenovitě vyplývá z dochovalé korespondence paní hraběnky s četnickou stanicí při vyšetřování zkázonosného díla. Dokonce i pisatel školní kroniky ve Vlčnově věnoval v té době události celou kapitolu s udáním jmen přímých účastníků. Později byla všechna zapsaná jména neznámou osobou důkladně začerněna. Z popudu Musejní společnosti vydal RNV vyhlášku, kterou rozšířily hlavně farní úřady, aby venkov vrátil všechno uloupené do 24 hodin a že se pachatelům zaručuje beztrestnost a budou přísně potrestáni, jestliže neuposlechnou. Bylo po druhé hodině odpoledne, co jsme do zámku vstupovali. Krásná kovová brána byla pryč. Byla odnesena až do Hradčovic, kde měl ruský oddíl své komando s velitelem. Odkapní roury byly také utrhány. Když jsme vešli do atria prvního patra, zastihli jsme tam čtyři vojáky, kteří pálili knihovnu hraběte Kounice a pruty se hrabali v popeli. Uprostřed ležely trosky skleněného lustru. Ve světnicích již nebylo mnoho. Roztřískaný cenný nábytek, papíry, sláma, třísky, rozbité sklo, porcelán, obrazy – a bylo jich zde na sto padesát, velikých originálů, holandských a jiných mistrů, ty všechny byly z rámu vyřezány. My jsme zachránili už jen dva, uchystané také k odvlečení a třetí nožem pořezaný. Marně žádal brodský komandant hradčovského, aby ji vrátil. Je prý to válečná kořist a že mu nemá do toho co mluvit. Klavír, který dostal hrabě od příbuzného Antonína Dvořáka, byl Rusy také odvlečen a uložen v šopě v Drslavicích.\nMarné byly snahy našich orgánů, aby se tento milionový a nenahraditelný majetek mohl zachránit. Dr. Pavelčík marně přítomným rusky vysvětloval, že přítomná majitelka je prostě hraběnka. ‚Buržuj, buržuj….,‘ stále opakovali. Konečně však svého díla zanechali, vyšli ze zámečku a pozorovali z povzdálí, co se bude dít. A tak z velmi cenné knihovny hraběte, čítající přes 3000 svazků v řeči francouzské, německé, anglické i české, nádherných rytin…, zachránili jsme sotva 900 a to zčásti poničených. Jeho rodinný archiv s rodokmenem byli zničeny úplně. Sklo velmi staré a cenné, porcelán delfský, míšenský aj., cínové nádobí všechno bylo roztřískáno. Paní hraběnka si také vyžádala snímky, aby je také mohla ukázat panu prezidentu Benešovi. Jeden z partyzánů na jeden čestný diplom hraběte napsal tužkou: Největší gauner na Moravě. Pod to dali své červené razítko a opatřili dvěma podpisy. Zámeček byl již hlídán také strážmistrem z Vlčnova, který se právě dostavil. Vzápětí nato se okolí počalo hemžit hlavně Vlčnovjany. S uloupenými předměty přišli celé procesí. Někteří přijeli s povozy. Vraceli pohovky, křesla, nábytek – tolik toho měli. Jiní přijížděli s trakaři, další na zádech s krosnami či s kufry v rukou. Vše se odváželo do muzea.\nPan farář hradčovský Jindřich Koželuha a vlčnovský František Šesták promluvili farníkům do duše. A tak židle, stoly a další shromažďovaly se v Hradčovicích, knihy zase na četnické stanici ve Vlčnově. A lidé nám chtěli ještě dokazovat, že vlastně oni toho zachránili. Vlčnovský pan učitel musel pak s dětmi ještě mnoho dní v lese oboře sbírat rozbité knihy, papír, archiválie, trosky skla a porcelánu, které už nikdo nedal dohromady. To, co jsme v muzeu zachránili, dává jen tušit, jaké skvosty vysoké umělecké ceny byly tu ztraceny lidským vandalismem, lidmi, kteří velmi brzo zapomněli na velikého mecenáše, na dobrého vlastence a přítele lidu – Dr. Václava Hraběte z Kounic. Neviděl jsme nic hroznějšího než spálenou staroměstskou radnici od nacistů a zpustošený, vydrancovaný zámek hraběnky Josefíny od postupující osvoboditelské armády.\nZámek Pepčín stával na zalesněném vrchu lesu Obora asi 1 km severovýchodně od obce Vlčnov. Dnes se dochovala pouze mýtina v lese, kde zámek stával. K tomuto paloučku v lese Obora vede polní cesta zvaná „Hráběcí“, po níž jezdíval hrabě Václav Kounic na své letní sídlo.


