Porošenko a Jaceňuk přivedli Ukrajinu k absolutní energetické závislosti na Rusku – Nová republika\nPorošenko a Jaceňuk přivedli Ukrajinu k absolutní energetické závislosti na Rusku\n1. 1. 2015 zdroj\n“Samozřejmě že snížení deficitu elektřiny zmírní napětí ve společnosti a konečně ukončí “ruskou ruletu”, když energetický systém na Ukrajině zažívá kolaps. Vždyť právě na Nový rok při teplotě minus 15-20 stupňů mohl nedostatek kapacit dosáhnout 10 až 12 GW. Bez dovozu uhlí a elektřiny z Ruska by to byl konec ukrajinského energetického systému.” S tímto prohlášením vystoupil 29. prosince ukrajinský expert, člen dozorčí rady Ústavu energetických strategií Jurij Korolčuk. Informoval o tom korespondent IA Regnum .\n“Neméně důležitá je tečka, kterou učinil Porošenko v diskusích o zprostředkovatelích v oblasti dodávek elektrické energie – ta neměla být. Dohody s Ruskem musí uzavírat “Ukrinterenergo”. Bez potřebné pozornosti však za přijetím rozpočtu země a za takovými malými “radostmi” zůstalo to, že Rusko (prohlášení místopředsedy vlády Dmitrije Kozaka) se rozhodlo prodat Ukrajině 9 miliard kWh elektřiny za velmi nízkou sazbu. Tiskový mluvčí prezidenta Ruska Vladimíra Putina Dmitrij Peskov řekl: “Putin rozhodl o zahájení těchto dodávek (uhlí a elektřina) i přes absenci zálohové platby, což je podmínkou pro jejich realizaci. Je to názorná ukázka politické vůle prezidenta Putina při poskytnutí reálné podpory Ukrajincům, zejména v předvečer Nového roku. “A co bylo docela zvláštní vidět a slyšet? Nesmírná radost ministra energetiky Vladimíra Demčišina z takového návrhu. Ministr již oznámil, že Ukrajina je připravena tento dar od Ruska přijmout. A dokonce vypočítal, že cena ruské elektřiny pro Ukrajinu bude 688 hřiven za 1 MW. Zatímco na Ukrajině je cena na velkoobchodním trhu o 36% vyšší – 941 hřiven za 1 MW. Krym nakupuje ukrajinskou elektřinu za cenu 1400 hřiven za 1 MW, což je naprosto tržní hodnota. Přibližně za stejnou cenu by Rusko mohlo prodávat elektřinu i Ukrajině,” řekl expert.\nDále Korolčuk připomíná, že Ukrajina se raduje ze štědré nabídky z Ruska, “které současná vláda, prezidentská administrativa, koalice Nejvyšší rady rády nazývají agresorem.” “Nebo pravá ruka neví, co dělá levá. Nebo v téže prezidentské administrativě, vládě, koalici Nejvyšší rady pohrdají ukrajinskými občany a považují je za podřadné a omezené osoby, kterými mohou mávat právě takoví “podvodníci” moci,” předpokládá expert.\nTaké konstatuje, že vlastenectví vlády, prezidentské administrativy, Jaceňuka a Porošenka “je falešné.” “Nyní můžeme s jistotou říci, že všechny předchozí takzvané kroky směrem k energetické nezávislosti vedly stát zcela opačným směrem – k závislosti na Rusku. Totéž lze říci o vlastenectví většiny úředníků, veřejných aktivistů. Nejspíš krásně a úspěšně předstírali vlastenectví a banálně ho využívali pro své vlastní účely. Vláda udělala vše, aby se Ukrajina dostala do uhelné a elektrické pasti Ruska. A jen samotné Rusko a Putin jsou v této situaci v roli skutečného zachránce Ukrajiny. Sci-fi? Ne, realita, která byla umožněna “hospodařením” Jaceňuka a Porošenka. Jak je to možné – za pouhých šest měsíců přivést energetický systém země do bodu, odkud není návratu z absolutní závislosti na Rusku. Je třeba uznat, že jediná reforma v odvětví energetiky, kterou uskutečnila vláda a prezident za posledních 10 měsíců, znamená sblížení s Ruskem a ne s EU”, řekl.\nExpert se domnívá, že zásadovost Porošenka a Jaceňuka by měla spočívat v odmítnutí “daru” od Ruska a Putina. “Je třeba nakupovat uhlí a elektřinu za tržní cenu. Ale zdá se, že administrativa prezidenta, Nejvyšší rada a vláda jen potvrzují svou bezzásadovost. V sudých dnech kydat na Rusko a Putina špínu. V lichých dnech – přijímat pomoc od téhož Ruska a Putina. A nyní může Rusko, po plynu, zcela legálně hovořit o dotování ukrajinské ekonomiky a podpoře Ukrajiny prodejem levné elektřiny. Dotace Ukrajiny Ruskem pouze prostřednictvím prodeje slíbených minimálně 9 miliard kWh bude představovat 6-7 miliard hřiven. A v roce 2015 může Ukrajina potřebovat až 20 miliard kWh. V tomto případě bude dotace představovat 12-14 miliard hřiven. Taková je cena práce vlády Jaceňuka a prezidenta Porošenka,” shrnul Jurij Korolčuk .\nmédia energetická krize příprava války zdražování Ukrajina náš svět USA válka demokracie ekonomika NATO Evropská unie fašizmus cenzura manipulace a lži energetika EU Rusko volby 5. kolona


Servírujte vaše oblíbené jídlo z mělkého talíře s proužky v lesklém provedení. Díky decetní barvě a zajímavému designu bude hezkou ozdobou interiéru kuchyně... Více info >>\nTescoma Hluboký talíř CREMA, 22 cm\nProstorný jídelní talíř v tradičním designovém provedení. Je vyrobený z prvotřídního porcelánu, opatřený širokým okrajem a kvalitní bílou glazurou.Pokud máte rádi prostorné talíře v klasickém designu a prvotřídní kvalitě, jsou jídelní talíře Crema tou nejlep�.. Více info >>\nKvalitní porcelán s černým dekorem. Můžete libovolně kombinovat různé typy sad dle vlastních přání, např. pouze hluboké talíře s mělkými. Dekor vás okouzlí svými ladnými křivkami a nádechem uměleckého díla. Talíře jsou vhodné do myčky i mikrovlnné trouby... Více info >>


Zpráva o stavu DC - ADRA Valašské Meziříčí\nADRA, o.p.s. » Jak pomáháme » Dobrovolnictví » ADRA Valašské Meziříčí » Aktuality » Zpráva o stavu DC\nZpráva o stavu DC\nJakkoli se v případě statistiky jedná o neskutečně nudné čtení, tu a tam se jí prostě nevyhneme. Půl roku je za námi a tak nastal čas bilancování.\nTakže, stav DC Valmez k 1.7. 2013:\nDobrovolnictví dlouhodobé – koordinátorka Naďa Šímová\nPřijímající organizace: Charita Val. Meziříčí – Azylový dům (znevýhodněné děti)\nCharita Val. Meziříčí – Zeferino (mládež – etnické menšiny)\nCharita Val. Meziříčí – NPC Zastávka (mládež)\nCharita Val. Meziříčí – sociální šatník (sociálně slabí)\nDiakonie Val. Meziříčí – denní stacionář (senioři)\nDiakonie Val. Meziříčí – sociální šatník (sociálně slabí)\nDiakonie Val. Meziříčí – hospic Citadela (zdravotně postižení)\nDomov pro seniory Podlesí (senioři)\nDomov pro seniory Rožnov p.R. (senioři)\nDomov pro seniory Choryně (senioři)\nIskérka, Rožnov p.R. (zdravotně postižení)\nPočet dobrovolníků : 95\nPočet klientů využívajících jejich pomoc : 1 000 (kvalifikovaný odhad)\nDobrovolnictví jednorázové – koordinátorka Bc. Hana Češková\nAdrabrigáda 2013 (intenzivní dobrovolnictví) – 22.7 -2.8. 2013\nPřípravy dobrovolnických aktivit (Azyl.dům, DPS Podlesí, Kojen.ústav)\nPředpokládaný počet dobrovolníků: 30\nDoplňkové aktivity (Adrakluby) – koordinátorka Bc. Květuše Tyšerová\nAdraklub zdraví – počet akcí (1.1.- 1.7.2013) : 9\nOutdoorové akce, počet (1.1.-1.7.2013): 3\nPrůměrný počet účastníků: 17\nVal. Meziříčí 1.7. 2013 Zpracoval František Tomanec, vedoucí DC ADRA Val. Meziříčí


Nacházíte se v: Blog > #\nVšechny cesty vedou do Říma aneb jak se neztratit\nSezóna letních dovolených už pomalu odstartovala, všichni si připravují plány, kam vyrazí a co nového objeví. A pokud i vy patříte k těm, kteří plánují cestu do Říma, přináším vám rychlý přehled užitečných slovíček, se kterými se na cestě do Říma neztratíte.\nBěžné chyby, když se učíme cizí jazyk a jak se s nimi vypořádat.\nSvět, ve kterém žijeme je stále více propojený a to od nás vyžaduje lepší jazykové a komunikační dovednosti. Naučit se nový jazyk závisí na trpělivosti, disciplíně a času. Tři faktory, které je potřeba skloubit a zařadit do našeho každodenního rozvrhu.\nJak se naučit správně vyslovovat?\nUčíte se cizí jazyk už dlouho, ale stále vám dělá problém správná výslovnost? Nebo jste naopak začátečníci a třeba i samouci a tápete, jak se nejlépe naučit vyslovovat? Ráda bych vám dnes představila pár typů, jak se výslovnost hravě naučit.\nJak se liší katalánština od španělštiny?\nAčkoli na mapě najdete Katalánsko na území Španělska, katalánština není žádným dialektem španělštiny. Naopak, je to samostatný jazyk, na který jsou Katalánci náležitě hrdí. A víte, jaké jsou mezi katalánštinou a španělštinou rozdíly?\nPojďme si trochu pokroutit jazyk :)\nProč cvičit anglickou výslovnost?\nDůvody pro procvičování výslovnosti jsou zřejmé - zlepšení naší výslovnosti pomáhá při čtení, psaní a komunikaci. Lepší výslovnosti eliminuje zmatky během konverzace. A co je nejdůležitější, je to známka pokroku a díky tomu se při komunikaci v angličtině budeme cítit pohodlněji a jistěji.\nMezinárodní zkoušky Cambridge English Qualifications ...aneb proč se vyplatí mít certifikát z angličtiny\nVětšina z nás už o mezinárodních Cambridge zkouškách s největší pravděpodobností slyšela. Avšak už jen málokdo tyto zkoušky absolvuje a získá tak mezinárodně uznávaný certifikát. Ráda bych vám proto dnes tyto zkoušky představila a uvedla i pár důvodů, proč se tento certifikát opravdu vyplatí.\nDali jste si letos předsevzetí naučit se cizí jazyk? Pak jste u nás na správném místě. Abychom Vás podpořili, přinášíme pár důvodů, proč se cizí jazyk vlastně učit.\nJak se naučit cizí jazyk pomocí filmů a seriálů\nExistuje mnoho metod, jak si osvojit nové znalosti a Vy sami určitě víte nejlépe, co na Vás funguje. Co takhle sledování filmů a seriálů v originálním znění? Tento způsob Vám může pomoci v nejedné věci.\nUž jen pár dní a můžeme opět přivítat nový rok, rok 2022. Další rok utekl jako voda, můžeme rekapitulovat, plánovat a také se těšit na to, co nám nový rok přinese. Každý oslavuje příchod nového roku jinak. A pokud ještě váháte, jak Silvestr oslavit, nebo co dobrého nachystat pro hosty, tak vás třeba inspirují tradice a zvyky z jiných zemí, které silvestrovské a novoroční oslavy doprovází.


Majitelé kávy Lavazza investují do internetové televize Chili | Investičníweb.cz\n28. 12. 2017 09:01 | redakce\nMajitelé kávy Lavazza investují do internetové televize Chili\nFinanční holding rodiny stojící za značkou kávy Lavazza koupil menšinový podíl ve firmě Chili, která je italskou obdobou americké internetové videopůjčovny a televize Netflix. Za čtvrtinový podíl zaplatil zhruba 25 milionů eur, oznámily společnosti. Mezi akcionáře Chili patří mimo jiné hollywoodská filmová studia Sony Pictures Entertainment a Paramount Pictures či firmy Viacom a Warner Bros.\nFirma Chili byla založená v roce 2012. Kromě Itálie nabízí své služby také v Británii, Polsku, Německu a Rakousku. Společnost rovněž prodává lístky do kina, plakáty, knihy a další zboží, jako oděvy. Tržby firmy za letošní rok mají vzrůst na 30 milionů eur ze sedmi milionů loni, zisk před zdaněním, úroky a odpisy (EBITDA) však zřejmě klesne na 3,4 milionu eur z 6,5 milionu eur ve 2016. Společnost má více než milion aktivních zákazníků, napsal list La Repubblica.\nCílem Chili je zvýšit do roku 2020 příjmy na 300 milionů eur a EBITDA na 50 milionů eur. Firma chce mít více než 15 milionů zákazníků.\nItalskému televiznímu trhu desetiletí vládnou veřejnoprávní televize Rai a komerční firmy Mediaset a Sky Italia, které mají zhruba pět milionů uživatelů. Nedávno na italský trh vstoupila také firma Netflix.\n22. 4. 2020 09:42\nZáklady Evropské unie byly položeny před šesti desítkami let v Římě a někteří státní představitelé si nyní ve věčném...\nAmerickému provozovateli streamovacích služeb Netflix přibylo v prvním čtvrtletí díky koronavirovým omezením 16...\nCampari se chystá vstoupit do výroby francouzského šampaňského\n18. 4. 2020 10:17\nItalská nápojářská skupina Campari by se mohla stát prvním italským hráčem na trhu s francouzským šampaňským. Firma v...\n9. 4. 2020 11:56\nMajitelé kávy Lavazza investují do internetové televize Chili Co se děje Doporučená témata Nejnovější videa Výběr z trhů


Britové nevěří, že Mayová vyjedná pro zemi výhodný odchod z EU, tvrdí průzkum - Seznam Zprávy\nZprávySvětBritové nevěří, že Mayová vyjedná pro zemi výhodný odchod z EU, tvrdí průzkum\nBritové nevěří, že Mayová vyjedná pro zemi výhodný odchod z EU, tvrdí průzkum\nBritové nevěří Mayové ve vedení jednání o brexitu. (Video: Reuters)\n9. 7. 2018 19:46\nSpokojenost britských občanů s tím, jak premiérka Mayová vede jednání o vystoupení země z Evropské unie, razantně klesla. Jen 29 procent Britů je podle výzkumu agentury ORB International přesvědčeno o správnosti její strategie.\nPro Mayovou je to nejhorší výsledek od začátku jednání. Většina dotázaných navíc nevěří, že se premiérce podaří dojednat pro Británii výhodnou dohodu.\nNa post ministra pro odchod z Evropské unie dnes navíc kvůli sporům s premiérkou rezignoval David Davis. Stejně jako většina Britů totiž nesouhlasil s jejím postupem. Plán Mayové podle něj vládu postaví do nevýhodné vyjednávací pozice.\nBritský ministr zahraničí Johnson oznámil rezignaci, důvodem jsou neshody ve vládě kvůli brexitu\n9. 7. 2018 17:10\nRezignaci jen několik hodin poté oznámil i Boris Johnson, který patřil před referendem k nejvýraznějším zastáncům brexitu. Oba jsou stoupenci takzvaného tvrdého odchodu z EU, tedy bez výrazných kompromisů s Bruselem.


