CITO Racing team - promotion akce\nřešte to s CITEM\nS citem pro věc, srdcem k Rally.\nNa podzim roku 2008 se jednatel společnosti CITO Praha pan Michal Trojan rozhodne splnit svůj sen a zúčastnit se závodu rallye. Pro tento účel je zakoupen vůz Škoda Felicia 1.6 a vzniká tak základ teamu a jeho název, jenž zní CITO racing Team. Do horkého sedadla spolujezdce také poprvé usedá Jiří Benda a kompletní posádka tak vyráží na tratě rallye, vesměs v rolích předjezdců a hlavně za účelem pobavení se a sbírání potřebných zkušeností.\nNa přelomu roku 2008 a 2009 je rozhodnuto ve společnosti CITO Praha o podpoře Teamu a začíná se pracovat na jeho nynější podobě. Název CITO racing Team zůstává a stejně tak posádka Trojan - Benda. Je vybudováno a vybaveno zázemí Teamu, v podobě dílny, servisního vozu, zakoupen přepravník na závodní speciál a hlavně v neposlední řadě vůz, jímž má posádka startovat v sezoně 2009 ve třídě A1 a to ŠKODA Felicia KIT CAR o obsahu 1300 cm3. V sezoně 2009 se Team zůčastní seriálu Rallye Cup a Volný Pohár ČR, kde jsou sbírány zkušenosti s tratěmi, rozpisem, technikou a jsou zaznamenány první dílčí úspěchy.\nPro rok 2010 je vůz ŠKODA Felicia KIT CAR přestavěn pro třídu A2, je osazen novým motorem o objemu 1600 cm3 a novou polosekvenční převodovkou Malý Engineering - SADEV a se spoustou dalších vylepšení tak opět vyráží posádka Trojan - Benda na tratě Rallye Cupu a Volného poháru ČR. Zkušenosti z předešlých sezon jsou zúročeny v podobě mnoha vítězství a posádka tak v roce 2010 ovládne třídu A2 ve Volném poháru ČR, kde skončí na 12 místě absolutně a na 1 místě ve třídě A2. V Rallye Cupu je posádka klasifikována na 3 místě ve třídě A2.\nCITO Praha s.r.o. Hornoměcholupská č.ev. 8, Praha 10 - Horní Měcholupy, 109 00\nCopyright © 2020 CITO Praha s.r.o. Všechna práva vyhrazena.


Ženy ze Zimbabwe znásilňují stopaře a kradou jim sperma - Super.cz\n23. března 2012 13:11\nDevatenáctiletá Susan Dhliway mezi násilnice nepatří, stopaři k ní do auta ale odmítají nastoupit. „Teď se muži bojí žen. Stopaři mi říkají, nepůjdeme s tebou, protože ti nevěříme,“ citují zimbabwská média Dhliway.\nStopaři bývají většinou přinuceni k sexu pod pohrůžkou zabitím, ženy je ohrožují noži i zbraněmi a podávají jim různé drogy na omámení i podporu erekce. Sběračky spermatu, jak se jim v Harare přezdívá, začaly řádit v roce 2009. Zatím ale tamní soudy odsoudily jen tři ženy, které sbíraly mužský ejakulát do kondomů.\n„Nemáme vůbec přesná čísla. Tyto případy se objevují nejčastěji, když muži stopují a nasednou do soukromých vozidel. Proto veřejnost vyzýváme, aby používala výhradně veřejnou dopravu,“ tvrdí mluvčí zimbabwské policie Wayne Bvudzijena.\nSperma ženy nepoužívají k oplodnění, ale pro tradiční rituály „juju“, které mají přinést štěstí a úspěch. „Je to docela záhada, proč ženy odebírají to sperma násilím,“ tvrdí sociolog Watch Ruparanganda z University of Zimbabwe.\nZákonodárci v zemi přijali novou legislativní úpravu, podle níž je znásilnění muže ženou trestným činem. ■


Porcování nemrtvých v Dead Rising na PC – Doupě.cz\nPorcování nemrtvých v Dead Rising na PC\nMichael Stern 23. listopadu 2007\nVydavatelské společnost Capcom je známá rozporuplnou strategií vydávat konverze svých konzolových hitů na PC, byť se značným zpožděním a s diskutabilním převedením ovládání. Poslední kousek Lost Planet: Extreme Condition již nicméně dosáhl akceptovatelného stavu a nabídl i na PC původní, skvělou hratelnost zabalenou do vynikající grafiky. O to samé se podle oficiálně nepotvrzených informací pokusí zvrhlá akce Dead Rising s původem na platformě Xbox 360.\nInformace o konverzi pochází od italského distributora hry, společnosti Halifax, přičemž sám Capcom se k ní odmítl vyjádřit. Ať je již skutečnost jakákoliv, díky strategii firmy není vydání Dead Rising na PC nepravděpodobné a má šanci zlákat řadu hráčů k bezuzdnému masakru. Hra zavírá obyčejného novináře do obrovského nákupního střediska přeplněného nemrtvými a dává mu obrovský prostor při různých způsobech likvidace monster. Vezme z obchodu s hudebninami kytaru a natře to umrlcům kytarou? Nebo jim urazí hlavy čerstvě upečenou bagetou?\nSoučástí zprávy je i zmínka o tvorbě expanze k Lost Planet s názvem colonies.\nTémata článku: Dead Rising 1 Dead Rising Dead Rising 2 Dead Rising 3 Dead Rising 4 Dead Rising DEA