Online půjčka na účet - získejte půjčku rychle Online půjčka na účet - získejte půjčku rychle\nOnline půjčka na účet informace o půjčce\nPůjčka má několik významů, pro každého znamená něco jiného, ale jedno má společné pro všechny žadatele. Online půjčka na účet Vám půjčí určitý obnos peněžních prostředků, které musíte věřiteli vrátit spolu s úrokem a poplatky do sjednané doby. Půjčka pro někoho znamená peníze na splnění svých přání, pro jiného vyřešení finančních problémů nebo řešení různých finančních potřeb v daný okamžik. Může být využita i jako finanční rezerva na nenadálé finanční situace. Jsou to hotové peníze, které může každý z Vás využít na cokoliv.\nOnline půjčka na účet nepostradatelná šance na peníze.\nDnes je Online půjčka na účet nepostradatelnou šancí, jak získat určitý obnos financí, které potřebujete. Získat můžete půjčku před výplatou, když Vám nevyšly peníze. SMS půjčka jsou peníze, které získáte ve velmi krátkém čase. Tyto půjčky nevyžadují žádné potvrzení o příjmu, ani ručitele ani zástavu Vašeho majetku. Můžete je získat ve výši od několika set korun až do 12000 Kč. Doba splatnosti je od 15 dní do 30 dnů. Další možností je půjčka, která je poskytována až do výše statisíců korun. Doba splatnosti této půjčky je maximálně 84 měsíců.\nPůjčka je nebankovními společnostmi poskytována bez prověřování registru, bez dokládání příjmu. Bankovní instituce nabízejí půjčku od 20000 korun až do statisíců korun. U vyšších částek požadují zajištění půjčky ručitelem někdy i nemovitostí. Za sjednání půjčky si účtují i poplatky. Vyřízení půjčky je poměrně delší než u nebankovních společností, neboť u banky musíte dokládat různé papírové formuláře k žádosti. Banky prověřují i registry dlužníků. Půjčku získáte online, nemusíte nikam chodit. Některé banky vyřizují půjčky také online, ale následně budete dokládat formuláře k půjčce. Online půjčka na účet je neúčelová, peníze jsou pro Vás a použití prostředků je také jen na Vás.\nCo by Vám mohlo víc pomoci, než Online půjčka na účet. Žádejte si o finanční pomoc vyplněním online žádosti na internetových stránkách. Takto získáte peníze rychle a bez zbytečného papírování. Vše je vždy vyřízeno online. Je to velice rychlé a jednoduché. Nedokládáte žádné příjmy, nepotřebujeme ani ručitele. Půjčku může získat téměř každý.