V prvním přípravném utkání dostalo Lipíčko od rakouského soupeře kanára :: TJ Sokol Lipí\nÚvod | V prvním přípravném utkání dostalo Lipíčko od rakouského soupeře kanára\nV prvním přípravném utkání dostalo Lipíčko od rakouského soupeře kanára\nSankt Willibald - Lipí 7:0 (4:0)\nV sobotu 17. února sehráli fotbalisté Lipíčka první přípravné utkání před jarní částí. Na hlubocké umělce nám byl soupeřem rakouský celek Sankt Willibald, který v podzámčí od středy absolvoval kondiční soustředění. Fotbalisté Lipíčka se sešli pohromadě vůbec poprvé po dlouhé zimní přestávce, pro Rakušany bylo naopak utkání vrcholem přípravy. Již v týdnu porazil Sankt Willibald fotbalisty Nemanic hrající 1.A třídu 6:3 a tak bylo již před utkáním jasné, kdo bude favoritem.\nLipíčko, jehož sestavu vyztužili Daniel Kočer (Jankov "A") a Ondřej Maxa (Jankov/Dubné "B") drželo se soupeřem krok pouze úvodních 15 minut, poté se naplno začala projevovat kvalita rakouského celku, který si bez větších problémů dokráčel pro jednoznačné vítězství. Domácí otevřeli skóre po pohledné kombinaci, kterou zakončil jejich útočník střelou mezi nohy Macháčka. Druhý gól přidal z penalty po faulu Martina Svobody český útočník ve službách Wilibaldu Petr Le, jenž patřil společně s druhým Čechem Jakubem Křiváčkem k nejlepším hráčům domácího mužstva. Ještě do přestávky se domácí prosadili z rohového kopu a po další pohledné kombinaci.\nDo druhé půle udělaly oba celky několik změn, herní obrázek se však příliš nezměnil. Domácí kombinovali a vytvářeli si šance, Lipíčko převážně bránilo a sem tam se snažilo zahrozit z rychlého protiútoku. Branku Wilibaldu jsme však výraznějším způsobem ohrozit nedokázali, naopak v pohodě hrající domácí přidali další tři branky. A to ještě spoustu šancí, také díky skvělému Macháčkovi v naší brance, neproměnili.\nLipíčko si tak na úvod přípravy připsalo vysokou porážku, utkání však určitě splnilo svůj účel. Samotní hráči viděli, na čem je třeba před startem jarní části zapracovat (a že toho je hodně). Souboj s těžkým soupeřem nám může jenom pomoci - jak se říká těžce na cvičišti, lehce na bojišti.