Je důležité vcítit se do role Izraelců i Palestinců - On-line rozhovor - iDNES.cz\nJe důležité vcítit se do role Izraelců i Palestinců\nIzrael slaví šedesáté výročí od vzniku židovského státu. Při této příležitosti chce americká vláda nabídnout Izraeli radarový systém k obraně proti raketám, zatímco čeští neonacisté si 14. května vybrali k demonstracím. Magistrát jim ale všechna shromáždění už několikrát zakázal. Co znamená existence státu Izrael pro svět a co pro Českou republiku jste se ptali 14. května v 11:00 politologa Marka Čejky.\npoložených otázek: 66 | jak se správně ptát | Aktualizovat\nOTÁZKA (13.5.2008 14:45) Jan\nMyslíte si, že se dá srovnávat postavení ČR a Izraele ve vztahu nabídky amerického radaru? Je ČR ohrožena stejně jako Izrael?\nODPOVĚĎ (14.5.2008 10:41)\nNemyslím si, že by bylo potřeba velkých znalostí současné politiky, aby bylo možné vyhodnotit, který region je v současnosti nebezpečnější – jestli soudobý Blízký východ, č soudobá střední Evropa – a tím způsobem i dovodit, kde je radaru více zapotřebí.\nOTÁZKA (13.5.2008 15:10) Petr\nMyslíte, že kdyby Stát Izrael nevznikl, nebylo by ani palestinského či arabského terorismu?\nODPOVĚĎ (14.5.2008 10:42)\nMnoho palestinských radikálních skupin má přímou spojitost s bojem proti Izraeli. Je tak pravděpodobné, že kdyby byl Izrael založen např. v jižní Americe, mnoho ze současných palestinských skupin by neexistovalo. …je ale na druhou stranu možné, že by existovaly jihoamerické radikální protiizraelské skupiny.\nOTÁZKA (13.5.2008 15:53) Kateřina\nDobrý den, ráda bych se Vás, pane Čejko, zeptala na Váš názor ohledně mírových jednání mezi Sýrii a Izraelem, které probíhalo v zákulisí. Jako odborníka na izraelskou politickou scénu bych se zvlášť ráda zeptala, jestli se domníváte, že existuje možnost, že Izrael přistoupí na požadavky Sýrie ohledně Golanských výšin. Jaký postoj k odstoupení z Golan zaujímá izraelská společnost? Myslíte si, že současné směřování izraelské společnosti se stává spíše pravicové? Děkuji za odpověď či odpovědi.\nODPOVĚĎ (14.5.2008 10:43)\nKatko, mír se Sýrií byl už několikrát na spadnutí, ale vždycky nakonec ztroskotal. Přesto si myslím, že otázka vyřešení budoucnosti Golanských výšin je daleko jednodušší než např. otázka budoucnosti Západního břehu a vzniku plnohodnotného Palestinského státu. Proto si myslím, že jednou kompromisu se Sýrií bude dosaženo. Izraelci mají Golany rádi, protože je to jediné místo „v Izraeli“, kde se dá v zimě lyžovat. Pevně ale doufám, že se této výhody určitě mnozí vzdají ve prospěch míru se svým sousedem.\nOTÁZKA (13.5.2008 16:50) Václav Chmelíř\nPozoruji ten dvojí metr, že Izraeli prochází jaderné zbraně. A na druhou stranu je Irán z nich jen podezřelý a už se na něj chystá případný útok. Co si Vy myslíte o tomto dvojím metru?\nODPOVĚĎ (14.5.2008 10:45)\nDvojí metr vůči jakýmkoliv zemím není z pohledu spravedlnosti dobrý. Na druhou stranu, pokud se podíváme na izraelskou historii, je izraelské úsilí o jejich získání pochopitelné. Izrael by ale mohl učinit svůj jaderný program průhlednější, protože je každému jasné, že jaderné zbraně má. Domnívám se také, že současná íránská jaderná hrozba je poněkud přeceňována a účelově využívána některými západními politiky.\nOTÁZKA (13.5.2008 12:40) slavomirvacha\nDobrý den.Co znamená existence státu Izrael pro svět a Českou republiku? Děkuji.\nODPOVĚĎ (14.5.2008 10:48)\nTo je příliš široká otázka, kterou si v prvé řadě musí každý člověk zodpovědět sám pro sebe. Na Izrael najdete u nás i ve světě tak široké spektrum názorů (od zarytých odpůrců po fanatické stoupence - stačí se jen podívat na některé dotazy v této diskusi), že se nedá odpověď na tento dotaz prakticky zobecnit.\nOTÁZKA (13.5.2008 13:33) Daniel\nDobry den, jaky mate nazor na okupaci Zapadniho brehu? Jaky mate nazor na budovani zidovskych osad tamtez?\nODPOVĚĎ (14.5.2008 10:50)\nMůj názor na většinu okupací je negativní (i když mohou být někdy v kontextu situace pochopitelné) a k budování židovských osad se vyjadřuji v jiné odpovědi. Co největší počet z nich by měl být evakuován a v případě těch, u kterých to není možné, by měla být Palestincům poskytnuta spravedlivá kompenzace.\nOTÁZKA (13.5.2008 13:03) Pavel Tejc\nDočetl jsem se z oficiálních zdrojů (Novinky,speciál Arabové x Izrael), že Izrael vznikl uměle na území Palestiny, díky velkému přistěhovalectví Židů do Palestiny po válce a krvavým střetům jejich ilegálních ozbrojených sil s původními obyvateli, včetně teroristických útoků, které už britská armáda nezvádala a vyřešilo se to na půdě OSN založením nového státu. Není toto právě v pozadí konfliktů v dané oblasti, že byl vytvořen uměle?\nODPOVĚĎ (14.5.2008 10:54)\nDo jisté míry ano, protože po staletí skutečně nebylo z náboženského hlediska na Blízkém východě výraznější napětí mezi muslimy a Židy. Pokud to hodně zjednoduším, je možné říci, že až politika 20. století (a z velké části to byla politika západních velmocí jako Británie a Francie, později USA a Sovětského svazu) přinesla zásadní změny. Izrael není budován na náboženském, ale na světském nacionalistickém principu a konflikt s Araby souvisí především se srážkou mezi židovským a arabským nacionalismem. Náboženství se ale na konflikt „nabalilo“ v průběhu 20. století a dnes je jeho neoddělitelnou součástí.\nOTÁZKA (13.5.2008 12:53) f-prag\nkrestane , muslimove,......... budou delat vse aby ZIDE ani nahodou uz na planete Zeme nebudou mit nic """TAK NEJAK SVE MISO- PUDU""" je to trest za to , ze Zide vzdy byli a dalsi nabozenstvi jako je napr. krestanstvi je nabozenstvi mladsi ........ VZDY ZIDE BUDOU PROHRAVAT ....... par let ...desetileti nic, a pok POHROMA bohuzel jen pro Zidy\nODPOVĚĎ (14.5.2008 10:55)\nf-pragu, není mi jasný váš dotaz.\nOTÁZKA (13.5.2008 14:18) Přidal\nExistuje mezi židy určitá forma rasismu či jiné formy diskriminace s ohledem na zemi,z níž do Izraele přišli (Etiopie,USA atd.) ?\nODPOVĚĎ (14.5.2008 10:56)\nS problémy souvisejícími s vnitroetnickým původem Židů je stále možné se v Izraeli setkat. Někteří židovští extremisté – v minulosti např. rabín Kahane – otevřeně napadali etiopské a některé sefardské Židy z rasových důvodů. Mnoho problémů vzájemného napětí mezi židovskými komunitami se již podařilo vyřešit. Přesto je ale například pro část etiopských Židů stále daleko složitější najít uplatnění, než kdyby byli „bílí“ aškenázští Židé.\nOTÁZKA (13.5.2008 14:16) Agáta\nDobrý den.Bylo vysídlení Izraele v době Římské říše nějakým organizovaným procesem nebo se jednalo o panický útěk před genocidou ? Zbyla na tom území část židovské populace až do 19.století nebo sem přišli postupně všichni židé z různých zemí světa ?\nAgáto, nejsem historik starověku, ale když si vzpomenu například na výjevy na Titově vítězném oblouku, nebo na obrazy některých malířů znázorňující boření Jeruzaléma, je mi jasné, že Římané nejednali s Židy zrovna v rukavičkách... Nicméně malá židovská komunita (řádově několik tisíc Židů) zůstala na území dnešního Izraele nepřetržitě od dob římských až do dneška a neměla v průběhu staletí výraznější konflikty ani s muslimy, kteří později území na dlouhá staletí ovládli.\nOTÁZKA (13.5.2008 14:14) jiskrná korsičanka\nVážený pane doktore, přečetla jsem všechny Vaše knihy, které jste o dané problematice vydal (od výtečné práce Judaismus, politika a Stát Izrael až po poslední knihu Encyklopedie blízkovýchodního terorismu, kterou jste se snažil vydat pro nás jako příjemný a očekávaný dárek k vánočním svátkům - u této jen namátkou jsem přečetla některá hesla). Rovněž tak jsem přečetla mnoho Vašich článků o téže problematice. Ale abych příliš neotálela - mám k Vám dvě otázky: a) z Vaší tvorby vyplývá, že se z neotřesitelné objektivní pozice nepřímo malinko přikláníte na stranu sekulární a nerurální. Je tomu skutečně tak nebo je to jen můj laický dojem? A pokud je můj laický dojem správný táži se proč? b) jaké židovské a jaké palestinské jídlo máte pane doktore nejraději? Když doplníte i vhodný nápoj (aperitiv) k danému pokrmu, jakož i předkrm a závěrečný dokrm byla bych Vám velmi vděčná. Škoda, že na svých stránkách tyto údaje nemáte. Vím nechcete se snížit na úroveň bedekra. Vaše čtenářka JK\nODPOVĚĎ (14.5.2008 10:58)\nVelmi mě těší, že jiskrné dívky z toho krásného a hrdého ostrova tak pilně a pozorně čtou moje knihy a články :) Ano, máte pravdu, jsem člověk ze značně sekularizované země a dívám se tak na dění na Blízkém východě spíše z pohledu racionálního vědce. Pevně ale doufám, že to nezastírá můj respekt k abrahamským (i jiným) náboženstvím, který v sobě mám. A máte pravdu i v tom, že jsem člověk spíše urbánní, takže v mých pracích některé rurální nuance možná občas lehce ustupují do pozadí :) Co se týká mých oblíbených nápojů – z tradiční blízkovýchodní kuchyně mám rád falafel, chummus, baba-ganúš a dezert knaffe. Z židovské kuchyně jsem si oblíbil gefilte fiš, kterou si vždy z Izraele vozím. No a pokud se týká nápojů, tak mi chutnají některá izraelská vína – spíše suchá Yarden a Golan (vína Rothschild bývají moc sladká). Také mám v oblibě zdejší lokální piva (i když v minulosti jsem si dával hanušovický Hostan – ryzí pivo z Golanských výšin ;) – které se do Svaté země vozilo) Vcelku dobré je izraelský mok Gold Star, ale úplně nejraději mám Taybe (což je jediný palestinský pivovar, který má zřejmě nějakého dobrého evropského sládka). Jiskrná Korsičanko, tam nahoře, v jeruzalémské čtvrti Šejch džarra v jedné hospůdce, mají úplně úžasně točené Taybe… vřele doporučuji!\nOTÁZKA (13.5.2008 14:08) petr r.\ndobry den. izrael byl vytvoren na uzemi palestiny lidmi, kteri odesli z evropy ze strachu pred hitlerem. mam pocit, ze se meli chovat vice jako navstevnici. pote zacali okupovat dalsi uzemi a zde vidim zrod radikalizace arabu a vyvolani konfliktu trvajiciho dodnes a jen stezi resitelneho. izraelska vlada je extremni pravice a myslim, ze ma hodne spolecneho s byvalou jihoafrickou republikou. neni na snade uvalit zbrojni embargo na izrael? (jiz kvuli lobby je to samozrejme nemyslitelne). nejsem antisemitista, ale vice chapu palestince a myslim, ze jim bylo ukrivdeno nejvice. vzdyt i v evrope jsme hnali hitlerovske nemecko a nasi bojovnici jsou hrdiny. neni to to same s palestinou? diky za odpoved\nODPOVĚĎ (14.5.2008 10:59)\nPetře, vidíte to možná až příliš kriticky. Současná izraelská vláda není určitě vytvořena jen z extrémní pravice (i když ta na ní má také vliv). Podobnosti s některými zeměmi je na Blízkém východě určitě možné najít, ale izraelsko-palestinský spor je značně osobitá věc. Na izraelské straně ale nelze určitě najít omluvu pro politiku výstavby židovských osad a pro skutečnost, že se osady stále rozšiřují (což je v přímém rozporu s principy mírového procesu). Na palestinské straně je to zase důraz na násilí u mnoha radikálních skupin. Podívejme se například na protikoloniální Gándhího hnutí v Indii, které dokázalo dosáhnout nezávislosti prakticky bez násilí. Mnozí Palestinci sebe také stále velice litují. Určitě mají v mnohém pravdu, ale je třeba, aby se dívali především do budoucnosti. Je na světě mnoho národů, které jsou v daleko horší situaci než Palestinci, ale nikdo se o ně nezajímá, ani jim nikdo prakticky nepomůže.\nOTÁZKA (13.5.2008 13:21) Jiří Plaček, Pardubice\nObdivuji židovskou kulturu stejně jako ostatní vyspělé kultury. Jako účastník různých internetových diskusí se však bohužel setkávám i s nenávistí k Izraeli a všemu židovskému. Nedokáži to pochopit proto, že u nás Židů žije velmi málo, takže nějaká "negativní osobní zkušenost" nepřichází v úvahu ani teoreticky. Máte pro takové postoje nějaké vysvětelení?\nODPOVĚĎ (14.5.2008 11:01)\nDocela by mě zajímalo, na základě čeho posuzujete „vyspělost“ kultur? Na základě toho, jaké sofistikované zbraně dokáží vyvinout? A co tisíciletá tradice etiopských a sefardských Židů v arabském světě, kteří dnes tvoří polovinu izraelské společnosti? Ti byli podle vašich kritérií také vždy vyspělí? Pokud vím, projevy antisemitismu jsou u nás značně ojedinělé. Pokud se v médiích dává nepřiměřený prostor některým radikálně-pravicovým subjektům, je to zase jiný problém. A ty internetové debaty v mnoha případech raději nečtu, protože se tam často vyžívají právě individua s vazbou na tyto skupiny a debaty tohoto typu nejsou objektivním obrazem naší společnosti.\nOTÁZKA (13.5.2008 13:08) jony\nJsem Zastancem politiky i zivota Obcanu Svate zeme Izrael, bohuzel denne se v Cesku dovidame zejmena z Medii o proti zidovskych naladach, a to zejmena od Fasistu vseho druhu, Komunistu vseho druhu, extremnich skupin ruznych nazoru, vim cim Zeme Izrael prosla abdivuji vuli a odhodlanost vsech kteri se na tom podileli, v posledni dobe je take dost videt Ceske Islamisty kteri pod Pseudo. Vyhlasili Svatou Valku Dzihad ! nikddo s techto se k tomu nehlasi, ovsem tusime kdo se o to Postaral, zaljimalo by mne jestli vite o teto zalezitosti a jak se stavite k reakci Min. Vnitra kterou zverejnil tusim ze na Blogu , jinak vse o teto veci na Eurabia.cz\nODPOVĚĎ (14.5.2008 11:02)\nNemám žádné zprávy o tom, že by naši muslimové vyhlásili svatou válku. Pokud je máte vy, určitě je dejte dispozici ministerstvu vnitra! Budou vám vděční!\nOTÁZKA (13.5.2008 12:53) xxxx\n60 let + 2000 let pře Kristem!Izrael je jeden z nejstarších států na světě!Bouhužel byl položen na trase arabů kteří ovládli tamní oblast a půlku Španělska!Později tam bylo velké Turecko které ovládalo celej Balkán + kus Ruska!Ono to za těhlech podmínek dříve nešlo!Největší sranda je to že třeba v Libanonu a v Gaze jsou ve skalach Izraelská písma stará 2000 - 3000 let!To jasně ukazuje kdo tam byl první!Dále i to že spojencem Izraele je Turecko.Arabové v Gaze a polovině Jeruzaléma jsou přistěhovalci to tam dříve kočovali a tak pře 200 roky se tam usadili!Je to stejné jako když by cikání chtěli po nás Žižkov,Karlín nebo Nusle!Že prý to bude jejich hlavní město!\nTa otázka má lehce xenofobní podtext, takže jakmile bude přeformulována, rád ji zodpovím.


Video: Horkýže Slíže mají nový videoklip a míří do Česka | Koule.cz Skok na navigaci\nKapela vystoupí v příštích dnech několikrát v Česku. - Autor fotografie: foto: Horkyzeslize.sk Slovenská skupina Horkýže Slíže zveřejnila nový videoklip k písni Nazdar!!! Jde už o čtvrté video z poslední desky St. Mary Huana Ganja, která vyšla minulý rok. Příběh klipu se odehrává na jednom nitranském sídlišti, kde se zpěvák Peter "Kuko" Hrivňák snaží jistému pánovi připomenout jejich dávnou příhodu, kterou by ale on před manželkou raději utajil. Kapelu čeká v těchto dnech několik dalších koncertů v Česku v rámci jejího turné "Horkýže Slíže hladají talent! Už 20 let." (kač) Na video se podívejte tady Tweet