Scheib naznačil svůj velký potenciál\nChilan Maximilian Scheib se v nedělním druhém závodě WorldSBK stal nejlepším satelitním pilotem.\nAhoj, podívej se na odkaz níže je tam zajímavý článek ------------------------- Scheib naznačil svůj velký potenciál ------------------------- Odkaz: https://www.bikeracing.cz/road-racing/wsbk/scheib-naznacil-svuj-velky-potencial-a33300/ -------------------------\nJedním z letošních nováčků superbikového šampionátu je chilský jezdec Maximilian Scheib. Ten s motocyklem Kawasaki týmu Orelac Racing VerdNatura v sobotním závodě na okruhu Phillip Island získal jeden bod, když cílem projel patnáctý. Svůj opravdový potenciál naznačil v neděli, kdy nejprve v superpole race o dvě desetiny nezískal bod, když v cíli byl desátý, ale ve druhém závodě již naplno otevřel plyn ZX-10R a cílem projel na sedmé pozici, když před ním bylo pouze šest plně továrních pilotů.\n„V prvním závodě jsem jel příliš rychle v prvních kolech, a pak jsem úplně ztratil přilnavost pneumatiky, což znamenalo problémy v zatáčkách. Nemohl jsem dokončit dobrý závod, ale Superpole Race byl mnohem lepší. Byl jsem ve skupině s Rinaldim a Haslamem. Jel jsem na jistotu. Vzhledem k tomu, že jsem byl ve druhém závodě ve vedoucí skupině, viděl jsem, jak dobře pracují s pneumatikami, což je podle mne klíč k rychlé jízdě. Protože jezdit na této motorce je obtížné, museli jsme udělat úpravu elektroniky na část závodu, kdy bude pneumatika opotřebovaná. Nyní se pokusíme pracovat více pro závod a pokusíme se být v Kataru, a až přijedeme do Evropy, ještě více konkurenceschopnější. Zkusíme ukázat náš plný potenciál. Myslím, že tady to bylo dobré, ale musím tomu dát trochu víc.“


2012-11-14, středa : Události jednotlivých dnů\nDvě rakety vybuchly u Aškelonu. Iron Dome zlikvidoval další raketu nad Ašdodem.\nPět raket vybuchlo u Sderotu.\nUSA odsoudily palestinské raketové útoky a podpurují právo Izraele na obranu. Důraz kladou na maximální zabránění ztrát mezi civilisty na obou stranách.\n20:58, Jerusalem Post\nEgypt prezident Mursí odvolal velvyslance z Izraele. V sobotu se sejdou ministři zahraničních věcí Ligy arabských států.\nBezpečnostní kabinet povolil IDF povolat záložníky a v případě potřeby rozšířit operaci v Gaze\nJedna raketa dopadla vybuchla poblíž školy u Ofakimu.\nPřed chvílí zasáhla palestinská raketa nákupní středisko v jednom větším městě na jihu Izraele.\nPalestinští teroristé z Gazy od zahájení operace vypálili na jižní Izrael nejméně 55 raket. Jedna z nich směřovala na Dimonu. Protiraketový obranný systém Iron Dome zachytil 17 raket, z nichž většina směřovala na Bérševu. IDF provedly desítky leteckých a námořních úderů na cíle v Gaze. Dle ministra obrany Ehuda Baraka byla zničena většina stanovišť pro odpalování raket typu Fadžr. Ty mají delší dolet než granáty těžkých minometů (5 km), raket typu Kásám (12-20 km), typu Grad (20 km) či jejich vylepšené verze (údajně až 48 km). Dle deníku bylo během roku na Izrael vystřeleno 768 raket.\nIzraelské námořnictvo provedlo útok na stanoviště teroristů v Gaze. Systém Iron Dome během posledních hodin zachytil 13 raket.\nIDF provedly útok na vícero podzemních stanovišť pro skladování a odpalování raket, které měl vybudované Hamás i další teroristické organizace.\nIzralské obranné síly prostřednictvím svého mluvčího brigádního generála Joava Mordechaje oznamují, že v pásmu Gazy byl v reakci na nadále netolerovatelný narůstající počet raketových útoků na izraelské civilisty (desítky denně) zlikvidován šéf vojenského křídla Hamásu, Ahmad Džabarí, který nesl za tyto teroristické akce přímou zodpovědnost. Operace, zaměřená na narušení velitelských struktur vedení Hamásu, je zaměřený i na celou řadu dalších představitelů Hamásu, kteří mají co dočinění s útoky na Izrael. Jedná se o chirurgicky vedené útoky na základě zpravodajských informací. Kromě předáků teroristické organizace Hamás se IDF zaměřily i na odpaliště raket a doprovodnou infrastrukturu.\nURL : https://www.valka.cz/2012-11-14-streda-t142320#460605Verze : 0