Vše o euru a Hospodářské a měnové unii | Peníze.cz\nVše o euru a Hospodářské a měnové unii\nO nové měně:\nCo je to euro?\nEuro je jednotná měna Evropské měnové unie. Od 1. ledna 1999 ji přijalo 11 členských států, a to: Belgie, Německo, Španělsko, Francie, Irsko, Itálie, Lucembursko, Nizozemsko, Rakousko, Portugalsko a Finsko. K nim sevšak postupně přidávají další a další země. Název “euro” zvolily hlavy států a vlád na zasedání Evropské rady v Madridu v prosinci 1995.\nJakou má euro oficiální zkratku?\nOficiální zkratka pro euro zní ‚EUR‘. Byla registrována u mezinárodní organizace pro normalizaci (ISO) a používá se pro veškeré podnikatelské, finanční a obchodní účely stejně jako zkratky‚FRF‘ (francouzský frank), ‚DEM‘ (německá marka), ‚GBP‘ (libra šterlinků) a ‚BEF‘ (belgický frank).\nJakou má euro oficiální značku?\nZnačka nové jednotné měny (€) má podobu písmene E proťatého dvěma jasně vyznačenými souběžnými vodorovnými čarami. Inspirací k jejímu vytvoření bylo řecké písmeno epsilon – značka eura tedy obsahuje odkaz ke kolébce evropské civilizace a zároveň je první hláskou jména ‚Evropa‘. Souběžné čáry značí stabilitu eura. Značka je snadno rozpoznatelná a za pár let bude stejně známa jako značka dolaru ($). Slouží také jako příhodná zkratka a ve stále větší míře se objevuje na klávesnicích počítačů a psacích strojů.\nJak dostala jednotná evropská měna název ‚euro‘?\nStalo se tak na zasedání Evropské rady v Madridu v prosinci 1995: hlavy států a vlád zemí EU se na onom zasedání společně rozhodly, že jednotné evropské měně dají jméno ‚euro‘.\nJmenuje se nová jednotná evropská měna ve všech členských státech stejně?\nAno, i když se v různých zemích různě vyslovovuje.\nJaké je používání eura v běžném platebním styku?\nÚplně stejné jako tomu bylo s národními měnami, jen bankovky a mince jsou od ledna 2002 jiné. Opravdovou změnu pocítíte, až se vydáte do jiného státu eurozóny. Nebudete muset měnit peníze, takže nikomu nemusíte za výměnu platit provizi. Už nemusíte porovnávat a přepočítávat ceny a nemaříte čas hledáním směnárny s nejvýhodnějším směnným kursem.\nJaké mají jednotlivé bankovky a mince euro hodnoty?\nEuro má 7 bankovek a 8 mincí. Bankovky mají hodnoty 500, 200, 100, 50, 20, 10 a 5 euro. Mince mají hodnoty 2 euro, 1 euro, 50 eurocentů, 20 eurocentů, 10 eurocentů, 5 eurocentů, 2 eurocenty a 1 eurocent.\nJak vypadají bankovky euro?\nNavrhl je Robert Kalina z rakouské centrální banky. Náměty jsou výrazně symbolické povahy a vycházejí z jednotlivých historických fází, ve kterých se vytvářelo architektonické dědictví Evropy. Na přední straně (aversu) každé bankovky dominují okna a brány jako symboly ducha otevřenosti a spolupráce v EU. Na zadní straně (reversu) bankovek je znázorněn most z určité historické epochy – jde o metaforické vyjádření komunikace mezi lidmi v Evropě a mezi Evropou a ostatním světem. Bankovky jsou různě velké a jsou vytištěny v odstínech zelené, žluté, modré, nafialovělé (lila) a oranžové barvy.\nJak vypadají mince euro?\nZadní strana těchto mincí nese národní symboly, které si ta které zúčastněná země sama zvolila. Přední strana mincí je ve všech členských státech stejná a je na ní znázorněna mapa Evropy na pozadí příčných čar s hvězdami z vlajky Evropské unie. Na mincích o hodnotě 1, 2 a 5 centů se zdůrazňuje místo Evropy ve světě a na mincích o hodnotě 10, 20 a 50 se prezentuje Unie jako shromáždění národů. Mince, které mají hodnotu 1 a 2 eur zobrazují Evropu bez hranic.\nJak se vybíraly návrhy pro bankovky EU?\nEvropský měnový institut (EMI) v únoru 1996 vypsal výběrové řízení pro umělce, kteří se profesionálně zabývají navrhováním bankovek. Vítězné návrhy Roberta Kaliny z rakouské centrální banky byly ratifikovány Radou EMI a byly představeny v prosinci 1996 na zasedání Evropské rady v Dublinu. V roce 1997 byly mírně upraveny. V konečné verzi obsahují bankovky řadu důležitých bezpečnostních prvků, k nimž mimo jiné patří fluoreskující vlákna, bezpečností proužek a prvky snímatelné pomocí přístrojů, zajišťující spolehlivé ověření pravosti.\nJak se vybíraly návrhy na mince EU?\nSpolečná podoba přední strany mincí euro byla zvolena na základě soutěže, ve které byla tématika zúžena na tři oblasti: architektura, abstraktní motivy a evropské osobnosti. Výběr na národní úrovni byl proveden ve všech členských státech kromě Dánska. Evropská jury složená z nezávislých odborníků dostala z členských zemí v březnu 1997 k posouzení celkem bylo 36 sérií návrhů a vybrala z nich vítězných devět sad. Konečné rozhodnutí bylo přijato na zasedání Evropské rady v Amsterdamu v červnu 1997. V soutěži zvítězil Luc Luycx, 39letý počítačový odborník z belgické Královské mincovny, kterému byla udělena cena ve výši 24.000 ECU.\nDostala možnost vyjádřit se k návrhu mincí také veřejnost?\nAno, a to ve velkém rozsahu. Vítězný návrh se stal jasným favoritem v průzkumu veřejného mínění zorganizovaném Evropskou komisí v kruzích široké veřejnosti a mezi množstvím organizací uživatelů mincí včetně spotřebitelů a zástupců nevidomých a osob se zbytky zraku. Týž návrh také získal největší přízeň v Evropském parlamentu. Přihlíželo se při volbě návrhu mincí euro také k názoru spotřebitelských organizací? Ano. Návrh, který nakonec zvolila Evropská rada na zasedání v Amsterdamu v červnu 1997, jednoznačně preferovali zástupci spotřebitelů i představitelé organizací nevidomých a slabozrakých.\nJaká opatření byla přijata proti padělání bankovek a mincí euro?\nBankovky euro nesou nejmodernější zabezpečovací prvky, s nimiž lze snadno odhalit padělky, což znamená, že padělání je maximálně ztíženo. Evropská centrální banka a národní banky jednotlivých členských států EU seznamují veřejnost s použitými bezpečnostními prvky v průběhu masové kampaně od začátku září 2001. Podobná opatření na ztížení možné výroby padělků byla uplatněna u mincí. Na opatřeních proti padělání spolupracuje řada nejrůznějších zainteresovaných orgánů, k nimž patří národní a místní policejní síly, Europol, Evropská centrální banka a národní banky členských států a dále Komise.\nVšeobecné dotazy k euru:\nJaký je rozdíl mezi eurem a ECU?\nECU (evropská měnová jednotka) nikdy nebyla zákonným platidlem a nikdy neměla podobu oficiálních bankovek a mincí. Představovala koš prakticky všech měn zemí Evropské unie a sloužila jako zúčtovací jednotka, jejíž hodnota závisela na hodnotě “podkladových” měn tvořících zmíněný koš. Stala se prostředkem k ukládání hodnoty v tom smyslu, že značné objemy veřejných i soukromých dluhů byly vedeny v ECU. Mimoto ECU sloužila jako prostředek k platbám mezi podniky a k platbám v zahraničním obchodě; v minimálním rozsahu ji využívali i jednotlivci v šekových transakcích a u spořitelních účtů. Nikdy však nebyla měnou v pravém slova smyslu. Euro je skutečná měna se všemi funkcemi, jaké má měna plnit. Emituje ji Evropská centrální banka a její hodnota nezávisí na žádných “podkladových” měnách, jako tomu bylo v případě ECU. Od ledna 1999 se stává měnou 11 zúčastněných členských států. Její zavádění bylo 1. ledna 2002 završeno emitováním a distribucí bankovek a mincí euro.\nProvádí se při zavádění eura zaokrouhlování nahoru či dolů, které je pro lidi nevýhodné?\nRada přijala přesná pravidla k zajištění všestranně přijatelného postupu při zaokrouhlování nahoru i dolů. Při každém převodu z národních měn na euro se podle těchto pravidel provádí zaokrouhlení směrem nahoru na nejbližší cent, půjde-li o částku přesně uprostřed nebo výše než uprostřed mezi celými centy, a zaokrouhlení směrem dolů u částek níže než uprostřed. Například:\njestliže po převodu dojdeme k částce 1,455 EUR, zaokrouhlí se na 1,46 EUR;\nčástka 1,457 EUR se zaokrouhlí na 1,46 EUR;\nčástka 1,454 EUR se zaokrouhlí na 1,45 EUR.\nPři převodech z eura na národní měny se u nejnižší dílčí jednotky těchto měn (např. u feniku v případě německé marky nebo u centimu v případě francouzského franku) bylo postupováno podle stejného pravidla.\nMusíme při získání bankovek a mincí euro výměnou za bankovky a mince národní měny platit nějaké poplatky?\nNe, pokud jste ovšem nenahromadili výjimečně velké množství bankovek nebo mincí v národní měně. Bankovní federace EU prohlásila, že za výměnu národní měny na euro v množství “obvykle se vyskytujícím v domácnostech” nebudou banky svým zákazníkům účtovat žádné poplatky.\nJak se na euro převádějí pokuty, daně a jiné podobné platby ve prospěch státu?\nVzato striktně mechanicky, všechny platby tohoto druhu se mezi eurem a zúčastněnými měnami převádějí podle pevných převodních kursů. Vlády jednotlivých členských států se ale mohou rozhodnout k určitým úpravám, pokud by zaokrouhlování podle pravidel stanovených Radou v červnu 1997 mělo vést k číslům zbytečně ztěžujícím práci s příslušnými částkami.\nEuro a vaše finance:\nCo je to TARGET?\nTARGET znamená “Trans-european Automated Real-time Gross Settlement Express Transfer” (celoevropský automatizovaný systém spěšných převodů hrubého vypořádání v reálném čase) a je to elektronický platební systém používaný Evropskou centrální bankou jako nezbytný nástroj k realizaci měnové politiky. Vytváří podmínky pro přeshraniční převody finančních prostředků mezi bankami v reálném čase a umožňuje v rámci eurozóny provádět platby – zvláště na peněžním trhu – při nízkých nákladech, s vysokou mírou bezpečnosti a s velmi krátkou dobou zpracování. TARGET má také důležitou roli při vytváření zdravých a efektivních platebních mechanismů v rámci jednotného trhu.\nJak se stanovovuje směnný kurs mezi eurem a národní měnou mého státu, jestliže moje země není součástí eurozóny?\nMěny mimo eurozónu nemají fixní směnný kurs ani při výměně za nynější účastnické měny, ani při výměně za euro. Mohou však participovat na novém mechanismu směnných kursů, ve kterém se směnný kurs vůči euru bude udržovat v pásmu odchylek plus minus 15% od střední hodnoty.\nEuro a spotřebitelé:\nJaká opatření se přijímají k ochraně spotřebitelů při přechodu na euro?\nV plánech přechodu na euro se ochraně spotřebitelů věnuje velká pozornost. Ochrana spotřebitelů je zajištěna jednak příslušnými předpisy, jednak existencí konkurence mezi dodavateli zboží a služeb. Nařízení přijaté Radou obsahuje celou řadu ochranných prvků:\nzásada trvání smluv brání veškerým jednostranným pokusům o zneužití přechodu na euro jako záminky k jednostranné změně smluvních podmínek nebo ke zrušení smlouvy;\nv platnosti jsou přesná pravidla, která zaručují přiměřený postup při zaokrouhlování (směrem nahoru i dolů) u částek v národních měnách měněných za eura a naopak;\nPříslušné orgány jednotlivých států, banky a spotřebitelské organizace navzájem úzce spolupracují na zajišťování konkrétních informací pro spotřebitele o veškerých aspektech přechodu na euro, a to zvláště v těch sférách, na které se nevztahují platné předpisy. Takovou sférou je například požadavek na souběžné vyznačování cen nebo účtování bankovní poplatků za služby v eurech: zde Komise vydala doporučení (která byla uvítána Radou na jejím zasedání 2. května 1998) o nejlepší praxi zajištěné dobrovolnými dohodami mezi spotřebiteli a dodavateli. Pro případ, že by tato doporučení nebyla náležitě respektována, si Komise vyhradila právo navrhnout příslušné nařízení. Jak se spotřebitelé mohou vyvarovat “šizení” při převodu národní měny na euro? Za prvé tím, že si budou vědomi platnosti přesných zaokrouhlovacích pravidel, která mají účinnost zákona. Za druhé pak tím, že se přesvědčí, zda je daná provozovna vybavena “štítkem spotřebitelské důvěry”, používaným v mnoha členských státech EU. Na štítku v jeho celoevropské verzi je kresba smějícího se obličeje a název “Payments in euros accepted” (Přijímáme platby v eurech). Štítek je produktem dohody uzavřené pod záštitou Evropské komise mezi zástupci (na evropské úrovni) spotřebitelských organizací a zástupci podnikatelů v oblasti obchodu, cestovního ruchu a řemesel.\nPřijímají se mince euro s národními symboly jednoho členského státu i v jiných členských státech?\nUrčitě. Všechny evropské mince a bankovky jsou zákonným platidlem všude v eurozóně.\nHospodářská a měnová unie:\nCo to je hospodářská a měnová unie (HMU)?\nJe to oblast jednotné měny v rámci jednotného trhu EU, kde se lidé, zboží, služby a kapitál pohybují beze všech omezení. HMU tvoří rámec hospodářského růstu a stability, který má oporu v působení nezávislé centrální banky a v zákonné povinnosti zúčastněných členských států sledovat zdravou hospodářskou politiku a pečovat o její koordinované uplatňování. Obchod mezi jednotlivými členskými státy představuje 60 % celkového objemu obchodu v EU. HMU se proto přirozeným způsoben doplňuje s jednotným trhem. Tento trh bude fungovat efektivněji a bude komplexněji zajišťovat předpokládané přínosy, až budou odstraněny vysoké transakční náklady spojené s převody různých měn a s nejistotami pramenícími z obav o stabilitu kursů. Pravidla, instituce a cíle HMU jsou stanoveny v Maastrichtské smlouvě.\nProč evropská hospodářská a měnová unie?\nEvropská hospodářská a měnová unie je hospodářskou nutností a přirozeným způsobem se doplňuje s evropským jednotným trhem, který znamená volný pohyb lidí, zboží, služeb a kapitálu v Evropské unii. Euro odstraňuje vysoké transakční náklady spojené s převody různých měn a s nejistotami pramenícími z obav o stabilitu kursů. Efektivnější jednotný trh podporuje hospodářský růst a zaměstnanost a euro posílí mezinárodní měnovou stabilitu. Snadnost porovnávání cen v eurech přispěje ke zvýšení konkurenceschopnosti firem a spotřebitelům přinese stálé, někdy dokonce i nižší ceny. Obecně řečeno, jednotná měna posílí jednotu Evropy a bude působit jako faktor stability, míru a prosperity.\nJak funguje hospodářská a měnová unie?\nHMU je založena na dvou koncepcích: jsou jimi koordinace hospodářské politiky a fungování nezávislé měnové instituce – Evropského systému centrálních bank (ESCB). Definování hlavních směrů hospodářské politiky je úkolem Rady ministrů financí (která sdružuje ministry hospodářství a financí členských států Unie). K tomuto účelu Rada ministrů vydává roční obecné hospodářsko-politické směrnice. Rada ministrů financí může na zúčastněné státy vyvíjet tlak s cílem přimět je k respektování rozpočtových závazků stanovených v jejich ročních programech stability. Na ESCB participují centrální banky členských států Evropské unie spolu s Evropskou centrální bankou (ECB). ESCB je nezávislý, a proto nemůže od žádného členského státu ani od evropských institucí přijímat pokyny. K 1. červnu 1998 centrální banky členských států Evropské unie oficiálně ustavily Evropskou centrální banku (ECB); tato instituce začala v plném rozsahu fungovat od 1. ledna 1999. Jejím hlavním posláním je zajišťovat cenovou stabilitu.\nJaký je rozdíl mezi hospodářskou a měnovou unií a jednotným trhem?\nHMU se zásadním způsobem doplňuje s evropským jednotným trhem, který má za cíl zajišťovat volný pohyb lidí, zboží, služeb a kapitálu v Evropské unii. S jednotnou měnou bude jednotný trh lépe fungovat, protože odpadnou transakční náklady na konverzi měn, zmizí výkyvy směnných kursů, které narušovaly obchodní a investiční činnost, a zprůhlední se ceny v eurech.\nDá se hospodářská a měnová unie srovnávat s německou měnovou unií z roku 1990?\nNe, HMU se zásadně liší od sjednocení Německa, které proběhlo v roce 1990. Sjednocení Německa znamenalo úplnou politickou unifikaci, nebylo tedy pouhou měnovou unií. Při sjednocení Německa byla měna jednoho státu nahrazena měnou jiného státu (DEM). Na druhé straně všechny státy zúčastněné na eurozóně (říká se jim ‚ins‘ – ti, co jsou uvnitř) přijmou novou jednotnou měnu, euro. Euro se mimoto stane společnou jednotnou měnou zemí, které mají již značně integrované tržní ekonomiky, zatímco východní Německo nebylo se západní částí země nijak integrováno a mělo centrálně plánované hospodářství.\nJe možné Maastrichtskou smlouvu upravovat, novelizovat?\nAno. Novelizaci smluv, na kterých stojí Evropská unie, může navrhnout Evropská komise nebo vláda kteréhokoli členského státu. Jestliže Rada po poradě s Evropským parlamentem – a je-li třeba, pak i s Evropskou komisí – rozhodne o zahájení novelizačního postupu, svolá se konference zástupců vlád členských zemí k dojednání dohody o navrhované novelizaci. Taková dohoda musí být přijata jednomyslně a novela vstoupí v platnost po ratifikaci členskými státy tak, jak to žádá ústavní pořádek v tom kterém státě. Tato procedura už jednou proběhla – úpravy Maastrichtské smlouvy byly schváleny všemi 15 členskými státy v Amsterodamu v červnu 1997 a vstoupily v platnost 1. května 1999 po ratifikaci všemi členskými státy. Žádná ze změn se však netýkala ustanovení Maastrichtské smlouvy o Hospodářské a měnové unii.\nProč se před zavedením HMU nekonalo ve všech zúčastněných státech referendum?\nKonání referenda závisí výhradně na rozhodnutí jednotlivých členských států EU. Smlouva o Evropské unii (Maastrichtská smlouva) – s ustanoveními o HMU – byla ratifikována parlamenty všech členských států a v některých z nich byla potvrzena referendem.\nJak vznikla myšlenka Hospodářské a měnové unie (I)?\nVytvoření HMU je projektem Evropské unie, na kterém se pracuje od konce šedesátých let. Jako oficiální cíl bylo vytvoření HMU přijato v roce 1969 na evropském summitu v Haagu. V tzv. "Wernerově zprávě", která byla vydána v roce 1970, byl představen plán na realizaci HMU v průběhu deseti let. V důsledku ropných krizí, rozdílné hospodářské politiky jednotlivých členských států a oslabení dolaru byly počáteční snahy o spoutání “měnového hada” redukovány na opatření platná pouze pro Německo, Dánsko a oblast Beneluxu. V roce 1979 byl celý proces znovu spuštěn a byl vytvořen evropský měnový systém (EMS), který znamenal do té doby bezprecedentní pokrok v měnové spolupráci. Systém EMS byl zbudován na principu stálých, ale přizpůsobitelných směnných kursů řídících se střední úrovní směnného kursu vůči ECU. ECU (tzv. evropská měnová jednotka) byla novým výtvorem, který představoval průměr jednotlivých zúčastněných měn. Už v době před sjednáváním Maastrichtské smlouvy (1990-1991) se ekonomové a politici shodovali v názoru, že EMS je velkým úspěchem. Nestabilita směnných kursů mezi jednotlivými evropskými měnami se podstatně zmenšila – v letech 1979 až 1985 ve srovnání s obdobím 1975 až 1979 byla poloviční, o další polovinu klesla v letech 1986 až 1989. K úspěchu EMS také přispěl pokles a sbližování míry inflace a dlouhodobých úrokových sazeb v zúčastněných státech [odpověď pokračuje v části II].\nJak vznikla myšlenka Hospodářské a měnové unie (II)?\nJaký je rozdíl mezi evropským měnovým systémem (EMS), který fungoval po mnoho let, a hospodářskou a sociální unií (HMU)?\nEMS, který byl vyhlášen v roce 1979, v žádném ohledu nebyl měnovou unií. Pomohl však vytvořit pro ni podmínky tím, že zajistil větší vzájemnou stabilitu měn a větší koordinovanost a sbližování hospodářské a měnové politiky jednotlivých členských států. Srdcem EMS byl mechanismus směnných kursů (ERM), který zajistil “stálé ale přizpůsobitelné” směnné kursy mezi měnami. Znamenalo to, že se směnné kursy mohly vůči sobě pohybovat jen v rámci určitých omezených výkyvů. Když byly tyto limity překročeny, orgány odpovídající za dané měny byly vyzvány, aby na překročení reagovaly náležitými opatřeními v oblasti měnové politiky. ERM pomohl stabilizovat směnné kursy zúčastněných měn. Frekvence změn v paritě se pak v letech 1979 až 1995 stále snižovala. Hlavní rozdíl mezi EMS a HMU tkví v tom, že HMU byla zbudována na jednotné měně vytvořené na základě Smlouvy a nahrazující měny jednotlivých států. Byla vytvořena Evropská centrální banka odpovídající za jednotnou měnovou politiku a došlo ke sblížení hospodářské a fiskální politiky v členských státech. V EMS členské státy nadále používaly svoje měny a nadále sledovaly vlastní měnovou politiku. V době svého vzniku EMS znamenala bezprecedentní posun z hlediska měnové autonomie, protože paritu směnných kursů bylo možno měnit pouze “vzájemnou dohodou”.\nJaké jsou stanoveny podmínky pro účast v eurozóně?\nSmlouva požaduje, aby ekonomiky členských států dosáhly určité stanovené úrovně z hlediska inflace, schodku veřejných rozpočtů a z hlediska veřejného dluhu, směnných kursů a úrokových sazeb. Dosažení těchto cílů vytváří nejen stabilní hospodářské podmínky, ale také určitý stupeň sblížení mezi zúčastněnými členskými státy, jehož je zapotřebí k náležitému fungování HMU. Konečné rozhodnutí o tom, které členské státy plní požadované podmínky nutné k přechodu na euro, učinila Rada na svém zasedání na úrovni hlav států a vlád 2. května 1998.\nO co jde u stanovených podmínek účasti v HMU?\nČlenské státy se dohodly, že k účasti v eurozóně v rámci HMU je nutné splňovat určité hospodářské podmínky – ty jsou stanoveny ve Smlouvě v článku 109 j. Cílem těchto podmínek je zajistit, aby členské státy před přijetím do eurozóny dosáhly dostatečné úrovně hospodářské stability a konvergence. Až budou v eurozóně, mohly by jejich případné hospodářské potíže mít negativní vliv na ostatní členské státy. Podmínky účasti v eurozóně, tak jak jsou stanoveny ve Smlouvě, mají tedy od samého počátku velký význam pro snižování rizika takových potíží. Byla stanovena konkrétní kritéria z hlediska inflace, finanční situace vlády, stability směnných kursů a dlouhodobých úrokových sazeb. Kromě toho má být připravenost členských států na účast stanovena s ohledem na vývoj ECU, na pokrok v integraci trhů, na stav běžného účtu platební bilance a na vývoj jednotkových pracovních nákladů a jiné cenové ukazatele.\nUplatňují se podmínky k účasti v eurozóně s patřičnou přísností?\nSmlouva jasně definuje postup a kritéria pro určování členských států splňujících podmínky účasti v eurozóně. Jak Komise, tak členské státy opakovaně zdůraznily význam striktního prosazování požadovaných podmínek. Co to jsou ‚zprávy o konvergenci‘? Jde o dvě zprávy vypracované na základě Maastrichtské smlouvy, které byly zveřejněny 25. března 1998. Jednu vypracoval Evropský měnový institut (EMI) a druhou Evropská komise. V těchto zprávách se hodnotí, zda jednotlivé členské státy plnily nebo neplnily podmínky pro účast v programu jednotné měny. Na základě těchto dvou zpráv Komise doporučila Radě ECOFIN, aby 11 členských států přijalo měnu euro k 1. lednu 1999. Rada ECOFIN (tj. Rada ministrů hospodářství a financí) doporučila stejný seznam Radě zasedající na úrovni hlav států a vlád. Záležitost byla konzultována s Evropským parlamentem. Rada pak 3. května 1998 na zasedání na úrovni hlav států a vlád s konečnou platností potvrdila, že 11 členských států přijme euro k 1. lednu 1999.\nMusí se rozpočtovým podmínkám pro přijetí eura řídit regiony federativních států?\nNikoliv jednotlivě. Při posuzování se musí brát v úvahu pouze plnění rozpočtů na všech úrovních, tj. centrálního rozpočtu, regionálních i obecních rozpočtů a také fungování systémů sociálního zabezpečení. Schodek regionálního rozpočtu se však automaticky odrazí v centrálním rozpočtu federativního státu, a ovlivní tak jeho schopnost plnit požadavky účasti na eurozóně.\nCo se stalo s členskými státy, které neplnily kritéria pro přijetí eura od samého začátku?\nČlenským státům, které neplnily podmínky pro přijetí eura od 1. ledna 1999 (tj. Řecku a Švédsku), byly povoleny odchylky. Tyto odchylky se revidují každé dva roky (případně častěji, požádá-li o to příslušný členský stát). Po revizi odchylky u Řecka rozhodla Rada v červnu 2000, že Řecko už plní všechny nezbytné podmínky a že se do eurozóny může zapojit od 1. ledna 2001. Členské státy, které euro nepřijaly, se nicméně na realizaci hospodářské politiky podílejí. Jako plnoprávní členové Evropské unie mají stejná práva a stejné povinnosti jako země, které patří do eurozóny. Musí například dbát, aby nehospodařily s příliš velkým schodkem; za velký schodek jim ale od Rady nehrozí žádné sankce. Členské státy, které nepřijaly euro, sledují autonomní měnovou politiku, ale jejich centrální banky zůstávají členskými subjekty Evropského systému centrálních bank (ESCB). Pro vztahy mezi členskými státy eurozóny a Dánskem byl stanoven nový mechanismus směnných kursů, který kotví dánskou měnu k euru.\nJak se Velká Británie může v brzké době připojit k HMU, když není v evropském měnovém systému?\nPři posuzování, nakolik členský stát, který bude chtít zavést euro až po 1. lednu 1999, plní kritéria konvergence, budou platit stejná pravidla jako na prvních 11 států, které přijaly jednotnou měnu. Smlouva trvá na tom, že měna státu, který chce zavést euro, musí setrvat v pásmu normálního kolísání kursů v rámci mechanismu směnných kursů (ERM) v Evropském měnovém systému nejméně po dobu posledních dvou let a že v průběhu tohoto období nedošlo k její devalvaci vůči měně žádného jiného členského státu. Rámec, který určila Evropská komise ve své zprávě z března 1999 pro vyhodnocování plnění tohoto kritéria, obsahuje tyto podmínky:\nParticipace v ERM poslední dva roky před hodnocením;\nVariabilita měny měřená podle odchylek nejvýše +/- 2,25 % od středního pásma směnného kursu vůči “zprůměrované měně”.\nV rezoluci ze zasedání Evropské rady v Amsterodamu v červnu 1997 se praví, že nastolení nového mechanismu směnných kursů od roku 1999 pomůže zajistit rovnost podmínek pro budoucí účastníky, pokud jde o hodnocení kritéria směnných kursů. Zároveň se ale v této rezoluci uvádí, že “účast v mechanismu směnných kursů bude pro členské státy mimo eurozónu dobrovolná”. Co znamená pojem ‚ins‘ a ‚pre-ins‘? ‚Ins‘ (ti, co jsou uvnitř) jsou členské státy Evropské unie, které byly přijaty do eurozóny. ‚Pre-ins‘ (“čekatelé” na účast v eurozóně) jsou členské státy, které nepřijaly euro buď proto, že nesplňovaly požadované podmínky, nebo proto, že jim Smlouva dává možnost novou měnu nepřijmout (to je případ Dánska a Velké Británie). Pokud jde o členské státy, které zpočátku neplnily požadované podmínky (šlo o Švédsko a Řecko), usoudila Komise, že Řecko tyto podmínky splnilo v červnu 2000, takže se tato země mohla připojit k eurozóně k 1. lednu 2001. Situace Švédska se bude hodnotit každé dva roky – případně na přání Švédska častěji. Dánsko a Velká Británie systematicky hodnoceny nebudou, ale svoje setrvání mimo eurozónu mají možnost kdykoliv přehodnotit. Jaký je vztah mezi ‚ins‘ a ‚pre-ins‘? Všechny členské státy zůstanou plnoprávnými členy Evropské unie. ‚Pre-ins’ ale budou nadále používat vlastní měny a ne euro. Vztahy mezi těmito měnami a eurem budou regulovány podle nového mechanismu směnných kursů (ERM2), jehož úkolem je zajišťovat stabilitu mezi měnami ‚ins‘ a ‚pre-ins‘. [Podrobnější údaje naleznete v technické odpovědi.]\nProč Velká Británie nespadá do první vlny zemí přecházejících na euro?\nPodle zvláštního protokolu (č. 11) tvořícího součást Maastrichtské smlouvy se Velká Británie rozhodla uplatnit své právo‚zůstat stranou‘ a oznámila Radě, že od roku 1999 nehodlá přejít do třetí fáze HMU. V prohlášení k HMU ze dne 27. října 1997 však britský ministr financí Gordon Brown oznámil, že je třeba, aby se vláda a obchodní kruhy Velké Británie v průběhu daného volebního období intenzivně věnovaly přípravám na přijetí jednotné měny tak, aby země mohla – bude-li si to přát – přejít na euro ve funkčním období příštího parlamentu.\nJaký právní status mají Velká Británie a Dánsko, které stojí mimo HMU?\nZ právního hlediska Dánsko a Velká Británie uplatňují své právo neúčasti, které si vyjednaly ve vztahu k ustanovením o HMU obsaženým ve Smlouvě o Evropské unii (Maastrichtské smlouvě), jež vstoupila v platnost v listopadu 1993.\nProč v první vlně zemí přijímajících euro není Švédsko?\nV hodnocení z března r. 1998 Evropská komise shledala, že Švédsko nesplňuje konvergenční kritéria pro přijetí eura, a to ze dvou důvodů: švédské zákony o centrální bance nejsou v souladu se Smlouvou a švédská měna nebyla v průběhu posledních dvou let dostatečně stabilní. Rada proto rozhodla, že Švédsko neplní podmínky pro přechod na euro již v roce 1999.\nOvlivňuje zavedení eura také měny členských států EU, které nejsou od začátku v eurozóně?\nAno. Maastrichská smlouva stanoví, že směnné kursy měn členských států je třeba považovat za věc společného zájmu. Z hlediska řízení směnných kursů bude zavedení eura mít bezprostřednější vliv na ty členské státy, které nepřešly na euro, ale podílejí se na novém mechanismu směnných kursů (ERM2), který je v platnosti od ledna 1999. ERM2 váže měny těchto členských států na euro. Z hlediska obchodní činnosti znamená zavedení eura, že firmy a domácnosti členských států stojících mimo eurozónu budou mít co dělat s měnou, která platí v mnohem rozsáhlejším hospodářském prostoru než dosud kterákoli z dosavadních měn členských států EU. Transakcí v eurech bude daleko více než v kterékoli jiné měně v Evropské unii. Společnosti provozující činnost v členských státech mimo eurozónu mohou zjistit, že je jednodušší vést účetnictví v eurech a dost možná, že bude výhodnější provádět v eurech i domácí transakce. Proto může euro koexistovat s národními měnami jako paralelní měna v těch členských státech EU, které nejsou.\nJak se účastnické členské státy EU stabilizují vůči euru?\nOd 1. ledna 1999 byl starý mechanismus směnných kursů ERM nahrazen novým ERM2, který pomůže stabilizovat měny členských států nezúčastněných v eurozóně. ERM2 váže tyto měny k euru. Účast v ERM2 je sice dobrovolná, ale účast v něm se předpokládá u států, kterým byla udělena výjimka a které si časem budou přát nakonec do eurozóny vstoupit. Aby směnné kursy vycházely z trvale udržitelné kursové politiky, k tomu významnou měrou napomohou také povinné konvergenční programy předložené členskými státy stojícími mimo eurozónu. Trvalá konvergence (sbližování) hospodářských základů je předpokladem udržitelné stability směnných kursů. Proto se členské státy na podporu stability cen dohodly na disciplinované a odpovědné měnové politice.\nMohlo pro členské státy EU se stabilními měnami být výhodnější ponechat si původní měny a starat se o zachování silného směnného kursu?\nZa prvé, základ, ze kterého vyrostla evropská HMU, zaručuje stejnou stabilitu, jakou mohla mít kterékoli z nahrazených měn. Za druhé, dokud směnné kursy mezi jednotlivými měnami nebyly nezvratně fixovány, existovala možnost, že výkyvy nominálních směnných kursů (které mohou postihnout i stabilní měny) naruší obchodní a investiční činnost v Evropské unii. Účast v mechanismu směnných kursů (ERM) zajistila omezení výkyvů směnných kursů, ale nemohla je zcela vyloučit. Na jednotnou měnu můžeme tedy pohlížet jako na zásadní doplňující faktor k zajištění náležitého fungování jednotného trhu.\nJe nutná daňová harmonizace, aby mohla hospodářská a měnová unie správně fungovat?\nHMU bude schopna fungovat i bez harmonizace daňových sazeb v Unii. Se zavedením eura se ale zřetelně ukáže, že při rozdílných národních systémech zdanění nelze předpokládat, že bude spolehlivě fungovat i jednotný trh. V Evropské unii už bylo určitého stupně harmonizace daňových soustav dosaženo: existují například společná pásma pro sazby daně z přidané hodnoty (DPH). V prosinci 1997 se konalo zasedání rady ministrů financí, na kterém proběhla široká debata o koordinovaném postupu na úrovni Evropské unie se zaměřením na řešení problematiky škodlivé daňové konkurence. Debata vycházela ze sdělení Komise ze dne 5. listopadu 1997. Pozornost byla věnována především třem oblastem:\ndaně v podnikatelské činnosti ;\ndaně z příjmu z úspor a daně vybírané srážkou u zdroje v případě úroků převáděných přes hranice;\nlicenční poplatky a tantiémy mezi firmami.\nPo uzavření debaty Rada přijala usnesení o daňové etice v podnikatelské činnosti a Komise navrhla dvě směrnice – jednu o placení úroků, licenčních poplatků a tantiém mezi společnostmi (4. března 1998) a druhou o harmonizaci zdanění přeshraničních úrokových plateb fyzickým osobám v Evropské unii (20. května 1998). Cílem návrhu bylo zastavit daňově motivované pohyby kapitálu a ekonomické deformace na jednotném trhu uplatněním minimálního efektivního zdanění úrokových příjmů.\nCo to je Rada ministrů a Evropská rada a jakou roli hrajív hospodářské a měnové unii?\nRada, nazývaná také “Rada ministrů”, je složena z představitelů členských států na ministerské úrovni – každý stát má v Radě jednoho zástupce. Konkrétní složení Rady záleží na projednávané problematice. V případě HMU jde o ministry hospodářství a financí (ECOFIN). Ti na zasedáních ECOFIN odpovídají za účinnou koordinaci hospodářské politiky členských států, za dodržování Paktu stability a růstu a za orientaci politiky směnných kursů. Rada přijímá veškerá legislativní opatření, která jsou nutná k činnosti HMU. Činí tak na základě návrhů Komise. Tímto postupem byl například uzákoněn právní status eura a neodvolatelné směnné kursy mezi eurem a jednotlivými účastnickými měnami. Naproti tomu Evropská rada je vždy tvořena hlavami států a vlád členských států a předsedou Komise. Evropská rada vytváří politické stimuly k rozvíjení HMU, včetně orientace na hospodářskou politiku členských států a Unie.\nCo je to Evropská centrální banka (ECB)?\nECB byla oficiálně ustavena k 1. červnu 1998. Spolu s patnácti centrálními bankami členských států Unie tvoří součást Evropského systému centrálních bank (ESCB), v jehož statutu je stanoveno, že jeho primárním cílem je udržování cenové stability. K hlavním úkolům ESCB patří definování a implementace měnové politiky pro eurozónu, provádění devizových operací a udržování a správa oficiálních devizových rezerv členských států. ESCB má také za úkol podporovat hladké fungování platebních systémů a pomáhat v práci příslušným národním orgánům při zajišťování dohledu nad činností úvěrových institucí a stabilitou finančního systému. ESCB je řízena rozhodovacími orgány ECB. Jsou to:\nVýkonný výbor, sestávající z prezidenta ECB, viceprezidenta ECB a čtyř dalších členů.\nŘídící rada (rada guvernérů eurozóny), složená z členů Výkonného výboru a guvernérů centrálních bank jednotlivých členských států zúčastněných v eurozóně;\nGenerální rada (rada guvernérů EU), složená z prezidenta a viceprezidenta ECB a guvernérů centrálních bank všech členských států EU.\nCo to byl Evropský měnový institut (EMI) ? EMI začal fungovat k 1. lednu 1994 jako předchůdce Evropské centrální banky v tom smyslu, že značná část jeho práce se týkala příprav činnosti Evropské centrální banky a Evropského systému centrálních bank. Na rozdíl od ECB tento institut neměl odpovědnost za provádění měnové politiky – ta zůstala v rukou národních orgánů; institut také neměl možnost provádět devizové intervence. Plnil dva hlavní úkoly: posilovat spolupráci centrálních bank a koordinaci měnové politiky a provádět potřebné přípravy k ustavení Evropského systému centrálních bank, který by zajišťoval jednotnou měnovou politiku a vytvoření jednotné měny. Prvním prezidentem EMI byl Alexandre Lamfalussy. V roce 1997 ho vystřídal Wim Duisenberg, který se posléze stal prvním prezidentem ECB. Co je to Evropský systém centrálních bank (ESCB) ? ESCB se skládá z Evropské centrální banky (ECB) a z centrálních bank jednotlivých členských států EU. Centrální banky jednotlivých členských států, které nejsou v eurozóně, mají zvláštní status, který jim umožňuje provádět vlastní měnovou politiku, ale nedovoluje jim podílet se na rozhodování měnové politiky eurozóny, ani na realizaci této politiky. Ve statutu ESCB je jako jeho hlavní cíl stanoveno udržování cenové stability. K základním úkolům ESCB patří stanovení a realizace měnové politiky v eurozóně, provádění devizových operací a vedení a správa oficiálních devizových rezerv členských států. ESCB také podporuje hladké fungování platebních systémů a přispívá k práci příslušných orgánů na národní úrovni při finančním dohledu nad úvěrovými institucemi a nad stabilitou finančního systému. ESCB je řízen rozhodovacími orgány ECB, a to:\nVýkonným výborem složeným z prezidenta a viceprezidenta ECB a dalších čtyř členů. V současné době je prezidentem ECB Wim Duisenberg a viceprezidentem Christian Noyer. Členy výkonného výboru jsou dále Eugenio Domingo Solans, Sirkka Hämäläinen, Otmar Issing a Tommaso Padoa-Schioppa;\nŘídící radou složenou z členů Výkonného výboru a guvernérů centrálních bank jednotlivých členských států zúčastněných v eurozóně;\nGenerální radou složenou z prezidenta a viceprezidenta ECB a guvernérů centrálních bank všech členských států EU.\nDo jaké míry bude Evropská centrální banka nezávislá?\nEvropská centrální banka (ECB) a centrální banky jednotlivých členských států budou zcela nezávislé na politických i soukromých institucích členských států i Evropské unie. Tato zásada je zakotvena v Maastrichtské smlouvě a potvrzují ji další právní a zákonná ustanovení a normy. Nezávislost členů rozhodovacích orgánů ECB – Rady guvernérů a Výkonného výboru – je zaštítěna Maastrichtskou smlouvou, kde se například stanoví maximální doba, po kterou lze zastávat funkci ve Výkonném výboru. Tímto maximem je jedno osmileté funkční období. Mimoto se u všech členů jmenovaných do těchto orgánů požaduje, aby byli uznávanými odborníky a měli profesionální zkušenosti v řešení měnových a bankovních záležitostí.\nMá Evropská centrální banka politickou odpovědnost?\nAno. Evropská centrální banka (ECB) musí pravidelně podávat Evropské radě a Evropskému parlamentu zprávy o své činnosti. Parlament také může vyzvat členy Výkonného výboru ECB – jeho prezidenta, viceprezidenta a čtyři ostatní členy – k vysvětlení měnové politiky ECB.\nJakou roli v HMU hraje Evropský parlament?\nEvropský parlament se podílí na přijímání legislativy týkající se HMU a má poradní roli při řešení různých aspektů fungování HMU. Konzultace s Evropským parlamentem se vyžaduje při posuzování připravenosti členských států na vstup do eurozóny a při jmenování členů Výkonného výboru Evropské centrální banky (ECB). Může také zvát prezidenta ECB a členy Výkonného výboru ECB na jednání parlamentních výborů k vysvětlení měnové politiky ECB.\nJakou roli mají v HMU národní vlády?\nNárodní vlády odpovídají za svou hospodářskou politiku, za koordinaci této politiky prostřednictvím jednání Rady a za dodržování limitů, pokud jde o schodky státního rozpočtu a výši veřejného zadlužení – jde o limity stanovené ve Smlouvě a v Paktu stability a růstu. Po přechodu na euro však vlády a ústřední banky členských států, které jsou v eurozóně, už nadále nebudou odpovídat za měnovou politiku.\nJakou roli hrají v HMU národní parlamenty?\nBude ustaveno evropské ministerstvo financí a hospodářských věcí?\nŽádné ministerstvo financí jako takové existovat nebude, protože konečnou odpovědnost za vlastní hospodářskou politiku si ponechají jednotlivé členské státy, a to i po plném přechodu na euro. S národní měnovou politikou to však bude jinak – za měnovou politiku totiž bude odpovídat Evropská centrální banka v rámci HMU. Vlády členských států si ale samy musí utvářet optimální strukturu své hospodářské politiky tak, aby byly schopny plnit cíle stanovené Evropskou unií, což především znamená, aby se vyvarovaly nadměrných rozpočtových schodků. Hospodářská politika se bude koordinovat na celoevropské úrovni. Jako součást koordinačních snah byl ustaven Pakt stability a růstu.\nMůže účastnický členský stát z HMU vystoupit?\nSmlouva o Evropské unii neobsahuje žádné ustanovení o možnosti vystoupit z HMU. Může být členský stát vyloučen z účasti na eurozóně?\nNe, Smlouva o Evropské unii neobsahuje žádné ustanovení, které by dávalo možnost vyloučit členský stát z používání eura, pokud tento stát bude plnit požadované podmínky.\nCo se stane s účastnickým členským státem, který po přechodu na euro přestane plnit konvergenční kritéria?\nPo přechodu členského státu na euro Rada sleduje ze všech čtyř konvergenčních kritérií (tj. inflace, schodky veřejných rozpočtů, směnné kursy a úrokové sazby) pouze nadměrné rozpočtové schodky. V Paktu stability a růstu, který vychází ze Smlouvy, se stanoví limit schodku veřejných rozpočtů na 3 % hrubého domácího produktu (HDP), který lze překročit pouze za zcela mimořádných a výjimečných okolností. Podle Paktu stability a růstu může Rada ukládat sankce (především ve formě pokut) v případě, že členský stát ve stanovené lhůtě nepřijme žádná opatření k nápravě nadměrného rozpočtového schodku.\nJakou máme záruku, že pokuty uvedené v Paktu stability a růstu budou opravdu uloženy?\nV přísně formálním smyslu je zárukou zákon, protože okolnosti, za kterých může být namístě uložení pokuty, jsou stanoveny v nařízení Rady, které je pro členské státy spadající do eurozóny závazné. Ve skutečnosti však k použití takových sankcí nejspíše dojde velmi zřídka, protože politický postup směřující k uložení takových sankcí má vytvářet maximální tlak, který “provinilý” členský stát odradí od zachovávání rozpočtového schodku přesahujícího 3 % hrubého domácího produktu (HDP). Tento limit lze překročit pouze ve výjimečných případech stanovených v nařízení Rady. Stojí za to si pamatovat, že než je uložena sankce ve formě pokuty, má daný členský stát možnost nadále zachovávat nadměrně deficitní rozpočet v rozporu se zákonnými ustanoveními i navzdory tlaku ze strany svých partnerů a Komise po dobu nejméně dvou let. Do té doby bude sankce mít podobu neúročené kauce.\nCo se stane, jestliže potrestaný členský stát nebude schopen zaplatit pokutu udělenou podle Paktu stability a růstu?\nJe nanejvýš nepravděpodobné, že by se kterýkoli členský ocitl v situaci, která by mu nedovolila zaplatit uloženou pokutu. Když Rada usoudí, že členský stát má nadměrný rozpočtový schodek, je takový členský stát vyzván ke složení neúročené kauce nepřesahující 0,5 % hrubého domácího produktu. Průměrný roční příjem států v Evropské unii je ekvivalentem 46 % hrubého domácího produktu. Kauce by se po dvou letech změnila na pokutu, čímž by daný členský stát o částku tvořící kauci přišel, ovšem pouze tehdy, pokud by “provinilý” členský stát do dvou let nenapravil stav svého deficitního rozpočtu (tj. rozpočtu se schodkem přesahujícím 3 % hrubého domácího produktu).\nJak je zaručena stabilita eura?\nUplatňováním zdravé politiky řízené podle cílů HMU směřujících k zajištění stability. Evropská centrální banka (ECB) má jako hlavní cíl stanoveno udržování cenové stability v eurozóně. Tento cíl zajišťuje ECB naprosto nezávislým způsobem. Členské státy v eurozóně již dosáhly značného stupně hospodářské konvergence (sblížení) v oblasti veřejných financí, inflace a úrokových sazeb. Tyto členské státy se zavázaly, že budou sledovat politiku zaměřenou na stabilitu a že budou posilovat koordinaci svých hospodářských politik. A konečně i samo euro omezuje rizika měnové nestability, protože snižuje citlivost vůči výkyvům směnných kursů a zároveň zajišťuje vyváženost mezinárodního měnového systému.\nBude hospodářská a měnová unie umožňovat volný pohyb kapitálu?\nAno. Smlouva o Evropské unii stanoví zásadu zakazující veškerá omezení plateb a veškeré restrikce pohybu kapitálu mezi členskými státy navzájem a mezi členskými státy a třetími zeměmi.\nMohou některé členské státy v eurozóně hrát v HMU dominantní roli?\nNe. Měnovou politiku uplatňovanou Evropskou centrální bankou (ECB) bude formulovat její Řídící rada, jejíž členové podle Smlouvy musí jednat nezávisle a hlasovat podle principu jeden člen – jeden hlas. Koordinaci hospodářské politiky bude zajišťovat Hospodářská a finanční rada (ECOFIN), která v případě potřeby hlasuje kvalifikovanou většinou. V žádné instituci není možné, aby jeden členský stát při přijímání rozhodnutí nabyl vrchu.\nCo je to Pakt stability a růstu a jak je důležitý? (I)\nPakt stability a růstu představuje dohodu mezi všemi členskými státy, které podle této dohody musí dodržovat specifickou fiskální a rozpočtovou kázeň – ta je součástí jejich střednědobých hospodářských cílů. Pakt je důležitým činitelem zaručujícím udržitelné a stabilní hospodářské řízení. Pakt byl přijat na zasedání Evropské rady v Amsterodamu v červnu 1997. Má dva zásadní aspekty: za prvé jde o preventivní systém včasného varování s cílem zajistit a napravit nedostatky z hlediska rozpočtu dříve, než rozpočtový schodek přesáhne hodnoty 3 % hrubého domácího produktu (HDP), což je limit stanovený ve Smlouvě. Za druhé jde o soubor varovných opatření s odrazujícím účinkem, s jejichž použitím se na členské státy vyvíjí tlak, který je má odradit od nadměrných schodků a v případě, že k nadměrnému schodku dojde, přimět je k rychlým opatřením směrujícím k nápravě. Členské státy v eurozóně se mimoto zavázaly, že budou usilovat o plnění střednědobých rozpočtových cílů blížících se vyrovnanému nebo přebytkovému stavu.\nCo je to Pakt stability a růstu a jak je důležitý? (II)\nPakt stability a růstu představuje dohodu mezi všemi členskými státy, které podle této dohody musí dodržovat specifickou fiskální a rozpočtovou kázeň – ta je součástí jejich střednědobých hospodářských cílů. Pakt je důležitým činitelem zaručujícím udržitelné a stabilní hospodářské řízení. Pakt byl přijat na zasedání Evropské rady v Amsterodamu v červnu 1997. Má dva zásadní aspekty: za prvé jde o preventivní systém včasného varování ke zjišťování a nápravě nedostatků z hlediska rozpočtu dříve, než rozpočtový schodek přesáhne hodnoty 3 % hrubého domácího produktu (HDP), což je limit stanovený ve Smlouvě. Za druhé jde o soubor varovných opatření s odrazujícím účinkem, s jejichž použitím se na členské státy vyvíjí tlak, který je má odradit od nadměrných schodků a v případě, že k nadměrnému schodku dojde, přimět je k rychlým opatřením směrujícím k nápravě. Členské státy v eurozóně se mimoto zavázaly, že budou usilovat o plnění střednědobých rozpočtových cílů blížících se vyrovnanému nebo přebytkovému stavu. Jaké nástroje měnové politiky se v HMU budou uplatňovat?\nMěnovou politiku v eurozóně bude realizovat Evropská centrální banka (ECB), jejíž prioritním cílem je zachování cenové stability. ECB s konečnou platností rozhodne o měnovém rámci (tj. o strategiích, nástrojích a postupech), jímž určí mantinely své činnosti. Evropský měnový institut vypracoval zprávu určenou Evropské centrální bance. Zpráva bude Evropské centrální bance předložena ihned po jejím ustavení. Ve zprávě se jasně říká, že ECB má uplatňovat soubor nástrojů měnové politiky pokrývající operace na otevřeném trhu, stálé zdroje, případně i povinné minimální rezervy; tyto nástroje by měly v dostačujícím rozsahu umožňovat uplatňování zdravé a účinné měnové politiky pro celou eurozónu.\nKdo na HMU vydělá a kdo prodělá?\nVydělají občané Evropské unie, kteří v každodenním životě pociťují výhody větší hospodářské stability vytvořené v eurozóně – dělníci, zaměstnanci, spotřebitelé, vlastníci domácností, podnikatelé. Některé z těchto výhod plynou z hospodářského růstu a ze zvýšené konkurenceschopnosti firem, které se chopily nových příležitostí vzniklých s nástupem eura. V globálním ekonomickém pohledu platí, že HMU vytváří v evropském hospodářství ovzduší zvýšené důvěry. Prodělat mohou větší i menší firmy, které se nedokáží včas náležitě připravit na konečný přechod na euro k 1. lednu 2002.\nPřinese HMU rozdělení Evropské unie?\nNe, HMU představuje další krok na cestě k těsnější spolupráci v Evropské unii. HMU dovršuje budování jednotného trhu a má zásadní význam pro pokračování integračního procesu v Evropě.\nCo se stane, když se HMU zhroutí?\nZhroucení HMU by Evropské unii a jejím členským státům způsobilo velké politické i hospodářské škody. HMU však byla důkladně plánována a připravována po řadu let a začala fungovat v době, kdy zúčastněné členské státy již dosáhly vysokého stupně hospodářského sblížení (konvergence), což znamená, že tato unie je vybudována na velmi pevných a zdravých základech.\nJaké hlavní hospodářské výhody plynou ze zavedení eura pro zúčastněné členské státy?\nHlavním přínosem eura je stabilní hospodářské prostředí, které zajišťuje nízkou úroveň inflace a nízké úrokové sazby. Členské státy ušetří ve třech oblastech: sníží se náklady, protože odpadne převádění a přepočítávání měn; náklady se také sníží v důsledku zdravé konkurence v eurozóně; pro místní podnikatele se vytvoří zdravější podnikatelské a investiční prostředí. Bližší pohled na tyto tři hlavní oblasti nám dá tyto poznatky:\nPřevod měn. Eliminace nákladů spojených s přepočítáváním a konverzí měn v rámci eurozóny přinese podle odhadů každoroční úspory ve výši jednoho procentního bodu ročního hrubého domácího produktu (HDP) v EU.\nJednotná měna. Používání jednotné měny usnadní srovnání cen ve všech zúčastněných členských státech EU. To podpoří konkurenci. Na tomto vývoji vydělají především evropští občané a spotřebitelé.\nObchod a investice. Eliminace kursových rizik posílí v HMU potenciál obchodních firem, především malých a středních podniků..\nJaké náklady vzniknou vládám členských států v souvislosti s přechodem na euro?\nPřímé finanční náklady členským státům vzniknou hlavně v souvislosti se zaváděním nových účetních systémů ve státních a obecních financích, se zaváděním nových informačních systémů, se zajišťováním příslušných školení, s výrobou a distribucí nových bankovek a mincí a s pořádáním informačních kampaní pro veřejnost.\nNěkteré členské státy nebudou v eurozóně. Bude to mít negativní důsledky pro vnitřní trh?\nNejvětší potenciální nebezpečí pro stabilitu vnitřního trhu by pramenilo z nestálosti směnných kurzů mezi eurem a měnami členských států, které zůstaly mimo eurozónu. K zamezení takového nebezpečí schválila Evropská rada na svém zasedání v Amsterodamu v červnu 1997 rámec pro nový mechanismus směnných kursů, který je stavěn tak, aby omezoval kursové výkyvy. Dalším zdrojem stability bude plná účast všech členských států na úzké koordinaci hospodářské politiky prostřednictvím Rady ministrů hospodářství a financí.\nPomohla hospodářská a měnová unie upravit cenové rozdíly mezi členskými státy v eurozóně?\nZavedení eura zostří konkurenci mezi členskými státy, které euro přijaly. Z toho logicky vyplývá, že se následně sníží ceny některého zboží a některých služeb. To ale neznamená, že ceny všech běžných výrobků a služeb budou po celé Evropské unii stejné. Stejně jako za dnešní situace, kdy se ceny v jednotlivých členských zemích různí, přetrvají pravděpodobně mnohé cenové rozdíly v jednotlivých členských státech i v době po zavedení eura. V jednotlivých zemích mohou nadále platit různé úrovně nepřímých daní, z čehož nutně vyplývá, že se budou lišit i ceny. Je ale nasnadě, že velké cenové rozdíly se neudrží.\nJak byly zavedením eura ovlivněny burzy a obecně všechny finanční trhy v členských státech v eurozóně?\nNa finanční trhy v Evropě má přechod na euro dalekosáhlý dopad už od vyhlášení eura k 1. lednu 1999. Jednotná měna má velice příznivý vliv na rozvoj efektivnějších integrovaných trhů se silnějšími finančními toky (s vyšší likviditou) a s nižšími finančními náklady pro dlužníky. Burzy v Evropské unii už před zavedením eura uvažovaly o fúzích a partnerstvích. Byla například uzavřena dohoda o vytvoření organizace Euronext sdružující burzy v Paříži, Bruselu a Amsterdamu. Euronext je prvním přeshraničním trhem cenných papírů, derivátů a komodit v eurozóně. Předpokládá se, že konsolidace mezi dvaatřiceti burzami v Evropské unii bude pokračovat. Trhy státních dluhopisů byly už od 1. ledna 1999 rychle přeměněny na jednotný evropský trh s obligacemi. Většina dlužních cenných papírů v oběhu a všechny nově vzniklé dlužní nástroje emitované zúčastněnými členskými státy jsou denominovány v eurech. V Evropě vznikl druhý největší trh státních dluhopisů na světě (po trhu dolarových státních dluhopisů v USA). Finanční instituce, platební systémy a clearingové systémy pracovaly s eurem už od okamžiku jeho zavedení. Také objem emisí podnikových obligací v eurech můžeme úspěšně poměřovat s celkovým objemem emisí dolarových obligací.\nBude hospodářská a měnová unie (HMU) znamenat zvýšení příspěvků členských států do rozpočtu Evropské unie?\nNe. HMU nemá přímý vliv na výši příspěvků členských států do rozpočtu EU.\nJe euro hrozbou pro národní identitu?\nJe sice pravda, že národní měna je v některých členských státech významnou součástí národní identity, ta je však tvořena mnoha dalšími prvky – společnými dějinami, jazykem, kulturou a lpěním na symbolech (takovým symbolem je například monarchie). Všechny tyto prvky budou po zavedení eura nadále existovat. Euro se mezitím stane symbolem společné evropské identity, která nepředstavuje žádnou hrozbu pro národní identitu jednotlivých států.\nZdroj: Delegace Evropské komise v ČR (www.evropska-unie.cz)\n, běžný účet platební bilance, burza, centrální banka, Devizové rezervy, devizových, dluhopis, Dluhopisy, ECB, ECU, Emise, ERM, EU, euro, Evropská unie, HDP, hrubý domácí produkt, inflace, Intervence, Kurz, měnová unie, Měny, mince, Míra inflace, parlament, Platební bilance, Riziko, rozpočet, státní rozpočet, úroková sazba, úrokové sazby