VLAKOFIL - Karlsruhe 2011\nÚvod » Karlsruhe 2011\n15. halový sraz modelářů\nVe dnech 14.-16. ledna 2011 probíhal v západním Německu sraz především parních modelářů velkých měřítek. Veletrh probíhal v budově "Messe Karlsruhe" jižně o města a byl rozdělen do dvou velkých hal.\nIhned od pokladny se vchází do první obří haly. Zde se nacházelo nespočet stánků se zbožím pro modeláře. Zakoupit jste si tak mohli soustruhy, frézy, nápravy, motory, parní stroje, kolejnice, barometry, odbornou literaturu, nebo rovnou celé lokomotivy či vozy, ať již ty malinkaté na rozchod 4,5 cm, nebo takové, na kterých se již může vozit i člověk. Překvapil mě opravdu rozsáhlý výběr miniaturních šroubků, profilů, ložisek a nekonečný výběr z příslušenství na lokomotivy. U stánku "Gmeinder" bylo několik nabízených lokomotiv se spalovacím motorem, dva velké věrné modely kiplor (typický nákladní vagón pro průmyslové drážky) a nespočet různých dílů od ložiskových domků až po samotné rámy či nárazníky, z kterých by jste mohli postavit celý vagón na místě. V zadní části haly bylo rozestavěno ve výšce pasu několik kolejišť o rozchodu 45 mm a místo se našlo také pro výstavu parníků a stabilních parních strojů. U největšího kolejiště byla hojně zastoupena moravská delegace SMPD, která pro tentokrát nechala velké modely doma a spokojili se s "prcky". Tyto malé parní mašinky jsou ve většině případů docela hezké a propracované modely, ovšem parní pohon zde nevytváří takové podmínky jako u modelů velkých. Příjde mi, že mašinka má ostrý a nereálný rozjezd a během krkolomné jízdy vydává zvuky připomínající udýchaného jezevčíka. Lokomotiv zde bylo nespočet. Ale nebylo to to poslední, co mohla výstava nabídnout. Brzo jsem se proto odebral do druhé haly, kde bylo také na co koukat.\nV mírně zakouřené hale byl cítit kouř a olej. Neustále se ozývaly zvuky píšťal nejrůznějších hlasů. A koleje naprosto vš ude kolem. Po nich jezdily malé vláčky, na kterých pyšně seděli jejich majitelé. Za některými lokomotivami se táhl dlouhý štos malých vozíků osobních, i nákladních. Po obvodu druhé haly výstaviště se táhlo splítkové kolejiště obou rozchodů - 127 i 184 milimetrů. Po tom větším se pak proháněli mimo jiné i 2 parní lokomotivy s neskutečně dlouhou jedenácti vozovou soupravou lavicových vozů plných lidí. První z nich byla lokomotiva řady "U", u nás známá spíše pod Kryšpínovým označením U37. Ta druhá pak byla nádherná tendrovka Mh7. Tyto soupravy zajišťovaly tzv. komerční provoz pro návštěvníky. Cena za jednu jízdu - 2€, za 3 jízdy sleva - 5€. Mezy těmito "obry" se proplétalo několik, již kratších, souprav. Mnohem více prostoru bylo ovšem na výstavě dáno "pětkovým" modelům (127mm), které hojně využily rozsáhlé kolejiště uvnitř "sedmičkového" okruhu. Zajímavé bylo sledovat rozdíly mezi modeláři. Někteří měli svoji křiklavě červenou mašinku nejistého tvaru a původu (Teď nenarážím na tu svoji ) ověšenou bezpočtem různých plyšáků a nápisů, zatímco jiní doslova dbali na naprostou modelovou věrnost svých v mnoha případech vlastnoručně vyrobených vozidel. Byly k vidění i oba případy v jednom, kdy nádherný model staré elektrické lokomotivy byl "znehodnocen" plyšáky narvanými na přední plošině stroje. Dále se po trati prohánělo několik seriových modelů, které se prodávaly hned ve vedlejší hale (1). Případní "kupci" tak měli možnost lokomotivy patřičně okoukat u výrobce a potom je také vidět v činnosti na kolejišti. Hnacích vozidel zde bylo opravdu mnoho. Nechci přehánět, ale jejich počet se silně blíží ke stovce. A nesmíme pominout vozidla tažená, kde by můj odhad možná přidal na konec ještě jednu nulu.\nAčkoliv svědci z předchozích let tvrdili, že rok 2011 je zatím nejslabším ročníkem tohoto festivalu, za sebe mohu říct, že návštěva skutečně stojí zato. Tak nashle v příštím roce, popřeje-li štěstěna, tak už s vlastní mašinkou!


Resi 5 – dva nové módy - iDNES.cz\nResi 5 – dva nové módy\n13. března 2009 9:24, aktualizováno 9:24\nOvšem nikoliv kooperativní.\nSpolečnost Capcom oznámila, že pro jejich aktuální počin Resident Evil 5 chystá dva nové multiplayerové režimy. Budou k dispozici v podobě stažitelného balíčku nazvaného Versus, což zároveň naznačuje, kterým směrem se tyto nové módy budou ubírat.\nV režimu Slayer Rule se budou hráči snažit pokosit co nejvíce Majini zombíků a vyhrává pochopitelně ten, kdo bude mít na konci hry nejlepší skóre. Naproti tomu v Survivor's Rule si hráči půjdou po krku přímo. Hrát budou moci maximálně čtyři hráči a oba režimy bude možné hrát jak jeden na jednoho tak dva na dva.\nK dispozici toto multiplayerové rozšíření bude podle slov Capcomu „během několika týdnů“ a bude stát 400 microsoftích bodů na XBL, respektive EUR 4,99 na PSN.


Nemovitosti - Listrum real s.r.o. - člen DRK ČR, Těrlicko\nRK Listrum Real Vám nabízí komplexní služby pro fyzické i právnické osoby, přičemž se jedná zejména o zprostředkování nákupu, prodeje nebo pronájmu veškerých nemovitostí, zprostředkování nákupu, prodeje nebo pronájmu bytů v družstevním vlastnictví, zajištění kompletního právního servisu při převodu nemovitosti nebo převodu členských práv a povinností k družstevnímu bytu včetně vypracování potřebných smluv, návrhu na vklad do katastru, apod.\nListrum real s.r.o. - člen DRK ČR - Nemovitosti\nProdej rodinného domu, 707m2, Bohušov\nNabízíme k prodeji vesnické stavení v obci Bohušov v okrese Bruntál. Dům v původním stavu, klenbové stropy, v přízemí se nacházela obytná a hospodářská část, půdní prostory, sklep. Celková výměra pozemku 707 m2. Nutná celková rekonstrukce, klidná…\nPronájem restaurace, Havířov - Podlesí, Jurije Gagarina\nNabízíme k pronájmu komerční objekt o užitné ploše 150 m2 na ul. Jurije Gagarina, Havířov - Podlesí. Objekt byl naposled využíván jako restaurace a takto je i zkolaudován. Je tvořen plochou samotné restaurace, barem, sklady, 4x WC, šatnou a dále…\nProdej rodinného domu, 134m2, Lučina\nNabízíme k prodeji novostavbu RD 3+kk v obci Lučina, část Kocurovice. Klidná část obce se samostatně stojícími RD, příjezd po obecní asfaltové komunikaci. Zastavěná plocha domu 134 m2, pozemek o výměře 865 m2. Přízemní dům se skládá ze dvou…\nNabízíme k pronájmu kompletně rekonstruovaný byt 0+1 s lodžií o výměře 28 m2, v 9.NP/13.NP. Byt prošel kompletní rekonstrukcí (zděné jádro, koupelna s vanou, závěsné WC), kuchyňská linka (sklokeramická varná deska, digestoř, vestavná trouba, místo…\nProdej bytu 3+1, 78m2, Orlová - Lutyně, Na Výsluní\nNabízíme k prodeji krásný a čistý byt 3+1 se zasklenou lodžií v 3.NP/10.NP na ul. Na Výsluní, Orlová - Lutyně. Byt je po rekonstrukci (omítky, malby, dlažby, plovoucí podlahy, kuchyně, koupelna, WC, okna). V bytě zůstává kompletní kuchyně s jídelním stolem…\nPronájem bytu 3+1, 78m2, Orlová - Lutyně, Na Výsluní\nNabízíme k pronájmu krásný a čistý byt 3+1 se zasklenou lodžií v 3.NP/10.NP na ul. Na Výsluní, Orlová - Lutyně. Byt je po rekonstrukci (omítky, malby, dlažby, plovoucí podlahy, kuchyně, koupelna, WC, okna). V bytě zůstává kompletní kuchyně s jídelním stolem…\nProdej bytu 2+1, 44m2, Ostrava - Zábřeh, Zimmlerova\nNabízíme k prodeji dobře dispozičně řešený byt o velikosti 2 + 1 s komorou o celkové výměře 44 m2, v družstevním vlastnictví na ulici Zimmlerova v Ostravě Zábřehu. BD vchodu. Anuita zcela splacena. Dům je po celkové revitalizaci (plastová okna,…\nProdej rodinného domu, 99m2, Dolní Domaslavice\nNabízíme k prodeji novostavbu RD v obci Dolní Domaslavice s pozemkem o výměře 709 m2. Dům je dvoupodlažní, o zastavěné ploše 70 m2 a celkové užitkové ploše 99 m2 (58 m2 1. NP a 41 m2…\nProdej chalupy, 1895m2, Rudná pod Pradědem - Stará Rudná\nNabízíme k prodeji chalupu v obci Rudná pod Pradědem, část Stará Rudná, v atraktivní lokalitě jesenického podhůří vedle obce Malá Morávka, centra turistického ruchu a lyžování. Stavba je zděná se sedlovou střechou, je připojena na vodovodní řad a elektřinu, odpad…\nNabízíme k prodeji družstevní byt 2+1 o výměře 56 m2 se zasklenou lodžií v 4. NP/5.NP na ul. Kosmonautů, Karviná - Ráj. Byt je po částečné rekonstrukci spočívající zejména v nové elektroinstalaci včetně jističové skříně, kuchyňská linka, obklady…\nPronájem obchodních prostor na ul. Dlouhá třída, Havířov - Podlesí Nabízíme k pronájmu obchodní prostory o výměře 44 m2, situované v 1.patře obchodního domu Permon. Vlastní podružný elektoměr. Cena nájmu činí 5.000,-Kč/měs + služby 2.200,-Kč/měs. Provize RK…\nPronájem obchodních prostor na ul. Dlouhá třída, Havířov - Podlesí Nabízíme k pronájmu obchodní prostory dosud využívané jako prodejna pekárny, o výměře 44 m2, situované v přízemí obchodního domu Permon. Vlastní podružný elektoměr. Cena nájmu činí…\nProdej stavebního pozemku, 4813m2, Petrovice u Karviné - Závada\nNabízíme k prodeji pozemek o celkové výměře 4.813 m2 v Petrovice u Karviné, část Závada, přičemž část pozemku o výměře 2.850 m2 je dle platného územního plánu stavební v zóně BV (bydlení v rodinných domech venkovské). Na pozemku je…\n750.000 Kč (156,- za metr)\nProdej stavebního pozemku, 4703m2, Petřvald, Modrá\nNabízíme k prodeji pěkné stavební pozemky - 3 parcely k bydlení o výměře celkem 4703 m2, k výstavbě rodinných domů v Petřvaldu u Karviné. Pozemky lze prodat i jednotlivě. IS jsou na hranici pozemku - elektřina, obecní vodovod…\n1.363.870,-Kč, (290,-Kč za metr)\nPronájem kanceláře, Havířov - Šumbark, Lidická\nNabízíme k pronájmu nebytové prostory v celé samostatně přístupné budově na ul. Lidická 886/43, Havířov Šumbark. Budova i interiéry jsou ve velmi dobrém rekonstruovaném stavu s 24 hodinovou ostrahou a přístupem, u objektu velké parkoviště. Prostory byly…\n4.070,- Kč/měsíc, (110,-Kč/m2/měsíc)\nProdej stavebního pozemku, 4200m2, Bílá Voda - Městys Bílá Voda\nNabízíme k prodeji stavební pozemek o výměře 4200 m2 v obci Bílá Voda, cca. 1 km od jejího centra. Majitel má zájem prodat pouze vcelku, nicméně následně je pozemek možno parcelovat. Pozemek je umístěn podél obecní asfaltové silnice, možnost napojení na vodovod…\n840.000,-Kč, (200,-Kč za metr)\nProdej stavebního pozemku, 1149m2, Václavovice\nNabízíme k prodeji stavební pozemek v centru obce Václavovice o výměře 1149 m2. Rovinatý, slunný a zatravněný pozemek, IS ( voda, elektřina, plyn, kanalizace) na hranici příjezdové cesty, cca 30 m. Dobrá dostupnost MHD do Ostravy, Frýdek-Místek…\nProdej stavebního pozemku, 1295m2, Horní Bludovice - Prostřední Bludovice\nNabízíme k prodeji stavební pozemek o výměře 1.295 m2 v obci Horní Bludovice, část Prostřední Bludovice. Příjezd na pozemek po soukromé cestě se statusem ostatní komunikace. Vodovodní řad a elektřina s možností napojení na hranici pozemku. Jedná…\n764.050,-Kč, (590,-Kč za metr)