Výstup na Jof di Montasio ze severuKatalog treků, ferat a výstupů " ); // $("#block_2588 a:first-child").replaceWith( "" + $("#block_2588 a:first-child").html() + "" ); });\nGran Canaria: trek v údolí Agaete\nItalské Julské Alpy nepatří mezi nejvyšší podcelky tohoto evropského pohoří, avšak nabízejí nádherné túry jako je například ta na Jof di Montasio. Vrchol navíc trůní nad třemi dolinami – Saisera, Val Dogna a Canale de Raccolana, což znamená nádherné výhledy do okolí.\nNázev anglicky: Ascent of Jof di Montasio from north\nZákladní trasa: Rifugio Fratelli Grego - bivak Stuparich - Bivak Suringar - Jof di Montasio\nNejvyšší bod: 2754 m\nCelkové převýšení: 2400 m\nNáročnost: všechny cesty /Via Julius Kugy, Findeneggsteig, Via Verde a Via attraverso Scala Pipan/ jsou velmi těžké výstupy, přičemž cesta Attraverso Scala /Cesta přes žebřík/ a Julius Kugy mohou být považovány za extrémně těžké zajištěné cesty. Nejsnadnější je snad Findeneggova cesta od jihu. Přesto i zde na nás čeká množství nezajištěných úseků. Taktéž cesta Verde vede po celé řadě travnatých teras, jejichž překonání může být životu nebezpečné /hlavně za mokra či námraze/. Nutností je stálé a perfektní počasí, což je v případě Alpi Giulie velkým problémem /nejdeštivější pohoří celých Alp!/.\nVýchozí bod: pro výstupy od severu je to údolí Saisera. Na konci sjízdné silnice v dolině malé parkoviště a chatka.\nČas přechodu: 2.Saisera – Bivak Stuparich – Via Julius Kugy – Jof di Montasio 5,30 – 6 hod. Sestup vedeme na jih některou snadnější variantou.\nVýstup ze severu\nObě výstupové trasy jsou opravdu náročné. Cesta Via Amalia Zuani Bornettini je však přece jen o chlup snadnější než Kugyho diretka vedoucí přímo severní stěnou.\nOd parkoviště na konci silnice dojdeme asi za hodinu velmi strmým chodníkem na malou chatu Rif. Fratelli Grego /1389m, otevřena červen až září (50 míst). Upozornění /hlavně pro horské cyklisty/: v mapách zakreslená „cesta“ k chatě neexistuje, po pár stech metrech končí slepě v lese a vzhůru pak stoupá jen jakési koryto. Od chaty vlevo dolů lesem a dále mírným stoupáním k úpatí severní stěny k bivaku Stuparich /1587m/ až na velkou terasu pod stěnou. Po terase vpravo a pak vzhůru většinou zasněženou roklí pod rozcestí cest /vlevo cesta J.Kugyho/.\nDržíme se západního okraje kotle, do něhož vybíhá pilíř s výraznou trhlinou. Následuje těžký úsek původně III. stupně UIAA až do úzké a temné trhliny. Sestoupíme o něco níže na druhou stranu hřebene a šplháme v kolmé stěně /nejtěžší místo výstupu, především prvních 10m/. Dále komínem do dalšího kotle a po stupních vzhůru. Pozor! Na těchto „schodech“ leží často zmrzlý sníh. Takto dosáhneme vrcholu kotle.\nHřebenem /tráva a suť/ dojdeme náročně k bivaku Suringar, který leží na konci skalní lavice Cengia Grande. Závěrečný výstup je totožný s cestou Verde (tato cesta je ke stažení níže na odkazu).\nJako chuťovka na závěr nám zůstala poslední cesta - Diretto Kugy. Až po rokli pod severní stěnou je přístup stejný jako v předcházejícím popisu. Cesta byla zajištěna v r. 1960 a pomocí 350 ocelových lan a více jak 800 kolíků a kramlí zpřístupňuje tak trasu prvovýstupu velkého milovníka a propagátora Julských Alp Julia Kugyho ze srpna 1902. Čeká nás dobrých 6 hodin exponovaného lezení ve stěně až III.stupně obtížnosti.