MR. BEAN - Beantastický Boxset Kolekce (6 DVD)\nNázev titulu: MR. BEAN - Beantastický Boxset Kolekce (1x)\nOriginál: Mr. Bean's BOX 6DVD (Velká Británie, 2010)\nKatalogové č.: 1019164\nCena: 629 Kč (25,37 €)\nBěžná cena: 699 Kč (28,19 €)\nKolekce MR. BEANA 6DVD\nBEAN – NEJVĚTŠÍ FILMOVÁ KATASTROFA | DVD\nPrvní celovečerní film strašlivého Mr.Beana, hlídače londýnské galerie, který byl vyslán do USA.\nAž se vrátí do Evropy , americký kontinent zůstane zpustošen a národní bohatství v troskách! Mr. Bean je přírodní katastrofa o síle milionu atomových raket s velkým doletem. V Londýnské galerii pracuje jako hlídač a ostatní zaměstnanci se ho snaží zbavit. Čím dál od nich bude, tím lépe. Proto ho vyšlou jako nejlepšího na prominentní stáž do USA. Hloupí Američané ho považují za mírně excentrického vůdce nejmíň galaktického formátu a svěří mu odhalení národní památky, obrazu odporné Whistlerovy matky. Slavnostní ceremoniál zaene už brzy, ale Mr. Bean má dostatek času na to, aby roztočil svůj kolotoč omylů, trapasů a živelných pohrom. Na odborníka z Anglie v Americe nikdy nezapomenou!\nMr. Bean se rozhodl strávit svoji dovolenou ve slunné Francii. Pro mnoho lidí nudná cesta z Londýna na Riviéru se ovšem díky Benaovi stává jednou velkou pohromou „řadou nešťastných příhod“, které Mr. Bean vytváří díky svému řešení původně banálních problémů. Vdejme se tedy s neohroženým Panem Beanem na jeho „zaslouženou„ dovolenou ve Francii … Aby toho nebylo málo, podaří se Mr. Beanovi zasáhnout i do průbehu Filmového festivalu v Canes, kde se nevysvětlitelnou záhadou na stříbrné plátno dostane jeho peprný videodeníček z dovolené …\n„Chtěl jsem, aby se diváci stali na téhle cestě Beanovými spolucestujícími. Aby ho už nevnímali jen jako podivína, ale chápali ho jako normálního člověka, jehož dobré úmysly se bohužel naprosto míjejí s účinkem,“ říká představitel jednoho z nejznámějších filmových zmatkářů Rowan Atkinson. Prázdniny pana Beana nebudou stát pouze na své titulní postavě, kromě Atkinsona se ve filmu objeví například francouzská filmová legenda Jean Rochefort nebo držitel dvou oscarových nominací Willem Dafoe. Čeští divácí určitě ocení přítomnost „své“ hollywoodské spojky Karla Rodena v roli otce malého chlapce, o kterého bude Bean během cesty proti své vůli pečovat. „Věřte, že po dovolené strávené s panem Beanem už bez něj a pochopitelně i bez jeho médi nebudete chtít nikam jezdit,“ uzavírá Eric Fellner, šéf studia Working Title Films, které Prázdniny pana Beana natáčelo.\nBean v Cannes\nLidská bytost Bean