#TBT: I technika má své dny – ESC Arena\n20. 9. 2018 20. 10. 2018 Pavel Giebel\t1 komentář\tBasim, Koit Toome, Laura, Mandinga, Nina Sublatti, Sanna Nielsen\nV dnešním #ThrowbackThursday se vrátíme k okamžikům, kdy interprety i pořadatele přímých přenosů Eurovize zradila technika.\nVšichni už jsme alespoň jednou v životě zažili chvíli, kdy jsme se spoléhali na technické vymoženosti moderního světa a ony nás nechaly takzvaně ,,ve štychu”. Témeř vždy to je situace nemilá, často stresující, o to více, zpíváte-li na pódiu a sleduje vás téměř dvě stě milionů diváků.\nSvé zkušenosti s tím má nejeden účastník Eurovize, zkusme si tedy připomenout některé technické zádrhely, které Eurovizi na přímých přenosech potkaly.\nSanna Nielsen, reprezentantka Švédska na Eurovizi v roce 2014, měla se svou pódiovou prezentací nejeden problém. Již při semifinálové jury show se jeden reflektor světelného kuželu odchýlil a svítil do strany. Tým švédské delegace považoval tento zdánlivě banální problém za vážný a stěžoval si na něj.\nV přímém televizním semifinálovém přenosu již reflektor svítil, kam mu bylo určeno. Objevil se však jiný problém. Průchod ve stěně s obrazovkou, kterým Sanna přišla na pódium, se nezavřel a vytvářel ve světélkujícím pozadí tmavý obdélník. Nicméně oba výkony Sanny Nielsen to neovlivnilo, poroty i diváci píseň ocenili a zpěvačka postoupila do finále.\nV témže roce se na finálovém přenosu stal ještě jeden technický zádrhel. A to doslova. Ve vystoupení Basima, který reprezentoval domácí Dánsko, se v závěru písně objevilo nad pódiem obrovské plátno se srdcem s nápisem ,,Love”, které se na konci písně mělo efektně spustit k zemi. Plátno se však na jedné straně zadrhlo, zvlnilo se a zůstalo viset. Než bylo plátno odstraněno, musela moderátorka diváky zaměstnat svým krátkým vstupem.\nO rok později, na Eurovizi 2015 ve Vídni, se pódium stalo svědkem kuriozní situace s kouřovými efekty. Zatímco se v semifinálovém představení zpěvačka Nina Sublatti, reprezentující Gruzii, vznášela v mlze, ve finále za mlhou téměř zcela zmizela. Těžko říci, za byl na vině větrák, který měl mlhu hnát směrem dozadu, aby byla zpěvačka vidět, nebo přístroj, který mlhy vytvořil příliš mnoho.\nJistě si dobře vzpomeneme i na loňské vystoupení estonského dua Koit Toome & Laura. Ti v Kyjevě zpívali v druhém semifinále píseň Verona. Oba zpěváci měli v úmyslu zpívat píseň od začátku a také tomu tak bylo. Laura si však několik vteřin zpívala pouze pro sebe, jelikož jí zvukaři jaksi zapomněli zapnout mikrofon. Těžko soudit, zda za nepostupem Estonska do finále stojí i tato několikasekundová instrumentální verze vystoupení.\nZapátráme-li v paměti o pár let zpět, přesněji do roku 2012, kdy Rumunsko zastupovala skupina Mandinga s písní Zaleilah, mohli jsme si všimnout vyděšeného výrazu zpěvačky, při kterém si ukazovala na uši. Příčinou jejího podivného chování po dobu vystoupení byl nefungující odposlech do zpěvaččiných sluchátek. I přesto se statečně držela a píseň dozpívala. Rumunská delegace nepožadovala opakování vystoupení a i přes technický problém Rumunsko postoupilo do finále. Vyhlášeno bylo jako první v pořadí. Zda to byla omluva pořadatelů za nefungující odposlech, či čirá náhoda, se dnes již nedozvíme.\nTechnika zkrátka někdy žije svým vlastním životem, často za technickými chybami stojí její obsluha, výsledek je však vždy stejný. Ten, kdo čeká, že mu technika poslouží, je z její zrady nejvíce otřesený. Doufejme, že technika bude stále spolehlivějším partnerem a k dramatickým situacím, které jsme si připomněli, bude docházet stále méně.\nVybavuje se vám ještě další okamžik, kdy technika nesplnila svou úlohu v eurovizních vystoupeních? Napište nám ho v komenářích pod článkem!\nZdroj: eurovision.tv, wiwibloggs.com\n← Seznamte se blíže s fanklubem OGAE Česko!\nGlennis Grace a její cesta show America’s Got Talent →\nPrvních 12 semifinalistů Eesti Laul 2021\n11. 11. 2020 11. 11. 2020 Daniel Giebel\t0\nPísně pro Eesti Laul 2021 zveřejněny\n5. 12. 2020 6. 12. 2020 Daniel Giebel\t4\nZnáme první šestici finalistů Eesti Laul 2021\n18. 2. 2021 Daniel Giebel\t2\nJeden myslel na “#TBT: I technika má své dny”\n20. 9. 2018 (19:06)\nCelý den čekám na #TBT a takhle večer vyjde a já jsem velmi šťastný! 😀