\nNejprve vzhůru firnoviskem /spíše ledovým polem – mačky a cepín někdy nezbytné/ až k výrazné prasklině. Nastupujeme vlevo do kolmé, 50m vysoké stěny až k šikmo vedoucí polici. Po ní vlevo k pilíři. Ten překonáváme přes římsy a komíny. Čím výše stoupáme, tím je terén obtížnější. Celý výstup stěnou lze charakterizovat jako neustálé kličkování po úzkých skalních pásech spojené s výšvihy přes stěnky. Pod našima nohama se stále hrozivěji otevírá propast pod severní stěnou. Závěr graduje v podobě velmi úzké římsy nad bezednou kotlinou /tzv. Passo Oitzinger podle jednoho z prvních dobyvatelů, druha J.Kugyho/. Stoupáme pomocí ocelových lan a kolíků až vrcholovému hřebeni, který dosahujeme při markantním skalním útvaru nedaleko vrcholu. Na překonání mnohých úseků je vhodné pomocné lano na jištění. Stěna je stále v pohybu, kolem nás se neustále řítí malé lavinky kamení a štěrku. Proto přilba nezbytná. Sestup volíme po některém snadnějším chodníku k jihu.\nPřístup na začátek: Do údolí Saisera se snadno dostaneme odbočením z hlavní silnice č.54 /Tarvisio – Udine/ dle ukazatele Valbruna /cca 8 km od Tarvisia ve směru na Pontebbu.\nVýstup na Jof di Montasio z jihu.\n03.12.2018, Ivo Petr


Zachraň jídlo chce upozornit na plýtvání v zemědělství. Chystá další happening | 1. 10. 2014 | Britské listy\nTisková zpráva iniciativy Zachraň jídlo\nSkupina Zachraň jídlo, která loni v září uspořádala na Václavském náměstí Hostinu pro tisíc, opět upozorní na problematiku plýtvání jídlem. Tentokrát se bude soustředit na plýtvání v oblasti zemědělství a chce šířit informaci o možnosti darování jídla potřebným mezi producenty. Happening s názvem Tisíc kilo se uskuteční v sobotu 18. října od 9 do 12 hodin na piazzetě Národního divadla.\nVelká tržnice se zeleninou vyroste u Nové scény Národního divadla. Rozdávat hotové jídlo se tady letos nebude, zato si lidé mohou odnést plné tašky brambor, mrkví nebo květáků za symbolickou cenu. Darují ji čeští malí a střední zemědělci, kteří mají svá pole v blízkosti Prahy. Důvodů, proč by tuto zeleninu museli vyhodit nebo zkompostovat, je několik: kromě nadměrné produkce v určitých obdobích hraje roli také nestálá poptávka, levné konkurenční zboží ze zahraničí a velké nároky prodejních řetězců na estetickou kvalitu zeleniny. Například brambory jsou příliš malé či velké, ředkvičky mají listy nažloutlé nebo mrkve jsou příliš zkroucené. Výživová hodnota této zeleniny je ovšem stejná jako té prvotřídní, prodávané na pultech obchodů.\nSkupina Zachraň jídlo chce tímto happeningem upozornit veřejnost na to, že pěstitelé zeleniny a ovoce svou úrodu nemusí vyhazovat, ale mohou ji darovat Potravinové bance, která dál produkty distribuuje potřebným. Čerstvých produktů má přitom velký nedostatek. "Protože jsou mezi našimi odběrateli také dětské domovy, azylové domy pro matky s dětmi, domovy na půl cesty, Klokánky a další zařízení pečující o děti, přivítali bychom přísun čerstvého ovoce a zeleniny, které jsou nezbytné pro zdravý vývoj dětského organismu," říká Věra Doušová, předsedkyně Potravinové banky Praha.\n"Problém plýtvání jídlem je velice komplexní a má mnoho rozměrů. Rozhodli jsme se upozornit zrovna na tuto část potravinového řetězce, protože se vyhazováním jídla při jeho výrobě a distribuci u nás nikdo nezabývá. Existuje přitom způsob, jak alespoň část nechtěné úrody zužitkovat, tedy darovat ji. Zároveň chceme vyzvat zainteresované subjekty - tedy stát, zemědělce, obchodní řetězce a veřejnost - aby začali o tomto problému diskutovat," říká Adam Podhola ze Zachraň jídlo.\nCelosvětově je množství vyhazovaného jídla v zemědělství velkou neznámou. Podle studie vypracované pro Evropský parlament byla v České republice v roce 2006 znehodnocena na úrovni zemědělské produkce téměř čtvrtina všeho vyhozeného jídla, což se rovná asi 450 000 tunám. Celkově na každého Čecha připadá okolo 187 kilogramů vyplýtvaných potravin ročně.