Dux Ducis Skin Pro Case pro Xiaomi Poco F2 Pro | Xiaomimobile.cz\nNázev: Dux Ducis Skin Pro Case\nTyp produktu: ochranný obal na telefon\nUrčeno pro telefon: Poco F2 Pro\nOchrání před otisky prstů, mastnotou, znečištěním, škrábanci a vrypy\nMůže zmírnit či eliminovat následky pádu nebo nárazu\nOchrana obrazovky: ano\n1× ochranný obal Dux Ducis Skin Pro Case pro Poco F2 Pro\nDux Ducis Skin Pro Case pro Poco F2 Pro\nPořídili jste si telefon Poco F2 Pro? Rozhodně chválíme vaší volbu! Už jste ale uvažovali nad tím, jak svůj smartphone ochráníte před nástrahami vnějšího světa, aby i po několika měsících či letech vypadal stále jako nový?\nOsud telefonu máte do značné míry ve svých rukách, a to jak obrazně, tak i doslova. Pokud vám záleží na tom, aby byl váš Poco F2 Pro v bezpečí, pořiďte mu značkový obal Dux Ducis Skin Pro Case, který ho bude chránit ze všech stran.\nTelefon vložíte do silikonového pouzdra, které ochrání jeho hrany a zadní stranu. Odklápěcí přední strana pak chrání nejcitlivější část - obrazovku. Váš Poco F2 Pro tak bude za všech okolností v bezpečném prostředí.\nOchranný obal Dux Ducis Skin Pro Case chrání telefon před otisky prstů, mastnotou, znečištěním, škrábanci a vrypy. Může také zmírnit a případně i zcela eliminovat následky pádu nebo nárazu.\nKromě ochrany zařízení může pouzdro plnit také estetickou roli - nabízíme ho totiž v několika barevných variantách, takže si můžete vybrat dle svého vkusu a stylu.