Tisková zpráva. Názory veřejnosti na členství České republiky v Evropské unii duben /8 - PDF Stažení zdarma\nDownload "Tisková zpráva. Názory veřejnosti na členství České republiky v Evropské unii duben /8"\n1 Tisková zpráva Názory veřejnosti na členství České republiky v Evropské unii duben 01 Spokojenost s členstvím ČR v Evropské unii vyjadřují necelé dvě pětiny českých občanů ( %) a více než čtvrtina ( %) je nespokojena. Z časového srovnání plyne, že oproti šetření realizovanému před rokem (duben 0) se spokojenost významně nezměnila a je nejvyšší od roku 0. Téměř dvě pětiny občanů ( %) pociťují hrdost v souvislosti se svým evropským občanstvím. Tři pětiny (0 %) obyvatel se alespoň někdy cítí být nejen občany České republiky, ale také Evropské unie. Na členství naší země v Evropské unii čeští občané nejvíce oceňují lepší možnosti studovat, pracovat a žít v zemích EU. Z negativních důsledků členství České republiky v Evropské unii respondenti nejvíce souhlasili s tím, že členství přináší velký nárůst byrokracie a zřizování zbytečných úřadů. Zpracovala: Naděžda Čadová Centrum pro výzkum veřejného mínění, Sociologický ústav AV ČR, v.v.i. Tel.: 0 ; V dubnu 01 bylo v pravidelném šetření CVVM Naše společnost zkoumáno téma postojů české veřejnosti k Evropské unii. Konkrétně byla zjišťována spokojenost českých občanů s členstvím v Evropské unii, hrdost na evropské občanství a postoje k různým výrokům týkajícím se členství v EU. Spokojenost s členstvím ČR v Evropské unii vyjadřují necelé dvě pětiny českých občanů ( %), přičemž pouze % se cítí být rozhodně spokojeno a % je spíše spokojeno. Neutrální postoj ani spokojen, ani nespokojen zastává více než třetina ( %) českých občanů a více než čtvrtina dotázaných ( %) je nespokojena, v tom 1 % je spíše nespokojeno a % je rozhodně nespokojeno. Zbylá % dotázaných se k položené otázce nedokázala vyjádřit a zvolila možnost nevím. Podíl českých občanů, kteří jsou s členstvím naší země v EU spokojeni, tak převyšuje podíl těch, jež pociťují nespokojenost. Z časového srovnání (viz graf 1) plyne, že oproti šetření realizovanému před rokem (duben 0) se spokojenost s členstvím naší země v EU nijak významně nezměnila. Současně znamená aktuální výsledek nejvyšší spokojenost od roku 0, kdy bylo dosaženo podobného výsledku, ovšem při mírně nižším podílu nespokojených. Větší spokojenost s členstvím České republiky v Evropské unii byla od roku 00 zjištěna pouze v letech 00 a 00, kdy dosahovala úrovně dvou pětin respondentů. 1/\n2 Graf 1. Spokojenost s členstvím ČR v Evropské unii 1 0/01 1 0/0 0 0/01 1 0/01 0/01 0/0 0/01 0/0 1 0/0 0 0/0 1 0/00 0/00 0/00 0/00 1 0/ % % 0% 0% 0% 0% 0% 0% 0% 0% 0% velmi spokojen spíše spokojen ani spokojen, ani nespokojen spíše nespokojen velmi nespokojen neví Zdroj: CVVM SOÚ AV ČR, Naše společnost , respondentů starších 1 let, osobní rozhovor. Vyjádření spokojenosti či nespokojenosti s členstvím v Evropské unii souvisí s věkem, vzděláním a životní úrovní. Mladí lidé projevují nejvyšší míru spokojenosti, ta pak s přibývajícím věkem postupně klesá a naopak narůstá nespokojenost. Naopak s přibývajícím stupněm dosaženého vzdělání spokojenost s členstvím v EU roste. Mezi lidmi s dobrou životní úrovní své domácnosti převažuje podíl spokojených ( %) nad nespokojenými (1 %). V případě respondentů, kteří životní úroveň své domácnosti označují za ani dobrou, ani špatnou, jsou oba podíly téměř vyrovnané ( % spokojených, % nespokojených) a mezi dotázanými subjektivně hodnotícími životní úroveň své domácnosti jako špatnou již převažují nespokojení ( % spokojených, % nespokojených). Větší podíl spokojených dále najdeme mezi studenty a vedoucími pracovníky, nespokojeni jsou častěji důchodci a nezaměstnaní. Větší spokojenost byla rovněž zjištěna u obyvatel velkých měst (nad 0 tisíc obyvatel), včetně Prahy, dotázaných, kteří se na škále politické orientace sami řadí k pravici či pravému středu, voličů ODS, TOP 0, STAN a Pirátů a respondentů, kteří se zajímají o politiku. Nespokojenost se o něco častěji objevila u oslovených z Jihočeského kraje, respondentů řadících se jednoznačně k levici, stranicky zejména u voličů SPD a KSČM a dále mezi rozhodnými nevoliči. Co se týče blížících se voleb do Evropského parlamentu, tak lidé, kteří s členstvím naší země v EU vyjadřují spokojenost, jsou výrazně častěji rozhodnuti se těchto voleb zúčastnit a častěji se také účastnili minulých voleb do EP 1 Znění otázky: Jak jste spokojen s členstvím České republiky v Evropské unii? Varianty odpovědí: Jste velmi spokojen; spíše spokojen; ani spokojen, ani nespokojen; spíše nespokojen; velmi nespokojen. /\n3 v roce 0. Naopak nespokojení respondenti výrazně častěji uvedli, že se voleb do EP rozhodně nezúčastní a rovněž méně často do EP volili v roce 0. Intenzita vztahu k Evropské unii byla zjišťována prostřednictvím pocitu hrdosti na občanskou příslušnost k ní (viz graf ). Téměř dvě pětiny občanů ( %) pociťují hrdost v souvislosti se svým evropským občanstvím, z toho % českých občanů uvedlo, že jsou velmi hrdí, že jsou občany EU, % je docela hrdých. Převažující postoj je však odlišný, polovina obyvatel ČR (0 %) hrdost nepociťuje: % není příliš hrdo a vůbec žádnou hrdost necítí téměř pětina občanů (1 %). Graf. Jak moc jste hrdý na to, že jste občanem Evropské unie? 0/01 1 0/01 1 0/01 0/0 0 0/01 0/0 0/ / /00 0/00 0/00 1 0/00 0/00 1 0/00 0% % 0% 0% 0% 0% 0% 0% 0% 0% 0% velmi hrdý docela hrdý ne příliš hrdý vůbec ne hrdý neví Zdroj: CVVM SOÚ AV ČR, Naše společnost , respondentů starších 1 let, osobní rozhovor. I pocit hrdosti se váže k některým sociodemografickým charakteristikám, přičemž jejich rozložení je velmi podobné jako v případě spokojenosti s členstvím ČR v Evropské unii. Hrdost na evropské občanství klesá s rostoucím věkem, se zhoršující se životní úrovní domácnosti, s klesajícím stupněm nejvyššího dokončeného vzdělání a s posunem na škále politické orientace od pravice k levici. Větší hrdost pociťují studenti, vedoucí pracovníci, obyvatelé Prahy a Pardubického kraje, potenciální voliči TOP 0 a ODS a ti, kteří se chtějí zúčastnit nadcházejících voleb do Evropského parlamentu. Vůbec ne hrdí nebo nepříliš hrdí se častěji cítí být důchodci, nezaměstnaní a lidé pracující v nekvalifikovaných dělnických profesích, obyvatelé obcí s až 1 tisíci obyvateli, voliči KSČM a SPD a lidé, kteří se rozhodně nechtějí zúčastnit květnových voleb do EP. Znění otázky: Cítíte se být hrdý na to, že jste občanem Evropské unie? Řekl byste, že Varianty odpovědí: jste velmi hrdý; docela hrdý; ne příliš hrdý; vůbec na to nejste hrdý. /\n4 V porovnání s předchozím výzkumem z dubna 01 podíl občanů, kteří jsou na evropské občanství velmi či docela hrdí, mírně vzrostl (o procentních bodů) a patří tak vůbec k nejvyšším za celé sledované období, tj. od roku 00, přičemž srovnatelných hodnot bylo dosaženo ještě v roce 00 a 00. Tři pětiny (0 %) obyvatel se cítí být nejen občany České republiky, ale také Evropské unie. Jen menšina z nich ( %) však tento pocit zažívá podle svých slov často, téměř polovina ( %) se tak cítí někdy. Další více než třetina obyvatel ( %) občanskou příslušnost k Evropské unii necítí nikdy. Zbylých % dotázaných se k položené otázce nedokázalo vyjádřit a zvolilo možnost nevím. Pocit, že se lidé cítí často či alespoň někdy nejen jako občané ČR, ale i jako občané Evropské unie, od roku 0 v české populaci postupně roste (od roku 0 nárůst o procentních bodů). Aktuální podíl těch, kteří se často či aspoň někdy cítí být občany EU je vůbec nejvyšší za celé sledované období (tj. od roku 00), statisticky srovnatelná hodnota byla zjištěna ještě v dubnu 0. Naopak podíl těch, kteří se jako občané Evropské unie necítí nikdy, je v současnosti vůbec nejnižší od roku 00, i zde však byla srovnatelná hodnota zjištěna i v roce 0. Graf. Jak často se cítíte nejen jako občan České republiky, ale i jako občan Evropské unie? 0/01 0/01 0/01 0/0 1 0/01 0 0/0 0/0 1 0/0 0/00 1 0/00 0/00 1 0/00 1 0/00 0% % 0% 0% 0% 0% 0% 0% 0% 0% 0% často někdy nikdy neví Zdroj: CVVM SOÚ AV ČR, Naše společnost , respondentů starších 1 let, osobní rozhovor. Znění otázky: Cítíte se nejen jako občan České republiky, ale i jako občan Evropské unie? Varianty odpovědí: často; někdy; nikdy se tak necítíte. /\n5 I v případě této otázky byly rozdíly mezi jednotlivými sociodemografickými skupinami obyvatel podobné jako u otázky na spokojenost s členstvím České republiky v Evropské unii. Často se evropskými občany cítí především podnikatelé a samostatně činní, dotázaní označující životní úroveň své domácnosti jako dobrou, respondenti řadící se na škále politické orientace jednoznačně k pravici a lidé s vysokoškolským vzděláním. Nikdy se tak necítí především důchodci, nezaměstnaní a nekvalifikovaní dělníci, respondenti označující životní úroveň své domácnosti jako špatnou, dotázaní řadící se na škále politické orientace jednoznačně k levici, obyvatelé Ústeckého a Plzeňského kraje a voliči KSČM a SPD. Všem respondentům byla dále položena otázka, zda souhlasí či nesouhlasí s několika výroky, které se soustředí na zhodnocení kladných a záporných stránek členství ČR v Evropské unii. Graf : Souhlas/nesouhlas s výroky o členství ČR v EU (%) Nárůst byrokracie, zřizování zbytečných úřadů 1 Lepší možnosti studovat, pracovat a žít v EU 0 Přílišné omezování evropskými zákony 1 Příliš velký vliv politiky EU u nás 1 Odchod kvalifikovaných lidí do jiných států EU Velký přísun dotací z EU Větší vojenská bezpečnost naší země Vzrůst prestiže ČR ve světě 1 0 Ohrožení české kultury 1 Zvýšení vymahatelnosti práva Kvalitnější zákony díky členství v EU 0 0% 0% 0% 0% 0% 0% rozhodně souhlasí spíše souhlasí spíše nesouhlasí rozhodně nesouhlasí neví Zdroj: CVVM SOÚ AV ČR, Naše společnost , respondentů starších 1 let, osobní rozhovor. Respondentům byly nabídnuty záporné výroky, ze kterých lidé nejvíce souhlasili s tvrzením týkajícím se nárůstu byrokracie a zřizování zbytečných úřadů, které přináší členství ČR v Evropské unii, a to v %, z toho % respondentů souhlasí rozhodně a % spíše. Téměř tři čtvrtiny českých občanů ( %) souhlasí s tím, že členství Znění otázky: Nyní Vám přečtu několik tvrzení o členství České republiky v Evropské unii a Vy mi, prosím, řekněte, nakolik s nimi souhlasíte, či nesouhlasíte: a) Členství v EU vzrostla prestiž ČR ve světě. b) Členství ČR v EU přináší nárůst byrokracie a zřizování zbytečných úřadů. c) Členství ČR v EU ohrožuje českou kulturu. d) Členství ČR v EU znamená velký přísun dotací z fondů EU. e) ČR má díky členství v EU kvalitnější zákony. f) Členství ČR v EU znamená odchod kvalifikovaných lidí za prací do jiných zemí EU. g) Členstvím ČR v EU získala unie příliš velký vliv na politiku a rozhodování u nás. h) Členstvím ČR v EU je zajištěna větší vojenská bezpečnost naší země. i) Členství ČR v EU je doprovázeno přílišným omezováním evropskými zákony. j) Členstvím ČR v EU jsme získali lepší možnosti studovat, pracovat a žít v zemích EU. k) Členstvím ČR v EU se zvýšila vymahatelnost práva. Varianty odpovědí: rozhodně souhlasí, spíše souhlasí, spíše nesouhlasí, rozhodně nesouhlasí. /\n6 v EU nám přináší přílišné omezování evropskými zákony ( % rozhodně souhlasí a % spíše souhlasí ), že naším členstvím získává Evropská unie příliš velký vliv na politiku a rozhodování v naší republice ( % souhlasí, z čehož % rozhodně souhlasí a % spíše souhlasí ) a že kvůli členství ČR v EU odcházejí kvalifikovaní lidé za prací do jiných členských států EU (souhlasí %, přičemž % rozhodně souhlasí a % spíše souhlasí ). Na druhé straně ohrožení české kultury, které by mělo přinést členství v EU, podle respondentů výrazně nehrozí. S tímto výrokem souhlasí % dotázaných, nesouhlasí %. Zbylé výroky jsou orientovány na klady členství ČR v Evropské unii. Nejvíce lidé souhlasí s tím, že členství ČR v EU přináší více možností práce, studií a obecně žití v zemích Evropské unie. S tímto výrokem souhlasí celkem % respondentů (0 % rozhodně a % spíše). Lidé jsou si také vědomi výhod dotací z evropských fondů, jelikož s výrokem o velkém přísunu těchto dotací do ČR souhlasilo sedm z deseti dotázaných (0 %, z čehož % souhlasí rozhodně a % spíše). Nadpoloviční většina respondentů také souhlasí s tím, že členství v EU znamená pro ČR zajištění větší vojenské bezpečnosti ( % souhlasí, 0 % nesouhlasí) a je spojeno s nárůstem prestiže ČR ve světě ( % souhlasí, 0 % nesouhlasí). Srovnatelný podíl souhlasu a nesouhlasu jsme zaznamenali v případě výroku, že členstvím ČR v EU se zlepšila vymahatelnost práva ( % souhlasí, % nesouhlasí), přičemž více než čtvrtina dotázaných ( %) se k tomuto výroku neuměla vyjádřit a zvolila možnost nevím. Naopak necelé tři pětiny respondentů si nemyslí, že by ČR měla díky členství v EU kvalitnější zákony ( % souhlasí, % nesouhlasí). Zkoumání kladných i záporných důsledků členství naší země v Evropské unii je opakovaně součástí výzkumů CVVM, k porovnání současných výsledků s výsledky z minulých let nám poslouží následující tabulka 1. Barevně zvýrazněné hodnoty v tabulce označují změny oproti stavu hodnot z předchozího dotazování, které probíhalo v dubnu 0, kdy respondenti reagovali na stejné výroky. Černá barva znamená, že se současná hodnota oproti minulému šetření statisticky významně neliší. Tabulka 1: Souhlas/nesouhlas s výroky o členství ČR v EU (%) časové srovnání SOUHLAS / NESOUHLAS /0 / / /1 / /1 /1 /1 / /1 Nárůst byrokracie, zřizování /1 /1 / /1 / 0/ 1/1 / /1 / zbytečných úřadů Lepší možnosti studovat, pracovat a /1 / /1 /1 /1 /1 /1 / 1/1 / žít v EU Přílišné omezování evropskými 1/ / / /1 1/0 1/0 / /1 / /1 zákony Příliš velký vliv politiky EU u nás / / / / / / 1/ /0 / /1 Odchod kvalifikovaných lidí do států EU / / / / / 0/ /1 /1 / /1 Velký přísun dotací z EU / / 1/ / 0/1 1/1 / /1 / 0/1 Větší vojenská bezpečnost naší / / / / / / 0/ 0/ / /0 země Vzrůst prestiže ČR ve světě 1/0 / / / 1/ / / 0/1 1/0 /0 Ohrožení české kultury / / /1 /0 / / / / / / Zvýšení vymahatelnosti práva / / / /0 /0 / / / 0/ / Kvalitnější zákony díky členství v EU / / / /1 / / / /0 / / Pozn.: Údaje v tabulce představují součty podílů odpovědí rozhodně souhlasí + spíše souhlasí / rozhodně nesouhlasí + spíše nesouhlasí. Dopočet do 0 % tvoří odpovědi nevím. Zdroj: CVVM SOÚ AV ČR, Naše společnost. /\n7 K nárůstu souhlasných odpovědí došlo v porovnání s loňským rokem u šesti sledovaných výroků. Konkrétně větší podíl respondentů souhlasí s tvrzením, že členství v EU znamená nárůst byrokracie a zřizování zbytečných úřadů, přílišné omezování evropskými zákony, že EU má příliš velký vliv na politiku u nás a že naše členství přináší odchod kvalifikovaných lidí do států EU. U všech těchto tvrzeních se však jedná o návrat k hodnotám z roku 01. Nárůst souhlasu (o procentních bodů) jsme ještě zjistili v případě tvrzení, že členství naší země v EU je ohrožením české kultury. Souhlas s tímto výrokem je společně s rokem 01 nejvyšší za celou dobu sledování (od roku 00). Nejvyšší podíl souhlasících byl rovněž zaznamenán v případě názoru, že členství v EU znamená zajištění větší vojenské bezpečnosti zemí EU. Pokles souhlasných vyjádření (o procentní body) byl zjištěn pouze u jediného výroku, který spojuje členství v EU s větší vymahatelností práva. /\n8 Technické parametry výzkumu Výzkum: Naše společnost, v1-0 Realizátor: Centrum pro výzkum veřejného mínění, Sociologický ústav AV ČR, v.v.i. Projekt: Naše společnost projekt kontinuálního výzkumu veřejného mínění CVVM SOÚ AV ČR Termín terénního šetření: Výběr respondentů: Kvótní výběr Kvóty: Kraj (oblasti NUTS ), velikost místa bydliště, pohlaví, věk, vzdělání Zdroj dat pro kvótní výběr: Český statistický úřad Reprezentativita: Obyvatelstvo ČR ve věku od 1 let Počet dotázaných: Počet tazatelů: Metoda sběru dat: Osobní rozhovor tazatele s respondentem - kombinace dotazování CAPI a PAPI Výzkumný nástroj: Standardizovaný dotazník Otázky: PM., PM., PM, PM. Kód zprávy: pm0 Zveřejněno dne:. května 01 Zpracovala: Naděžda Čadová Slovníček pojmů: Kvótní výběr napodobuje strukturu základního souboru (u nás je to obyvatelstvo České republiky starší 1 let) pomocí nastavení velikosti vybraných parametrů, tzv. kvót. Jinými slovy kvótní výběr je založen na stejném procentuálním zastoupení vybraných vlastností. Pro tvorbu kvót používáme údaje z Českého statistického úřadu. V našich výzkumech jsou stanoveny kvóty na pohlaví, věk, vzdělání, region a velikost obce. Vzorek je tedy vybrán tak, aby procentuální podíl např. mužů a žen ve vzorku odpovídal procentuálnímu podílu mužů a žen v každém kraji ČR. Podobně je zachován procentuální podíl obyvatel jednotlivých krajů ČR, občanů různých věkových kategorií, lidí s různým stupněm dosaženého vzdělání a z různě velkých obcí. Reprezentativní výběr je takový výběr z celé populace, z jehož vlastností se dá platně usuzovat na vlastnosti celé populace. V našem případě to tedy znamená, že respondenti jsou vybráni tak, abychom zjištěné údaje mohli zobecnit na obyvatele České republiky starší 1 let. Centrum pro výzkum veřejného mínění (CVVM) je výzkumným oddělením Sociologického ústavu AV ČR, v.v.i.. Jeho historie sahá do roku, kdy jako součást Ministerstva informací začal fungovat Československý ústav pro výzkum veřejného mínění. Současné Centrum vzniklo v roce 001 převedením svého předchůdce (IVVM) z Českého statistického úřadu do Sociologického ústavu AV ČR, v.v.i.. Včlenění do vědecké instituce zaručuje kvalitní odborné zázemí a kredit pracoviště; jako součást akademického prostředí musí CVVM SOÚ AV ČR splňovat veškeré nároky a dosahovat tak té nejvyšší odborné úrovně. Hlavní náplní práce oddělení je výzkumný projekt Naše společnost, v jehož rámci je prováděno deset šetření ročně. Jedná se o průzkum veřejného mínění na reprezentativním vzorku české populace od 1 let, kterého se vždy účastní přibližně 00 respondentů. Omnibusová podoba dotazníku umožňuje pokrýt velkou šíři námětů, a do šetření jsou proto pravidelně řazena politická, ekonomická i další obecně společenská témata. Jsou využívány jak opakované otázky, které umožňují sledovat vývoj zkoumaných jevů, tak náměty nové, reagující na aktuální dění. Díky dlouhodobému a kontinuálnímu charakteru je tento vědecký projekt zkoumání veřejného mínění v České republice ojedinělý Aktivita byla podpořena Strategií Akademie věd AV1 v rámci výzkumného programu Globální konflikty a lokální souvislosti: kulturní a společenské výzvy.. /