¨ Starého psa novým kouskům nenaučíš. Před kamerou ČT se střídaly špičky TOP 09, ODS, lidovců a STAN a cupovaly prezidentův projev | ParlamentniListy.cz – politika ze všech stran\nParlamentníListy.cz » Aréna » Monitor » Starého psa novým kouskům nenaučíš. Před kamerou ČT se střídaly špičky TOP 09, ODS, lidovců a STAN a cupovaly prezidentův projev\nKrátce po projevu prezidenta Miloše Zemana, který demonstrativně opustila část zákonodárců z opozice, začala Česká televize zpovídat odcházející diváky projevu. Veřejnoprávní vysílání připadlo bezprostředně po prezidentově projevu kompletně opozici a jejich vysvětlování odmítavého postoje.\nMezi redaktory Vladimírem Keblůškem a Danielem Takáčem začal sérii rozhovorů europoslanec a předseda TOP 09 Jiří Pospíšil, který odešel ze sálu předčasně. Ten rovnou uvedl, že projev prezidenta jej naštval. „Miloš Zeman ve svém projevu útočil na svobodná média, útočil na svobodu projevu, dokonce i na veřejnoprávní média,“ shrnul své námitky. U takového projevu prý nechtěl být a legitimizovat jej.\nPospíšilovi to bylo velice líto, sám prý kvůli této inauguraci přijel z Bruselu, kde europoslancuje. „Miloš Zeman se projevil jako starý dobrý Miloš Zeman,“ pokračoval. Pak vysvětloval do kamery ČT, že pokud občané nebudou mít veřejnoprávní média, ztratí důležitý zdroj nezávislých informací.\nOdchod podle něj vznikl spontánně, ačkoliv TOP 09 dopředu avizovala, že chystá „tichý protest“ v podobě odznáčků a černého oděvu.\n„Miloš Zeman ponížil slavnostní akt na úroveň politické taškařice,“ čílil se dále předseda TOP 09. Prezident se podle něj měl v inauguračním projevu věnovat spíše stavu společnosti a tomu, jak jej napraví. Rozhodně ne tomu, o čem mluvil, třeba čachrům uhlobarona a mediálního magnáta Zdeňka Bakaly. „Osoba pana Bakaly je velmi sporná, ty věci se musejí vyšetřit, ale má se tohle řešit při této příležitosti?“ ptal se Pospíšil a rovnou si odpověděl, že ne.\n„Ukázalo se, že starého psa novým kouskům nenaučíš,“ shrnul prezidentovo chování zvířecím přirovnáním. Prezident podle něj útočí na podstatu demokratického právního státu.\nU redaktorů jej rovnou vystřídal Petr Fiala, předseda ODS. „Jsem smutný. To nebyl projev, který by byl hodný této situace. Byl to projev plný malicherných útoků, a jsem z toho zklamán,“ začal své pochmurné vystoupení.\nOd prezidentského projevu i on očekával něco jiného, než ve Vladislavském sále znělo. „Mě by třeba zajímalo, jestli pan prezident teď bude častěji jezdit do zemí západního demokratického světa,“ stěžoval si.\nOn sám přitom ze sálu při projevu neodešel. „Ve mně zvítězila úcta k instituci,“ vysvětlil s tím, že je místopředsedou Sněmovny a musel reprezentovat, ale postoj těch, kteří odešli, prý zcela chápe. ODS podle něj byla jedním z prvních, kdo před znovuzvolením Miloše Zemana varovali. Teď chce prezidentovi stavět „demokratickou protiváhu“.\nFiala je šokován zejména tím, že prezident zneužil státní slavnosti k vyřizování osobních politických účtů.\nVysílání rovnou pokračovalo vystoupením Mariana Jurečky, místopředsedy lidovců. „Neslyšel jsem projev celý, po útoku na svobodná média jsem ze sálu odešel, protože nemíním legitimizovat toto chování,“ vysvětlil rovnou.\nJurečka prohlásil, že účelu společné schůze obou komor bylo dosaženo tím, že prezident složil slib, a pokračování v podobě prezidentova projevu už podle něj do této slavnosti nepatřilo.\nVe stejném duchu pak pohovořili ještě šéf poslanců STAN Jan Farský a předseda lidovců Pavel Bělobrádek.\nČT , Fiala , Jurečka , Pospíšil