S technickým kamenem přichází revoluce – Niit\n21.4.2019 By niit.cz\nPokukujete po technickém kameni, a to zejména po jeho aplikaci v kuchyni? Pokud se vám líbí přírodní vzhled, ale zároveň byste ocenili kvalitní mechanické vlastnosti, které jsou v kuchyni žádoucí, pak je technický kámen velmi zajímavou volbou. Jeho použití v praxi https://www.technistone.com/cz/showroom/kitchens má své opodstatnění. To díky vlastnostem, které naleznete v těchto kombinacích právě u technického kamene:\nOdolnost proti agresivním šťávám z potravin\nZvýšená odolnost proti teplým povrchům nádobí\nTvrdá plocha, která odolává vrypům z nožů\nAbsence zatékání a absorpce vody, což se může stát u dřeva\nZajímavý vzhled kombinující umělé a přírodní prvky\nJe zřejmé, že tento materiál má co nabídnout opravdu každému. Není to jenom moderní materiál, který by měl být v módě, ale je to opravdu smysluplná investice, kterou oceníte zejména v praxi. Proto neváhejte poznat, co vám technická kámen a jeho aplikace v domácnosti, a to zejména v místech, kde jsou vytvářeny pokrmy nejrůznějších druhů.\nTradiční materiály již nejsou v kurzu?\nMohlo by se zdát, že technický kámen svými mechanickými vlastnostmi dokáže hravě vytlačit klasické materiály, jako je dřevo či dřevotřískové desky. Ty se v hojné míře stále používají, což má však jeden jediný důvod, a to je pořizovací cena. Je pravda, že u umělokamenných desek je pořizovací cena o něco vyšší, avšak ty výhody za to opravdu stojí. Také je dobré nezapomínat na to, že právě pracovní deska je v kuchyni takřka to nejdůležitější. Proto najděte v technickém kameni materiál, který bude vaši domácnost skvělým způsobem dotvářet, a to například v kuchyni. Například z toho důvodu, že technický kámen má mnohem bohatší využití než jenom v kuchyni, neboť jeho výhody lze hravě využít i v koupelně či třeba na chodbě. Právě v těchto místech se bude krásný vzhled tohoto zajímavého materiálu zcela jistě vyjímat.