Výkup starožitností: Malšín\nJaké starožitnosti vykupujeme v obci Malšín\nVykupujeme starožitnosti de facto ze všech období. Výkup starožitností Malšín zahrnuje například výkup starožitného nábytku, výkup knih, výkup modelářských kousků nebo výkup starožitných hraček. Úplný seznam vykupovaných starožitností uvádíme v pravé části stránky. Avšak i kdybyste v seznamu Vaši starožitnost nenašli, tak nás prosím kontaktujte! Konzultace k ocenění a výkupu starožitností rovněž poskytujeme zcela nezávazně a zdarma.\nOdhad a výkup starožitností Malšín provádíme u klientů doma, aby nedošlo ke zbytečnému poškození předmětů a ztráty jejich historické hodnoty a ceny neodbornou přepravou. Tuto službu poskytujeme v rámci výkup starožitností Malšín zcela zdarma a k co největší spokojenosti našich zákazníků. Naše služby fungují za účelem zachování každého historického cenného kousku, kterému chceme dopřát náležitou péči.\nMáte zájem o výkup starožitností v oblasti Malšín?\nI pokud se nacházíte v obci Malšín a máte zájem o výkup starožitností, tak jsme připraveni Vám pomoci. U Vás doma zdarma provedeme odhad hodnoty starožitnosti a pokud budete souhlasit, tak se následně můžeme domluvit na výkupu Vaší starožitnosti. Nebojte se nás proto kontaktovat a zarezervovat si výkup starožitností.


