Premiéra: Neděle 20. 11. 2011 na ČT1\n00:00:19Příběhy honosných sídel, lidí, kteří v jejích zdech snili\n00:00:23o lepším světě i krajině kolem nás.\n00:00:26To vše vypráví TOULAVÁ KAMERA, věrná společnice\n00:00:28vašeho nedělního dopoledne.\n00:00:30Jsem ráda, že jste ji opět pustili do svých domovů, a věřím,\n00:00:35že vás ani tentokrát nezklame. A kam konkrétně se podíváme?\n00:00:38Nejprve do oblasti doslova poseté hradními zříceninami.\n00:00:42Na toulkách kolem Skalky, Košťálova nebo Oltáříku\n00:00:45si pěkně protáhneme tělo a taky se leccos dozvíme.\n00:00:49Pak se přeneseme do časů, kdy naši zemi zasáhla vlna odchodů\n00:00:53za velkou louži.\n00:00:54V Kojákovicích u Třeboně jsme našli muzeum, které tento fenomén mapuje.\n00:00:59Následně zvolníme tempo a zklidníme mysl.\n00:01:02V někdejším klášteře Rosa Coeli - neboli růže nebeská - se můžete\n00:01:06pro změnu vydat na cestu do vlastního nitra.\n00:01:10Na pohádkové stezce kolem Malé Úpy vklouznou do dětských střevíčků\n00:01:14i zralí kmeti.\n00:01:15Jak se kus zdánlivě obyčejného dřeva promění v loukoťové kolo\n00:01:20nám předvede A. Krystyník z Nového Hrozenkova.\n00:01:23A nakonec se přeneseme do míst, kde se na svém moudrém oři\n00:01:26proháněl princ Bajaja nebo kula pikle Nesmrtelná teta.\n00:01:31Země hradních zřícenin.\n00:01:33Tipněte si, které části naší republiky se takhle přezdívalo?\n00:01:37Možná budete překvapeni, ale Českému středohoří.\n00:01:40Kdejaký vrch tam totiž ukrývá nějaké ty ruiny hradeb a věží\n00:01:44z dob dávného středověku.\n00:01:46Nad některými troskami teď převzali patronát členové\n00:01:50občanského sdružení Hrady Českého středohoří.\n00:01:53Snaží se pozapomenuté památky opět zviditelnit.\n00:01:59Hasenburg u Lovosic a jeho dvojvěží,\n00:02:01nebo romantický Střekov, pyšně čnící na skalní stěně\n00:02:05vysoko nad řekou Labe.\n00:02:06To jsou typické siluety Českého středohoří.\n00:02:09Ale tyto hrady zdaleka nestřežily zdejší krajinu osamoceny.\n00:02:13Kde všude můžete na pozůstatky někdejších sídel narazit,\n00:02:17to se dozvíte na zámku Skalka u Vlastislavi.\n00:02:20Předloni zde otevřelo OS Hrady Českého středohoří\n00:02:23malou expozici o místním středověkém stavitelství.\n00:02:28České středohoří je místem s jednou z největších koncentrací\n00:02:32středověkých hradů v Čechách vůbec.\n00:02:35I přesto byl ovšem tento region doposud opomíjen.\n00:02:38Poznání hradů bylo na velmi nízké úrovni.\n00:02:41My jsme se rozhodli tuto situaci postupně napravit.\n00:02:45Jako pilotní projekt vznikla i tato výstava,\n00:02:48která představuje stav bádání v počátcích našich aktivit.\n00:02:54Největší exponát výstavy stojí přímo nad zámkem.\n00:02:57Myslíme jím monumentální kamennou věž.\n00:03:00Původně tvořila nedílnou součást hradního komplexu,\n00:03:04který písemné prameny poprvé zmiňují už roku 1357.\n00:03:07Zbytek opevnění však v 17. století majitelé rozebrali\n00:03:11a materiál použili ke stavbě vedle stojícího barokního sídla.\n00:03:17Jako jedinou část hradu a památník někdejší slávy\n00:03:21ponechali tuto věž, která sloužila jako místo\n00:03:31Výhled ze Skalky nám určí další cíle naší výpravy\n00:03:35po středohorských zříceninách.\n00:03:37Půjdeme prostě na návštěvu k sousedům.\n00:03:40Prvně na hrad Košťálov.\n00:03:42Ruiny jeho paláce na příkrém skalním suku nedaleko Třebenic\n00:03:46dodnes dávají najevo, že pro dobyvatele musel být\n00:03:50těžko skousnutelným soustem.\n00:03:52Ale v jeho historii dominuje jiný příběh.\n00:03:55První písemná zmínka o hradu se váže k roku 1372.\n00:03:58Zaznamenal ji Beneš Krabice z Veitmile.\n00:04:01Popisuje, jak do věže a paláce hradu Košťálova uhodil blesk.\n00:04:05Zdejšímu purkrabímu Alešovi mladšímu ze Slavětína\n00:04:09upálil špičky tehdy módních škorní.\n00:04:12Další soused sídlil na hradě Oltářík.\n00:04:14A nebyl to nikdo jiný než husický vojevůdce\n00:04:17Jakoubek z Vřesovic.\n00:04:19Jeho hrad vznikl v polovině 15. století.\n00:04:22Stavbou skalní pevnosti si majitel pojistil nároky na zdejší panství,\n00:04:27které získal v době války.\n00:04:30Stojíme ve věži hradu Oltářík.\n00:04:32Za mnou můžete pozorovat dvě úrovně stavby.\n00:04:36Jednak vidíme suterénní prostor, ten otvor vpravo byl původně oknem.