František Štěpán - Právě dnes\n18:54 » Dotyk.cz\n3.March » ČRo 2 - Praha\nLuxusní dřevěná krabička skrývá poklad, který si na první pohled lidé pletou s drahým kouskem sýra. Omamná vůně oudu, medu a oliv je ale rychle vyvede z omylu. Jde o nejluxusnější mýdlo, které stojí 2800 dolarů, v přepočtu něco málo před 60 000 ko...\nZámek v Brandýse nad Labem patří k nejvýznamnějším renesančním památkám Čech. Zámek býval letním a loveckým zámkem panovníků a je pevně propojen s českými dějinami.V průběhu staletí jej navštívili všichni císaři Habsburské dynastie. Původní gotick...\nŽena sedící u pultu uklidňuje své dítě a pak cosi tiše říká lékárníkovi. Ten vzápětí sáhne do regálu pro skleněnou nádobu s podivným nápisem a opatrně z ní něco přesýpá do menší lahvičky. „Přiložte pod víčko,“ vysvětluje potom zákaznici, jak má lé...\n„Pozoruhodné,“ špitne užasle Marie Terezie když jí její manžel František Štěpán Lotrinský 31. července 1752 pyšně ukazuje dárek, který pro ni přichystal. Ve vídeňském Schönbrunnu, přímo kolem pavilonku, kde císařovna s oblibou snídá, nechal vybudo...\nVídeňské Uměleckohistorické muzeum zve na online prohlídku největší a nejvýznamnější sbírky obrazů vlámského malíře Pietera Bruegela. Série obrazů včetně Babylonské věže a Selské svatby je dostupná zdarma, buď jako 3D prohlídka výstavního sálu, nebo…\nTato informační stránka o František Štěpán zobrazuje poslední internetové články, ve kterých se výraz "František Štěpán" vyskytuje. Výsledný seznam není redigován.


Mercedes-Benz X 250 d Pure | Driveto.cz\n250 d, 2.3, 140 kW, Naftový/\nMercedes-Benz X 250 d Pure Na trhu od 11/2017\nVůz Mercedes-Benz X 250 d Pure je osazen naftovým motorem s objemem 2,3 l a výkonem 140 kW napojeným na manuální 6stupňovou převodovku. Má tak dostatek síly pro všechny. Maximálkou 184 km/h u nás legálně sice jet nesmíte, ale i tak se jedná o průměrně rychlé auto. Motor je vybaven filtrem pevných částic (DPF), což snižuje emise, ale může mít nákladnější servis. Moderní motory se bez něj ale už neobejdou. S délkou 5,3 m působí na silnici opravdu nepřehlédnutelně.


Autor: Tomáš Kiss | Kurz: Online Stisk | Kategorie: Univerzita\nBrno - Nový vzhled Informačního systému je v provozu už více než semestr. Studenti Masarykovy univerzity mohli na novou verzi přestoupit začátkem podzimního semestru minulého roku. Změnil se hlavně design, který má být pro studenty přístupnější. Jak se studentům s novou verzí pracuje se ptala redakce STISKu.\nKateřina Svatošová, 22 let, Brno, Ekonomicko správní fakulta\nTrvalo mi dlouho, než jsem si zvykla. Ale s tou novou verzí se mi možná dělá o něco lépe. Přijde mi taková povedenější po designové stránce. Líbí se mi ta hlavní úvodní stránka, která je určitě přehlednější, ale zase déle trvá, než se člověk prokliká třeba ke studijním materiálům a je složitější je najít. Nejpovedenější mi asi přijde vyhledávací funkce, která člověku opravdu usnadní čas.\nJan Vaverka, 21 let, Plumlov, Fakulta sociálních studií\nNo, já jsem ho vlastně ještě ani pořádně nepoužil. Ze zásady ho ignoruji. Jednou jsem ho zahlédl a mojí jedinou starostí bylo najít odkaz, kterým se to přepne do staré verze. Jako konzervativec novou verzi odmítám.\nDaniela Luňáčková, 21 let, Přemyslovice, Filozofická fakulta\nDělá se mi s ním celkem dobře. Přijde mi po vizuální stránce jednodušší a přehlednější. Líbí se mi, že je to v základu rozvrženo podle různých situací a vyhledávání je proto celkem snadné. Rychle jsem si na tento systém zvykla. Myslím, že mi přijde dokonce lepší než ta původní verze.\nAntonín Tichý, 21 let, Pěnčín, Právnická fakulta\nS novým ISem jsem se sžíval docela dlouho. A v momentě, kdy už jsem myslel, že mu rozumím, tak se mi předělala část Student a mohl jsem se s ním začít učit od znova. Naučit se s tím dá, ale člověku to vezme celkem dost času, který by mohl využít jinde.\nJitka Nováková, 20 let, Prostějov, Pedagogická fakulta\nVždycky, když se mi to automaticky přehodí na novou verzi, tak si ho zase přehodím zpátky. Protože jsem v nové úplně ztracená a přijde mi nepřehledná. Asi je to o zvyku, ale se starou verzí už jsem se naučila pracovat a na něco nového už jsem si zvykat nechtěla.\nKlíčová slova: univerzita, anketa, IS


FlightSim.CZ | Smartwings 738 vyjetí z rwy na LKPD\nSmartwings 738 vyjetí z rwy na LKPD Jeden příspěvek | Celý strom\nSmartwings 738 vyjetí z rwy na LKPD 8. 8. 2018 / 15:00\nTak co pánové, kdo z vás to byl tentokrát?\nVideo nechápu, dosednutí pomalu v půlce rwy, to jako u Smartwings nepoužívají VREF? A i když jsou dlouhý, tak s klidem dosednou v půlce rwy a snažej se to ubrzdit? Go around nic?\nPřiznám se, že z pozice Ředitele vesmíru s několika tisíci hodinami strávenými na židli u monitoru v simulátoru už totiž na videu poznám, že je to pilotova chyba .\nKdyž bude mít někdo info ze zákulisí "proč, jak", sem s tím\nFoto + video na obvyklém AVheraldu http://avherald.com/h?article=4bbd4422&opt=0\nSmartwings 738 vyjetí z rwy na LKPD 8. 8. 2018 / 15:32\nZatím to v zákulisí neoficiálně vypadá, že hlavní příčina byla na straně Stewardů, kteří si neuhlídali tůristi a při přistání tam běželo tolik chytrých mobilů, že to nabouralo systémy chytrého letadla a to zcela nechytře vyhodnocovalo tlaky z pitotek, pilotům se tak ukazovalo, že mají nad prahem dráhy 145 kts zatímco reálně letěli 170 kts. A přitom to Karle furt těm lidem hlásíme: "Vracejte ty hnědé podšálky a během startu a přistání mějte všechnu elektroniku vypnutou a schovanou, aby vás to nemlátilo do hlaviček, pokud bychom se octli v odvodňovacím kanálku nějaké té dráhy, či pojížděčky a taky nám to neinterférovalo s prístrojmi nášho lietadla." ale je to marný, je to marný. Smartwings jako nápravné opatření bude používat od září 2018 stewardy T1000 s brokárnou a hlášení bude změněno na: "Kdo si kurwa tu elektoniku do deseti sekund nevypne a neschová, tomu na místě ustřelím palici!"\nTakže já bych Ondro s tím určováním chyby ještě chvilku počkal dokud k tomu příslušný orgán nevydá oficiální zprávu, protože věci někdy nejsou tak, jak se na první pohled logicky zdají být\nSmartwings 738 vyjetí z rwy na LKPD 8. 8. 2018 / 16:05\nJá jsem zase slyšel, že to byl prej příliš kluzkej vzduch, co protejkal reverserem\nSmartwings 738 vyjetí z rwy na LKPD 8. 8. 2018 / 16:08\nJo, ten umí bejt taky prevít, v podstatě jde o takovej vodní kámen letectví.\nSmartwings 738 vyjetí z rwy na LKPD 8. 8. 2018 / 16:22\nZaskočí tě to úplně stejně, jako když jsi jako kluk byl zvyklej na kolo s brzdou na torpédo a najednou si půjčíš kolo s přehazovačkou, dojíždíš k dlouhým schodům dolů a chceš u nich zastavit. Také jsem tenkrát trochu přejel. Přejel jsem si jazyk a obě ruce a kdo ví, co ještě.\nJe pozdě, svoje certifikované vyjádření jsem pověsil na nástěnku u nás v domě už ráno při odchodu do práce! Navíc já prostě hned všechno poznám z videa. Třeba i hry umim poznat z videa, jestli jsou špatný nebo dobrý.\nT-1000 stewardi jsou rozumný krok. Prý ale za nákladovým prostorem bude ještě T-800, kterej co chvíli nakoukne do kabiny letadla, lišácky mrkne a se slovy "ájlbíbek" se zase vrátí do pohotovostního režimu.\nNo a na zbytek si počkáme, až se třeba něco zjistí, mně to přijde divný od začátku, že by ve Smartwings byli až takový pangejti, že by všechno lítali na ruku a bez jedinýho údaje zadanýho do FMC . Neoficiální zákulisní info je teda masakr, o interferenci GSM s avionikou vlastně nevim vůbec nic.\nSmartwings 738 vyjetí z rwy na LKPD 8. 8. 2018 / 17:55\nTak prezidentem vesmíru jsi mě neohromil, ale před funkcí nástěnkáře se musím sklonit. Já to nedotáhl nikdy dál než na topiče. Jen doufám, že už sem nechodí pisálkové a rozbor nehody se v okurkové sezóně někde neobjeví ve stylu: "Podle leteckých odborníků z flightsim.cz..." jako tomu bývalo v minulosti.\nK interferencím třeba trochu tady:\nA to od roku 2015 doba a možnosti chytrých telefénů dost pokročily. Jestli se nepletu tak Plejstejšny stále používají pro upgrade firmware 5" diskety což na jednu stranu v dnešní době už beru jako bezpečnostní opatření. Na stranu druhou, dnes má každý druhý telefén 2-4x výkonější HW než mají starší generace Plejstejšnů nebo Bulíků.\nJinak před hodinou se v zákulisí začaly prošetřovat další verze:\n- úklidová služba prý příliš vyleštila povrch letadla, tak klouzalo rychleji než mělo.\n- podle odborného serveru blondyna.cz je na vině zlomený nehet ve spínači proudu k těm velkým fénům co má letadlo pod křídly, který tak posádka nemohla ve správný okamžik vypnout.\nSmartwings 738 vyjetí z rwy na LKPD 8. 8. 2018 / 18:40\nWilmo ty jsi řízná , den na pytel, ale tohle mě sestřelilo ze židle\nPravda, interferenci s nějakou konzolí jsem asi kdysi zachytil. Teda ne já, tu interferenci naopak zachytávala avionika. Ale už jsem něco slyšel. Teda neslyšel, to slyšela ta avionika, mně z toho akorát začalo pískat v obou uších.\nPokud jde o Plejstejšny a update firmware - kdepak, tam se jede na Winchesterech. "Pro" řada pak umí používat oboustranné(!) 8" diskety. Jako poslední možnost pak lze firmware nahrávat i z audiokazet.\nJinak komunikuju s redakcí iHněď a Stařinky, brzy vyjde analýza založená právě na tom, co se nám tu společnými silami daří zjistit. Ale zlomený nehet je samozřejmě zlo, kde se lámou nehty, tam končí legrace a nastupuje tma, zima a smutno.\nSmartwings 738 vyjetí z rwy na LKPD 8. 8. 2018 / 23:31\nA co chemtrails? To si nikdo nevšim na tom videu, jak to práší i po dosedu? Jestli to zapoměli zapnuté, tak snížení váhy v důsledku vypouštění dihydro monoxidu v kombinaci s nadbytečným tahem z výpouštěcích trysek.... no to se pak není co divit, že to nejde posadit na začátek a že to nebrzdí.\nSmartwings 738 vyjetí z rwy na LKPD 10. 8. 2018 / 09:11\nSprávný postřeh!!! Já ale spíš myslím, že to pajloti narychlo drénovai zbytky z nádrží na bauxit, aby se po přistání nemohlo nic prokázat.\nSmartwings 738 vyjetí z rwy na LKPD 9. 8. 2018 / 07:41\nAno, pricina byla na strane Stewardu, ale nejednalo se o mobily. O tech je znamo ze akorat otviraji reverzy ve vzduchu (coz evidentne neni tento pripad). Zde se jednalo o nevytazene rolety na oknech behem pristani. Alespon vidite co se muze stat pokud neuposlechnete steward(k)y a nevytahnete je na vzlet a pristani. O nestazeni techto rolet na hladine pri dalkovych letech ani nemluve!!!\nSmartwings 738 vyjetí z rwy na LKPD 9. 8. 2018 / 09:43\nKolegové už vysvětlili vše po odborné stránce Takže jeden veskrze laický pohled, jsem jediný, kdo má pocit, že to letadlo ke konci už téměř nezpomalovalo, jako by brzdili jen tak lehce? Je možné, že by brzdy tak "zvadly"? Na dráze sice místy bylo trochu mokro, ale neřekl bych, že by to mělo vliv. Když si vzpomenu, jak krutě umí brzdit 738 třeba na Skiathosu, tak podle videa se mi to závěrečné zpomalování před vyjetím zdá neadekvátně velmi slabé. Samozřejmě jedna věc je nepovedené podrovnání a "přeplavání" skoro půlky letiště, ale 738 by měl zvládnout zastavit i na 1500m bez problémů. Mi to připadá, jako by měli nastavený před přistáním autobrake tak na "2" a až do konce mysleli, že to bude stačit a nenapadlo je pořádně zašlápnout brzdy\nSmartwings 738 vyjetí z rwy na LKPD 10. 8. 2018 / 09:14\nPromiňte, jen z pohledu absolutního laika (prosím, nezaměňujte ani s Lajkou, ani lajkem) - ten tankodrom, který je vidět na tom videu potenciální oběti - to je skutečně letiště? Nepřistáli to někam na panelovou práškařskou dráhu? Nebylo by divu, že to při kličkování mezi dírami a záplatami nejde ubrzdit! Nicméně - jak řekla ta dobrá žena, bylo to (i tak) lepší, než v tom Heraklionu. Paráda! (konec citace)\nSmartwings 738 vyjetí z rwy na LKPD 10. 8. 2018 / 11:42\nNebyl čas ptát se, kde je runway. Rozkaz zněl jasně, přistát je nutno za každou cenu. I za cenu nového terminálu!\nSmartwings 738 vyjetí z rwy na LKPD 11. 8. 2018 / 16:20\nPaní to přistání chválila evidentně trochu předčasně\nSmartwings 738 vyjetí z rwy na LKPD 21. 8. 2018 / 21:05\nJa jim to rikam porad, netleskejte jeste, oni si budou myslet, ze uz maj padla... a pak to takhle dopadne.\nSmartwings 738 vyjetí z rwy na LKPD 22. 8. 2018 / 12:08\n..to se netleská pilotovi, ale pasažérům, že to přežili...