Zápis a usnesení přijatá na řádném zasedání AS KTF UK dne 23.1.2013 - Katolická teologická fakulta\nZápis a usnesení přijatá na řádném zasedání AS KTF UK dne 23.1.2013\nZápis z řádného zasedání AS KTF UK 23. ledna 2013\nB) Schválení zveřejnění zápisu řádného zasedání senátu ze dne 30.10.2012 v současné podobě.\n3. Opatření děkana o výši doktorandského stipendia\n4. Akreditační spisy (bakalářský, navazující magisterský a doktorský) studijního programu Obecná teorie a dějiny umění a kultury, studijního oboru Dějiny křesťanského umění\n5. Délka funkčního období členů senátu\n6. Předběžné zápisy do volitelných seminářů\nUsnesení přijatá na řádném zasedání AS KTF UK dne 23.1.2013\nPhDr. Martin Zlatohlávek, Ph.D.\nBc. Anna Pincová, DiS.\n4. Akreditační spisy (bakalářský, navazující magisterský a doktorský) studijního programu Obecná teorie a dějiny umění a kultury,\nstudijního oboru Dějiny křesťanského umění\nHlasování: 10 (pro): 0 (proti): 0 (zdrželi se)\n„AS KTF UK schválil zveřejnění zápisu řádného zasedání ze dne 30.10.2012.“\nC) Schválení zápisu mimořádného a ustanovujícího zasedání senátu ze dne 12.12.2012.\n„AS KTF UK schválil zápis mimořádného a ustanovujícího zasedání ze dne 12.12.2012 v původním znění.“\na. Poděkování za video propagující naší fakultu.\nb. Vědecké projekty (cca 14 milionů) – není to celkový rozpočet, jen částečný. Podrobnější informace budou později.\nc. Ekumenická bohoslužba (kolega Lorman) – pouze pro informaci\nKoronthályová: jsou nějaké připomínky/dotazy?\nHlasování: 10 (pro): 0(proti): 0(zdrželi se)\n„AS KTF UK schválil opatření děkana o výši doktorandského stipendia“\nKoronthályová: vyzvala Jarošovou k představení akreditačních spisů\nJarošová: cílem je reakreditovat současné programy, změny rozložení předmětů a zaměstnanců, zmiňuje připomínku doc. Kubína ohledně Pomocných věd historických (Paleografie)\nOhledně latiny – bude tak, jako je ve stávající Karolínce: povinně volitelná na Bc, povinná zkouška na NMgr\nKuthan: upřesnění k latině, je to prastarý hit – je tu snaha vyjít vstříc některým studentům, tedy lze absolvovat bakaláře, aniž by byli studenti povinni složit zkoušku z latiny. Nelze ale snižovat laťku, kdo chce postoupit do magisterského studia, měl by složit přijímací zkoušku z latiny (v rozsahu kurzu na Bc – není pak nutné dělat na magistra přijímací zkoušku z latiny).\nKoronthályová: zmiňuje požadavek doc. Kubína: latina a němčina dříve než Pomocné vědy historické\nKuthan: Musíme to porovnat s realitou. Kubín má pravdu v tom, že je důležitá znalost latiny a němčiny vzhledem k historickým textům, ale musely by se Pomocné vědy historické odebrat z bakaláře. Negativní postoj, otevřeně s Kubínem nesouhlasí. Polovičaté řešení v reakreditaci: bakalářské studium - Úvod do pomocných věd historických a na magistru Pomocné vědy historické. (paleografie – četba historických textů)\nRoyt se s Kuthanem shoduje, že je to v současné době alespoň průchodné\nRoyt: Na gymnáziích není vysoká němčina – studenti těžko mohou číst historické prameny.\nKoronthályová: S latinou je to podobné, možná by se to mohlo ještě projednat, než ten spis odejde.\nKuthan: Doktorku Jarošovou jsem informoval o těchto záležitostech – latina a úkol zamyslet se nad Pomocnými vědami historickými, pokud to Kubín takto chtít nebude, může to učit někdo jiný.\nNechvílová: Jazyky jsou zredukovány jen na odborné?\nJarošová: při pokračování na magistra je nutná latina, ale kdo nechce, tak si může vybrat něco jiného – aby studenti, co chtějí jen bakaláře, nebyli nuceni se věnovat tomu, čemu nechtějí. Pokud student zkoušku z latiny složí na bakaláři, tak nemusí už dělat přijímací zkoušku na magistra.\nNechvílová: obecné jazyky? Jsou tam jen odborné, ne základy.\nJarošová: Už nejsou základy, předpokládá se, že základy už student má a jen se rozvíjí (angličtina, němčina)\nNechvílová: Nějaký postupový test nebo jak?\nJarošová: To už je otázka, uvidí se?\nKuthan: Chtěl jsem to podržet tak, jak to bylo dosud, ale byl jsem jediný...\nDiskuze o volitelných jazycích a možnosti zapisovat si je jinde.\nNechvílová: Bylo by třeba podpořit možnost mezifakultního zapisování.\nKuthan: dotaz na Royta – jak je to v Celetné s jazyky?\nRoyt: Velmi striktní přístup, diferencované stupně znalostí a přeplněné kurzy, přesně daná kapacita kurzů.\nKoronthályová: Je to motivace pro studenty, aby se snažili si to splnit co nejdříve.\nRoyt: Studenti žádali o navýšení, neprošlo to.\nNechvílová: Jak je to u teologů?\nProděkan pro studium: Jen odborné jazyky.\nKuthan: Na středních školách převážně angličtina, němčina v deficitu, dějiny umění potřebují spíše němčinu – většina literatury v němčině, nelze kvalifikovaně psát nějakou odbornou práci bez znalosti tohoto jazyka.\nBenáková: VŠ suplují to, co by měly obsáhnout stř. školy – nedalo by se to udělat jako na teologii – němčina je fundamentální, nešlo by jí proto zavést stejně jako např. řečtinu?\nDěkan: důležitých jazyků pro teologii je hodně (hebrejština, řečtina a latina; dále němčina, francouzština a ruština – kvůli teologii 19. a 20. století, italština a angličtina – kvůli současné teologii) – musely se vybrat důležité, to samé se musí udělat u dějin umění a dějin evropské kultury...podpořit tedy znalost na úrovni odborného jazyka a průpravu nechat na iniciativě studentů. Nemůžeme mít vlastní jazykové centrum – potřeba kompromisu, nedá se nic dělat.\nMohelník: přetlak na jazycích celkově a mělo by se s tím něco dělat, nemělo by se předstírat, že je to v pořádku – podnět na univerzitu, že je třeba tuto situaci řešit.\nBenáková: Nefungují střední školy, zmiňuje výsledky z Cermatu, univerzita s tím patrně mnoho neudělá, mělo by se to řešit globálně.\nProděkan pro studium: zajištění externích kurzů – studenti by si to zaplatili\nDěkan: Ale to je opravdu navíc, času na další povinnosti v rámci studijního plánu, který předvídá už dost velké penzum povinností, zase není mnoho.\nNechvílová: otázka, proč tedy nezůstat alespoň u kreditové motivace – studenti by třeba alespoň chodili mimo\nKoronthályová: Nelze mít v akreditaci předmět, co se neučí\nProděkan pro studium: Ale může tam být zkouška.\nNechvílová: Mohla by to být i vyšší úroveň – jako motivace, třeba jen 2 kredity, studenti by měli pocit, že dělají něco pro sebe...\nProděkan pro studium: Mít jako motivaci jen získání kreditů je málo\nNechvílová: Ale je to taková odměna...člověka to potom tolik netlačí, když nemá motivaci.\nBravená: Co certifikáty? Jaké potom budou podmínky?\nDěkan: V programu existují volitelné předměty, tam by to nějak šlo, ale nelze to řešit těsně před odevzdáním reakreditačního návrhu, je možné to projednat do budoucna.\nSládek: souhlasím, řešíme něco, co nemůžeme vyřešit.\n„AS KTF UK projednal předložené reakreditační spisy s připomínkami k výuce předmětu Pomocné vědy historické a požádal předkladatele, aby tato otázka byla nějak dořešena; rovněž projednal otázku výuky jazyků“\nKoronthályová: Ve volebním řádu není přesně stanoveno, kdy končí volební období „starých“ senátorů, může nastat problémová situace, kdy bude třeba řešit něco v mezidobí a bude otázka, kdo to bude řešit. Ideální řešení – konkrétní datum (uvádí konkrétní příklady), právníci – období vzniká dnem zvolení = funkční období zaniká dnem voleb.\nNechvílová: Co problém napadení voleb? Měla by tam být nějaká lhůta.\nDěkan: odkazuje na kolegu Ferance – po volbách 1. den následujícího kalendářního měsíce je začátek fungování nového senátu\nKoronthályová: Problém, když budou volby na konci měsíce.\nDěkan: Tak se to posune na následující měsíc. Předpokládají se dva roky funkčního období, nicméně funkční období končí záčátkem funkčního období nového senátu, tj. je vázáno na vloby.\n„Protože volební řád nestanoví přesně délku funkčního období senátorů, AS KTF UK schválil usnesení, že funkční období nových členů senátu začíná vždy 1. v měsíci následujícím po senátních volbách.“\nHlasování o unesení: 10 (pro): 0(proti): 0(zdrželi se)\nKoronthályová: předává slovo studentským senátorům.\nBenáková: Úprava bodu programu – žádost o prodloužení doby zapisování povinně volitelných a volitelných předmětů, předložení argumentů pro a proti v papírové podobě.\nNemůžeme nařizovat panu děkanovi, ale můžeme ho vyzvat, aby to schválil/zařídil\nVzešlo to z iniciativy studentů – rádi by alespoň jednu kontaktní hodinu, často nejsou sylaby nebo se upřesňují až na hodinách. Je to standardní praxe na jiných fakultách, jen ETF to má jinak.\nU nás by to neměl být problém, SIS by byl otevřen o týden déle.\nMěly by být propustné předměty mezifakultně – možnost návštěvy jiných studentů.\nPro a proti: pro – teologie – seminář vypadá jinak, když je tam větší počet studentů se zájmem.\nOdpadly by tzv. mrtvé duše.\nMožnost studentů si ověřit, zda se jim předmět hodí do časového plánu, problematika studia dvou fakult a podobně, odkazuje se na diskuzi s doc. Sládkem a doktorkou Bravennou – možná potřeba doplňkového studia jinde, zejména u teologie.\nČasy seminářů se často domlouvají až na prvním setkání.\nProti: platy navíc\nAdministrativní problémy, ekonomická zátěž\nCo se týče zejména externích pedagogů – nejistota, zda výuka bude nebo ne.\nZahájení později, ale nechceme tři týdny, ale pouze týden – 1. hodina je obvykle stejně domlouvací\nŘešení: Reorganizace seminářů – hlavně teologie – velké množství seminářů – vyřešit to otevíráním jen jednou za dva roky\nZřízení stránky (studenti sami) – informace o neznámých vyučujících\nLegislativa - lze napsat jednu smlouvu, kde se sjedná dvojí typ odměny (příprava semináře a výuka semináře), která obsahuje dodatek, že obě strany berou na vědomí možnost neotevření semináře – nedojde k výkonu – zaplacení jen té přípravy – tedy legislativně je to v pořádku.\nDiskuze o mezioborovém zapisování a zobrazování předmětů v SIS.\nSládek: Apeluje na studenty – spousta informací v SISu je a bude to ještě vylepšeno – snažit se získat informace, co nejvíce svými silami, teprve když už doopravdy neví, tak se zeptat...uvádí příklad svého předmětu – po zápisu 5 lidí, dorazil jeden, nakonec uzavřeno...studenti by měli převzít odpovědnost za své studium. Neví, zda by ten týden něco řešil, problém s administrativou. A co ekonomika? Je třeba hlídat rozpočet.\nBenáková: Je možné, že student si zapsal více věcí a pak zjistil, že to nestíhá. Co se týká peněz, byl to návrh jakési kompenzace.\nMohelník: SIS funguje dobře, ale je zásadně pro, aby ten týden byl. Dotaz: kolika externistů se to týká? A co servisní služby jiným fakultám, čeho se to týká?\nRoyt: Zmiňuje propustnost studia.\nDěkan: Věc k zamyšlení – co když na předmětu u nás jsou jen studenti cizích fakult?\nSládek: Uvádí, že měl takový předmět.\nKuthan: Není jediný případ, že by na Ústavu byl takový předmět. Neviděl by to ale jako něco negativního, má nekompatibilní názor s paní tajemnicí.\nDěkan: Jak uzavírat dohody – nechat na paní ekonomce. Děkuje studentům za shromáždění faktů.\nFilozofie studijní práce – koncepce práce studentů - příklad liberální FHS (tvoření si vlastního kurzu), je to zajímavé, široký záběr, ale není to vlastní naší fakultě. My máme mnohem sevřenější studium – náročnější koncepce studia. Student, než začne studovat, by se měl zamyslet, co chce dělat ještě před vypuknutím semestru. Zápis uzavřen do prvního dne semestru + týden na změny. Seminář – velmi pracovní skupina – např. aplikovaná etika – lidi, kteří pracují, chtějí pracovat hned od první hodiny. Je pro, aby se rozhodování nenechávalo na kontaktní hodiny, aby práce byla představena již před zahájením. Prostupnost je do jisté míry past. Už v prostupnosti teologie a dějin umění je problém- nestíhá se to.\nMěla by vzniknout určitá tradice – předávání studentské zkušenosti.\nSIS – měl by být opravdu na vysoké úrovni, nařízení, že to musí být vyplněno velmi pečlivě.\nAd koncepce – dlouhé prolínání fází není moc dobré - natahování zkoušek apod. není moc dobré, lepší připravit se před začátkem, pak práce, potom zkouškové...a znovu.\nProděkan pro studium: SIS se postupně vyvíjí, pedagogové se s ním taky učí lépe pracovat. Doporučení, aby pedagogové „mrtvé duše“ vylučovali….\nKoronthályová: Byli jsme požádáni, abychom dali do systému přesné časy výuky, vše musí být do otevření zápisu v rozvrhu.\nNechvílová: poděkování děkanovi za to, co řekl. Lepší porozumění obou stran.\nUvědomuje si, že není reálné mít opravdu dlouhý zápis.\nPřipomínka k uplynulému semestru – situace přechodu na elektronický zápis – člověk vůbec neviděl rozvrh, dokud nepostoupil do dalšího úseku studia. Uvádí svůj vlastní příklad, že musela žádat kolegy, aby jí řekli, jak vypadá rozvrh, aby vůbec mohla uvažovat nad tím, jak si sestaví rozvrh. Otázka propojenosti, nedalo by se to nějak vyřešit?\nEngelthaler: Řada problémů, sám by byl rád za nějaké změny, protože bylo několik kritických momentů a nedorozumění. Problém ale je v tom, že studenti se nedívají do Karolínky – je to nejspolehlivější zdroj (poznámka Nechvílové – tam ale není rozvrh), jsou tam přehledné informace, ale studenti jí nepoužívají.\nIndexy – chybí zápisy, slouží pro kontrolu.\nZměny – bylo by dobré rozlišit, čeho by se změny přesně týkaly. Opatření děkana to jen rámcově upraví. Do data zahájení semestru by měl být student zapsán, ale s prodloužením by ho nic nenutilo k zápisu.\nBenáková: Kdyby šlo pouze o povinně volitelné a volitelné předměty, mohlo by to fungovat?\nEngelthaler: kdyby se to nějak specifikovalo.\nNapř. problémy s chybami v rozvrhu, na které studenti upozorňovali, nedopustili jsme, aby na tyto chyby student doplácel.\nPokud si chtěl student zapsat něco někde jinde, dalo se to řešit přes studijní.\nJsou dvě odlišné věci – postup do dalšího úseku studia a zápis předmětů.\nProblém nastává, pokud si student bude permanentně zapisovat předměty přes studijní oddělení\nBenáková: navrhuje zápis do konkrétního data a první týden je určen na změnu zápisu povinně volitelných a volitelných předmětů.\nDěkan: zápis do začátku a týden na změnu čehokoli. Neomezovat to, ale pokud by to byla „masovka“, tak to omezit na určitý počet změn\nBenáková. Uvádí příklad z Hradce Králové - tři změny zadarmo a další za 500 Kč.\nEngelthaler: Na veřejné škole to není legální.\nSládek: Aby to nebylo tak, že chcete změnit úplně všechno. Navrhuje omezení.\nProděkan pro studium: Plánování studentů umožňuje nastavit vyučujícím seminář kvalitněji.\nAd náhledy do rozvrhů – špatné nastavení systému.\nKoronthályová: Mělo by se zažádat o změnu.\nNechvílová: Podotýká, že víme, že SIS špatně funguje, ale mělo by se to nějak řešit. Navrhuje pozvat IT oddělení.\nDěkan: Ale v tom případě je potřeba přesně formulovat, co je za problém.\nLukeš: Problémy SISu – příklad církevní dějiny - 2x týdně, ale v SISu to zapsat nešlo.\nKoronthályová: To je technická věc, záleží na vyučujícím, jaké informaceo zadá do SISu.\nLukeš: Týká se to toho týdne dolaďování.\nPincová: ještě k těm rozvrhům, mělo by se vám to ale vždycky ukázat pro konkrétní ročník, dostupné to tam je\nNechvílová: problémy jsou i na straně učitelů, jak to tam zadávat...sezení s IT na téma jak to zadávat.\nKoronthályová: už jsme se tím mnohokrát zabývali, ale ne všichni se pokaždé zúčastnili, pedagogové na sobě ale pracují.\nEgelthaler: Pokud by byl přijat závěr, že by se to omezilo nějak kvantitativně, pak úplně nevím, jak to bude s nastavením.\nPatrně bude nutné se vrátit ke kontrole indexů – má to své opodstatnění, je to věc na ochranu studenta.\nBenáková: Zavedla bych 3x a dost, pokud si to student není schopen hlídat, nemá na vysoké škole co dělat.\nBravená: dotaz na Engelthalera: jak vás případná změna zatíží?\nEngelthaler: Dříve se to dělalo, mám pochopení pro obě strany.\nBravená: když přijde 500 z 800 studentů, bude to zátěž?\nEngelthaler: Pokud by se to omezilo, musel bych se poradit, zda má fakulta právo studenta omezovat.\nBravená: Vyplývá z toho tedy to, že by měly být stanoveny nějaké podmínky.\nEngelthaler: Musela by pro to být nějaká kontrola, muselo by se chodit s indexem...pokud by to probíhalo jako letos, studijní by to nijak nezatížilo.\nDěkan: aby před začátkem roku vyučující měli jasno, kolik tam mají lidí.\nZadání pro studijní oddělení: k prvnímu dni akademického roku nutné zápisy, týden na změnu\nSládek: Apel na studenty, aby to nebylo tak, že si vyberou schválně tři a pak si dva škrtnou...aby to nebylo vnímáno jako možnost zapsat si vše a pak to škrtnout.\nNechvílová: Chápe všechny argumenty, bylo by dobré dojít k nějakému kompromisnímu závěru – zápis uzavřen k prvnímu dni semestru a ten týden umožňuje změny přes studijní, ale není to doporučené\nSládek a Lukeš – jde o formulaci.\nEngelthaler: navrhuje řešení, že by se to týkalo jen rušení, nelze v SISu nastavit, aby omezil změnu jen v několika položkách.\nKoronthályová: takže pro studijní by bylo jednodušší, kdyby to nebylo omezeno, ale probíhalo to jako letos + týden na nutné změny.\nEngelthaler: Ale podle čeho ty nutné změny posuzovat?\nDěkan: nechci, aby to znamenalo, že se posune zápis.\nDiskuze o tom, jak to formulovat.\n„AS KTF UK navrhuje, aby byly první týden letního semestru umožněny nutné změny v zápise ve výjimečných případech. Na své první následující schůzi senát vyhodnotí, jak proběhl zápis letního semestru.“\nHlasování o usnesení: 10 (pro): 0(proti): 0(zdrželi se)\n19:00 odešel Zlatohlávek\nLegislativní komise AS KTF\nBenáková: zjišťovala, jak to bylo v minulosti. Členové nebyli členy senátu – možnost volby kohokoli.\nMožnost obrácení se na komisi velkého senátu nebo mít vlastní.\nČlenové – výzva k zamyšlení a na příštím zasedání by se to mohlo probrat konkrétněji.\nRoyt: velký senát navštívil náměstek ministra školství – informace o stavu navrhované vyhlášky (ustanovení správních rad na fakultách, funkční místa profesorů a akreditace – ano, je tam třeba něco dělat, na těch ostatních dvou nikoli), nepřistoupil na jediný požadavek, všemu se vyhnul. Neustále zaznívalo, že si to ministerstvo udělá, jak bude chtít.\nMohelník: udiven, že se to upravuje vyhláškou\nRoyt: ano, je to „podpásovka“\nMohelník: stojí za tím ministr Fiala?\nRoyt: potvrzuje. Jediný vstřícný krok, že senát může správní radu přehlasovat.\nVopřada: může se k tomu nějak velký senát vyjádřit?\nRoyt: může, nesouhlasné akce....Situace se vyvíjí.\n19:05 odchod Engelthaler a Pincová.\nLukeš: poděkování za video, které vzniklo. Připomínky k oboru – přetíženost v požadavcích, např. na literatuře, už tak jsou vytížení v jazycích, nemožnost načíst tolik, kolik je požadováno.\nDěkan: bere na vědomí, stojí o schůzku se studenty.\nLukeš: zápočtový týden - vše v prvních třech týdnech, přetíženost, dalo by se to nějak řešit?\nDěkan: taktéž to může být předmětem schůzky.\nSládek odchod 19:15\nRozpočet na PRVOUK\nDěkan: představení rozpočtu na základě senátu předem předložených materiálů, je to jen malá část z fakultního rozpočtu. Je to založeno na dosavadních zkušenostech a propočtech.\nKoronthályová: je to jen část, není to tedy kam zařadit, ale je potřeba to vzít na vědomí.\nNechvílová: proč to chodí po částech a ne najednou s velkým rozpočtem?\nDěkan: malé části má rektorát spočteny dříve, velký rozpočet se teprve počítá.\nHlasování o schválení rozpočtu: 10 (pro): 0(proti): 0(zdrželi se)\n„AS KTF UK schválil rozpočet na PRVOUK na rok 2013.“\nLukeš: Otázka kontroly sylabů, lze to nějak kontrolovat?\nKoronthályová: potvrzuje, že pan proděkan každý rok apeloval na vyučující, aby to doplňovali. Pracuje se na tom.\nPředsedkyně AS KTF UK ukončila zasedání AS KTF v 19:20 Hodin.\nZa správnost: Kateřina Volfová