Zrušení DPH za energie naráží ve sněmovně. Veto EU by lidem ještě víc vyvětralo peněženky - Ekonomický Týdeník\n„Pokud bude Evropská komise proti, budeme muset sazbu DPH vracet. To může být pro spotřebitele ještě horší, protože budou ještě vyšší ceny. Čili uděláme ještě větší nákladový skok pro domácnosti. To je jednoznačně špatně,“ řekl místopředseda sněmovny a ekonomický expert ODS Jan Skopeček. Vláda podle něj pojala návrh chybně, protože neví, jak se k němu Evropská unie postaví.\nO předloze Schillerové poslanci debatují ve zrychleném režimu. Předsedkyně sněmovny Markéta Pekarová Adamová (TOP 09) ji koncem listopadu doporučila k projednání rozpočtovému výboru.\nZáměr vlády v demisi považuje za nešťastný i kandidát na ministra dopravy Martin Kupka (ODS). „Jsem pro adresnější pomoc poškozeným klientům končících dodavatelů energií,“ uvedl.\nTaké Skopeček považuje zrušení DPH za plošné opatření, které se dotkne i těch, kteří jsou schopni ceny absorbovat, nebo nemají problém, protože mají cenu elektřiny fixovanou. „Záměr proto odmítáme,“ dodal.\nObčanští demokraté chtějí hledat jiná řešení, která by lidem pomohla. „Budu přesvědčovat své kolegy, abychom si nástroj možného snížení DPH nezakazovali, ale abychom ho použili ve chvíli, kdy to EU povolí na více než dva měsíce, a zároveň v okamžiku, kdy vyčerpáme všechny ostatní možnosti,“ míní Skopeček.\nMinistr průmyslu a obchodu Karel Havlíček (ANO) vládní návrh hájí argumenty, že snížení DPH z 21 procent na nulu cílí na devadesát procent domácností, které jsou středně- nebo nízkopříjmové.\n„Jestliže v příštím roce vzroste cena energií o 30 až 35 procent, všichni by měli 21 procent zaručených DPH a dalších přibližně deset až 15 procent přes odpuštění obnovitelných zdrojů. Čili těch 35 procent bychom jim tímto vykompenzovali,“ řekl Havlíček.\nPrávě odpuštění poplatku na obnovitelné zdroje v ceně elektřiny je jedna z variant, kterou by ODS podpořila.\nDalší možností je dohoda s dodavateli poslední instance o státních zárukách za snížené zálohy pro přebírané klienty. Tyto garance by mohly dosáhnout 70 až 80 procent. Rovněž by je však musela schválit Evropská komise kvůli tomu, zda nejde o nepovolenou podporu. Poskytovat by je mohla Národní rozvojová banka.\nBohemia Energy, největší uskupení alternativních dodavatelů energií v tuzemsku, oznámila ukončení činnosti a dodávek elektřiny i plynu 13. října. Jako důvod firma uvedla extrémní růst cen energií na trzích. Podle dat Operátora trhu s elektřinou dodávala skupina ke konci srpna elektřinu více než 600 tisícům zákazníků, plyn téměř 300 tisícům.\nZajímavost : Starosta Ria de Janeira chce investovat 1 procento městských rezerv do bitcoinu\nTeleskop Jamese Webba má za sebou další krok. Úspě...


Prodej RD v Dubičném.\nZpětÚvodNemovitosti České BudějoviceRodinné domy České BudějoviceProdej rodinné domy České BudějoviceProdej samostatné rodinné domy České BudějoviceProdej RD v Dubičném.\nExkluzivně nabízíme k prodeji RD na klidném místě s krásným výhledem v Dubičném.\nDům o dispozici 4+1, kdy v přízemí domu je obytná hala s krbem a technické zázemí s garáží. Přístup do patra je z haly. V patře je kuchyň, velký obývací pokoj a dva další pokoje. Z kuchyně a obývacího pokoje je vstup na balkon. V těchto pokojích jsou nová plastová okna, jinak jsou v domě okna původn...\nDům o dispozici 4+1, kdy v přízemí domu je obytná hala s krbem a technické zázemí s garáží. Přístup do patra je z haly. V patře je kuchyň, velký obývací pokoj a dva další pokoje. Z kuchyně a obývacího pokoje je vstup na balkon. V těchto pokojích jsou nová plastová okna, jinak jsou v domě okna původní. Dům je vytápěn plynem, voda i kanalizace je obecní. Zastavěná plocha domu je 109 m2. Na zahradě je taktéž studna. Výměra zahrady je 679 m2, je z velké části okrasná, před domem i za ním jsou terasy, v zadní části je zapuštěný betonový bazén s folií. Na pozemku je zděný zahradní domek i se sítěmi. Stáří domu je cca 40 let. Krásné místo v přírodě a zároveň se snadnou a rychlou dostupností do města. Zajistíme výhodné financování této nemovitosti.\n3.950.000 Kč(za nemovitost)včetně provize a kompletního právního servisu\nDubičné, České Budějovice, Jihočeský


Zamyšlení – potřebuje být filatelista členem SČF? - Filatelie, poštovní známky, známka, magazín o filatelii - Infofila.cz\nNacházite se: www.infofila.cz - Filatelie - články - Infofil@ news - Zamyšlení – potřebuje být filatelista členem SČF?\nZamyšlení – potřebuje být filatelista členem SČF?\nNa internetových stránkách Sberatel.com probíhá diskuse ohledně činnosti vedení SČF. Padlo zde několik připomínek hlavně o nízké informovanosti členů SČF a v podstatě o ignoraci spolupráce s tak významnými webovými stránkami jako jsou Infofila.\nJedno si musí nyní všichni filatelisté i funkcionáři uvědomit: vynálezem Internetu a e-mailové pošty došlo i ve filatelii k takové revoluci jako dosud nikdy za celých více než 100 let organizované filatelie! Prostě fenomén Internetu musí vzít všichni filatelisté v úvahu a tomu se přizpůsobit ať se nám to líbí nebo ne. Troufnu si říci, že přes Internet probíhá již většina aukcí a nákupu známek a totéž se dá říci o informovanosti filatelistů. Jistě z tohoto důvodů vznikla celá řada internetových stránek, z nichž za nejvýznamnější v ČR se dají pokládat Japhila a Infofila.\nPředpokládal jsem, že vedení SČF je s těmi nejvýznamnějšími portály ve spojení, aby mohlo organizované i neorganizované filatelisty informovat o svojí činnosti, výstavách a vůbec filatelistickém dění. Ale jak jsem při diskusích na Infofile zjistil, vedení SČF spolupracuje zřejmě pouze s Japhilou a to ještě omezeně.\nNedalo mi to a na stránkách SČF si našel stanovy.\nJe to docela počtení, stanovy mají celkem 21 hlav a 84 paragrafů.\nJá to nyní obrátím a zeptám co ve skutečnosti opravdového filatelistu zajímá a co potřebuje:\nPředtím musíme rozdělit filatelisty na 2 druhy (zní to pěkně, že?)\n1. Pasivní filatelisté, tedy sběratelé, kteří pouze sbírají filatelistické materiály\n2. Aktivní filatelisté, kteří kromě sbírání i vystavují\nA nyní si položme otázku, co potřebují pasivní filatelisté? Vzhledem k nástupu Internetu vzniklo tolik internetových obchodů a aukčních firem, že téměř všechny materiály dokáží nakoupit od klávesnice počítače (ani nemusí zvednout zadek, jak se lidově říká). Položme si další otázku: „Potřebují tito filatelisté být členy SČF?“\nOdpověď nechám na vás!\nA co aktivní filatelisté, tedy vystavovatelé? Ti členy SČF prostě být musí, jinak by nemohli vystavovat.\nJe všeobecně známo, že organizovaných filatelistů rapidně ubývá. Ubývá jich tak rapidně i neorganizovaných? Např. do Diskusního fóra na Infofile přispívají špičkoví sběratelé, kteří nejsou členy SČF – prostě jej k ničemu nepotřebují.\nAle na druhé straně vím, proč je řada vystavovatelů roztrpčena na vedení SČF, že dostává neúplné nebo vůbec žádné informace o výstavách. Zde bych hodně mohl mluvit za sebe! Proč vedení SČF vůbec neinformuje nebo nekontaktuje vystavovatele, kteří na Národní výstavě získají zlaté medaile a mohli by důstojně Českou republiku reprezentovat v zahraničí?\nOcituji zde výňatek ze stanov SČF:\nPoslání a cíle činnosti SČF § 11\nReprezentovat Českou republiku v Mezinárodní filatelistické federaci (FIP), v Evropské federaci filatelistických sdružení (FEPA) a v jiných mezinárodních filatelistických sdruženích, zabezpečovat spolupráci se zahraničními svazy filatelistů a s mezinárodními filatelistickými organizacemi, vytvářet podmínky pro účast exponátů členů SČF na výstavách v zahraničí.\nPokud vedení SČF úspěšné vystavovatele na Národních výstavách vůbec neinformuje o zahraničních výstavách, potom je celý tento paragraf 11 pouhá fráze.\nNavrhuji, aby na přihláškách na výstavy byla kolonka s e-mailovou adresou vystavovatele (na Slovensku to na přihláškách mají), aby o příštích výstavách mohli být vystavovatelé hromadně informováni e-mailem.\nPro zamezení poklesu organizovaných filatelistů je jakákoliv rada skutečně drahá. Nabízí se otázka propagace, ale jak by měla vypadat? Pokud má vedení SČF možnost navázat kontakt s tiskem nebo televizí, zda by měly šanci články o velkých aukcích, slavných filatelistických raritách, slavných filatelistech, zhodnocení rarit, tady prostě nevím, jen nadhazuji náměty, protože i nefilatelisté slyší rádi slova jako mít s něčím a v něčem úspěch. Za sebe jen napíši, že bych se pokusil nějaké články na uvedená témata napsat. Ostatně na Infofile mám různých článků na filatelistická témata desítky, snad by se některé daly upravit a použít.\nCo bych vedení SČF ještě navrhl, aby navázala kontakt a spolupráci s internetovými stránkami jako Infofila (i jiné) a snažila se s nimi spolupracovat. Protože vývoj a budoucnost filatelie bez Internetu nebude a nemůže existovat. Možná bych do stanov SČF zahrnul i paragraf na toto téma.\nPoznámka: Stránky Infofily navštívilo za 8 let jejich existence přes 1.000.000 jednotlivých návštěvníků!\nFilatelista a vystavovatel, člen KF 06-49 Boskovice\nAutor: Jaromír Petřík | 18. 10. 2010\nK čemu máme SČF?\nČlánek si přečetlo 3571 uživatelů.\nOsobnosti Osvobozeného divadla - razítkovaná - č. 67-69


Kometa - vše o tématu | Reflex.cz\nVše o tématu: Kometa\n29. dubna 2018 • 10:20\nKolem sluneční soustavy občas prolétají hvězdy. Kdy přiletí další, která může ohrozit život na Zemi?\n15. listopadu 2014 • 15:00\n20 unikátních fotek komety. Poslala je sonda Philae, která má ale problémy\n29. listopadu 2013 • 00:26\n28. listopadu 2013 • 09:00\nKometa se srazila se Zemí. Vědci nalezli důkaz