Mladý módní tvůrce má své vítěze - Fashion Retail\nMladý módní tvůrce má své vítěze\nSourozenecké návrhářské duo Ponerových, Jiřina Tauchmanová nebo Nina Provaan Smetanová zasedly v odborné porotě jedné z kategorií celostátní soutěže Mladý módní tvůrce. Vedle série mimořádně zdařilých soutěžních módních přehlídek na sedm různých témat mezi sebou porovnali síly také kadeřníci a vizážisté. Do Jihlavy, kde se mladí tvůrci scházejí už 19 let, přijalo pozvání třicet škol, 300 soutěžících včetně modelů a soutěž vidělo více než 1400 diváků. V hlavní soutěžení kategorii oděvy se porota seznámila s 258 modely. Mezi obrovskou konkurencí si bronzové medailové umístění ve dvou sekcích pokrývky hlavy i oděvní doplňky odnesla SUPŠ Jihlava-Helenín, dále skončila těsně pod stupni vítězů s nádhernou bílou kolekcí v sekci minimalismus. V kategoriích dámský účes a la Ples v opeře si stříbro „vyčesal“ Filip Komárek z pořádající Obchodní akademie, Střední zdravotnické školy a Středního odborného učiliště služeb Jihlava. Těsně pod stupni vítězů dočesala kreativní Adéla Navrátilová z třebíčské Obchodní akademie a Hotelové školy. Nejúspěšnější disciplínou pro Vysočinu bylo jednoznačně česání extravagantního účesu ve stylu Star Wars, kde si porotu získala zlatá Míša Hadrabová z OA a HŠ Třebíč. Stříbro si odnesla Ludmila Valtrová z OA, SZŠ a SOŠS Jihlava. Zdroj: Newton media\n← HUMANIC spustil český e-shop. Zákazníkům nabízí více než 3 000 druhů zboží online\nDopravci nestíhají doručit balíky, e-shopy posilují vlastní rozvoz →


Ondráček: Porážka? Nebylo to o zpoždění. Už myslí na derby s Kometou - Deník.cz\nOndráček: Porážka? Nebylo to o zpoždění. Už myslí na derby s Kometou\nZlín /ROZHOVOR/ - Nevymlouval se. Opožděný začátek zápasu nebyl tím, co zabrzdilo úřadující šampiony extraligy v cestě za premiérovými body. Útočník a autor trefy na 1:4 Jiří Ondráček věděl, že Mladá Boleslav (2:5) jeho Zlín jednoduše přejela.\nJiří OndráčekFoto: DENÍK/Jiří Hejtmánek


Kontaktovat LakePark Residence\nLakePark Residence On-line rezervace\nLakePark Residence Pokoje\nLakePark Residence Recepce\nLakePark Residence Okolí\nMáchovo jezero je svou ojedinělou atmosférou, borovými lesy a písečnými plážemi celoročně vyhledávaným místem pro rekreaci, turistiku a sportovní vyžití. Hosté přijíždí na Máchovo jezero nejen za koupáním, vodními sporty a cykloturistikou, ale také za kulturou a poznáním historie. V blízkém okolí Máchova jezera je velké množství památek, které stojí za návštěvu (např. hrady Bezděz, Houska, Kokořín, skalní hrad Sloup, nebo zámky Zákupy a Lemberk). Nacházejí se zde i muzea (muzeum Čtyřlístek a muzeum K.H.M.). Celý kraj je protkán množstvím značených cyklostezek, na které se můžete vydat třeba i na elektrokolech, která jsou v residenci LakePark k zapůjčení.\nResidence LakePark je jen několik kroků od přístaviště ve Starých Splavech, kde se můžete nalodit na okružní plavbu parníkem. U přístaviště se nachází půjčovna šlapadel, veslic a dalších plavidel. Skvělé koupání je na nedaleké písečné pláži s aquparkem. Pro aktivní pobyt jsou v okolí tenisové kurty, beachvolleyball, golfové odpaliště, půjčovna a škola windsurfingu, rekreační rybolov, ale také možnost projížďky na koních a v zimních měsících dokonce bruslení a běžkování na zamrzlém Máchově jezeře.\nPřímo před objektem se nachází park s dětským hřištěm, kde ve stínu stoletých dubů můžete relaxovat a nabrat síly po náročném aktivním dni.\nLakePark Residence - Okolí\nLakePark Residence Speciální akce a slevy\nMůžete relaxovat v privátní sauně, vyrazit na vyjížďku elektrokoly, nebo vyzkoušet paddleboardy.\nObchodní podmínky LakePark Residence\n2.1. Storno poplatek se počítá z celkové výše pronájmu. V případě zrušení rezervace pronájmu více něž 30 dní před plánovaným převzetím apartmánu, nebude storno poplatek účtován. Storno poplatek ve výši 50 % bude účtován při zrušení rezervace od 30 do 8 dnů před plánovaným převzetím apartmánu a storno poplatek ve výši 100 % v případě zrušení rezervace 7 dní a méně před převzetím apartmánu. Při předčasném odjezdu nájemce z jeho vůle nevzniká nárok na vrácení peněz. Rezervace provedená v tzv. režimu „nevratná platba“ je podmíněna storno poplatkem 100% z ceny pronájmu.\n3. Restrikce Apartmán je možné obývat pouze osobami uvedenými v registrační kartě a v maximálním počtu osob dle kapacity apartmánu. Počty osob jsou definovány u každého apartmánu zvlášť.\n7.1. V celém objektu je kouření zakázáno.


Novinka: Sobotní foto procházky od teď zcela zdarma — PanoSociety\nbřezen 31, 2012 Jan Vrsinsky\nNovinka: Sobotní foto procházky od teď zcela zdarma\nFotíte? Připojte se k novým sobotním foto procházkám Prahou. Ve skupině fotografů - nadšenců vyrážíme do ulic Prahy, abychom si společně zafotili - nejen panoramaticky.\nOd dubna mám pro vás velkou novinu. Pravidelné foto procházky, které jsem dříve pořádal exkluzivně pro účastníky mých kurzů, budou teď už zcela zdarma! Navíc budou tématicky řešené tak, aby na mě mohl přijít kdokoliv a přidat se k naší skupině fotografů a společně si s námi zafotit. Vítáni jsou začátečníci, profesionálové i jejich rodiny. Není nutné cokoliv znát. Stačí, když budete mít chuť fotit! :)\nSobotní 360° panoramatické kurzyjsem přesunul z ODpoledne na DOpoledne. Začínat tedy budeme v 10:00 samotným kurzem, ve kterém si projdeme jak praktické focení s vaším vybavením, tak i skládání fotek a publikování na interenetu. Bude čas i na ukázkové složení vašich vlastních fotek. Následovat bude společný oběd, po kterém vyrazíme do ulic a vy začnete fotit pod dohledem instruktora.\nVe 14 hodin plynule dojde ke spojení probíhajícího kurzu s novou foto procházkou. Na ni už může přijít kdokoliv a zdarma. Během této procházky se budu starat o své ovečky z dopoledního kurzu tak, aby to co nejméně narušilo volnou atmosféru skupiny.\nPokud vás tedy zajímá fotografování, je fotoprocházka ideální šancí, jak se potkat s lidmi, kteří smýšlí jako vy. Foto procházky nejsou tématicky omezené jen na panoramatické focení a přijít tudíž může úplně jakýkoliv fotograf.\nPřijdete na foto procházku? Další termín je již tuto sobotu 7.4. od 14:00 a sraz je ve vestibulu metra Malostranská, nahoře na úrovni chodníku. Dejte mi vědět, pokud dorazíte, ať vím, že na vás máme čekat. Svoji účast můžete potvrdit také na Facebooku. Více informací na stránce foto procházky.\nZadáno: photowalks, saturday


Železné krasavice prodali. Muzeum tramvají v Liberci je v nedohlednu - iDNES.cz\nŽelezné krasavice prodali. Muzeum tramvají v Liberci je v nedohlednu\n24. března 2014 16:51, aktualizováno 16:51\nOranžová východoněmecká KT4 měla být "pártyvozem" nebo alespoň exponátem muzea. Tím se ale pro nedostatek vůle a peněz nestala. | foto: Tomáš Lánský, 5plus2.cz\n"Zelená" a "Oranžová" jsou fuč\nTémata: Liberec, Tramvaj, Evropská unie, Szeged, Roman Šotola, Liberecký kraj, dotace, peníze, Zisk\nNadšenci v Liberci opravují unikátní vozítko, které posadí na koleje\nTramvajoví nadšenci z Boveraclubu sehnali do své sbírky další unikát. Vozítko Multicar 21, které bylo možné před...\nNa „horskou dráhu“ z Jablonce do Vratislavic vyjela tramvaj před 60 lety\nPoslední jednokolejná trať o úzkém rozchodu v České republice slaví. Přesně před šedesáti lety byl uveden do...