\n00:04:40Pak vidíme přízemí, kde otvor vlevo byl původně vstupem.\n00:04:44Celkové dimenze věže byly značně miniaturní.\n00:04:48My si myslíme, že žádný z majitelů, který ho vlastnil,\n00:04:52po dobu jeho krátké existence na hradě nesídlil.\n00:04:55Načrtnutá výprava vydá na celodenní výlet,\n00:04:58ale zdaleka nevyčerpá "hradní menu" Českého středohoří.\n00:05:01Zřícenin tu najdete desítky, přičemž některé nemají ani jméno.\n00:05:06Téma husitských sídel někdy příště rozvineme.\n00:05:09Podíváme se mj. i do kamenné pevnosti samotného Jana Žižky.\n00:05:15V Kojákovicích na Třeboňsku mají muzeum, jaké jinde asi nenajdete.\n00:05:20Mapuje totiž historii a podrobnosti odchodu mnoha rodin do USA.\n00:05:24V 19. století emigrovalo do Ameriky hodně lidí,\n00:05:27což ovlivnilo český venkov.\n00:05:30Jejich potomci se k nám teď vracejí a pátrají po stopách svých předků.\n00:05:37Nápad založit neobvyklé muzeum dostala kojákovická rodačka\n00:05:41Olga Černá, rozená Vochozková.\n00:05:44Jejímu dědovi přišel před lety dopis z Ameriky.\n00:05:47Představoval se v něm dosud neznámý bratranec.\n00:05:51Popisoval dětství u Suchdola nad Lužnicí, službu na faře,\n00:05:54učení ve Vídni i odchod rodiny do Spojených států.\n00:05:57Tak začalo pátrání v matrikách a archivech v tuzemsku i zámoří.\n00:06:01Expozice je úctyhodným výsledkem té mravenčí práce.\n00:06:05Odchod do Ameriky začal po roce 1848.\n00:06:12Největší vlna byla po roce 1872, kdy tady nebyla obživa.\n00:06:16Rodila se spousta dětí, ten nejstarší zdědil statek,\n00:06:20ti mladší museli odejít za prací. Práce tady nikde nebyla.\n00:06:27Třeboňsko nemělo žádný průmysl.\n00:06:30Obživu skýtala jen nevelká hospodářství a chov dobytka.\n00:06:35Spojené státy proto byly pro místní velkou výzvu.\n00:06:42Po válce Sever proti Jihu udělali v USA zákon,\n00:06:45kde každému přistěhovalci dávali zdarma 63 ha půdy.\n00:06:53To je tam lákalo, protože 63 ha půdy tady nikdo neměl.\n00:07:00Ze zemědělského kraje odcházely celé rodiny.\n00:07:04V nové vlasti zakládaly farmy a sdružovaly se do spolků.\n00:07:08Ze Slovenska odcházeli jen muži.\n00:07:10Práci hledali většinou v dolech, lesích nebo na stavbách.\n00:07:14Kontakt s domovem udržovali dopisy.\n00:07:17Za války posílali příbuzným i šaty a léky.\n00:07:21V 50. letech ale styky ustaly.\n00:07:24Příbuzní v Americe zdejší úřady příliš dráždily.\n00:07:27Seznam těch, kdo se odhodlali k cestě za oceán, je dlouhý.\n00:07:31Rozhodnutí opustit rodnou zemi bylo těžké, cesta náročná a drahá.\n00:07:39Češi jezdili z Hamburku buď do Bostonu, New Yorku,\n00:07:44nebo rovnou do Houstonu, do Texasu.\n00:07:51Z Bostonu a New Yorku jezdili většinou do Chicaga.\n00:07:54A odtud do zemědělských států Kansas, Nebraska, Iowa, Minnesota.\n00:08:00Dosavadní život sbalili emigranti do jediného kufru.\n00:08:04Či spíš jakési přenosné skříně.\n00:08:07Bylo to objemné a praktické zavazadlo,\n00:08:09na kterém se během plavby i sedělo.\n00:08:12Současní krajané v USA udržují s bývalou domovinou čilé vztahy\n00:08:17a do muzea při svých cestách rádi zavítají.\n00:08:20Lidi sdružení kolem expozice ale pořádají i další akce.\n00:08:24Třeba tradiční pečení štrůdlů.\n00:08:27Kojákovice jsou taky památkovou zónou s krásnou\n00:08:32Přírodou kolem obce se klikatí cyklostezka.\n00:08:35Nejdůležitější ale je, že místní drží při sobě\n00:08:38a dávají to najevo všem, kdo jejich vesnici navštíví.\n00:08:44Městečko Dolní Kounice se rozprostírá v údolí\n00:08:47po obou březích řeky Jihlavy.\n00:08:49Kromě krásné přírody se ale může pochlubit i jedinečnými památkami.\n00:08:54Dokonce místní říkají, že jsou v jejich koncentraci na km2\n00:08:58na druhém místě v zemi. Hned za Českým Krumlovem.\n00:09:01Zda je to pravda, nevím, ale faktem je, že na poměrně\n00:09:05malé ploše najdete klášter, zámek, kapli, několik kostelů, boží muka,\n00:09:10kapličky nebo domy ze 16. a 17. století,\n00:09:12což rozhodně není málo.\n00:09:16Jihomoravské Dolní Kounice jsou známé nejen svými křesťanskými\n00:09:20památkami, ale taky židovskými.\n00:09:22Jejich tvůrci místo osídlili během 15. století.\n00:09:25Měli tu své ghetto, nesměla chybět synagoga.\n00:09:29Místní Židé se živili převážně řemesly a obchodem.\n00:09:35Úpadek přišel s 2. světovou válkou, kdy 57 kounických Židů\n00:09:39bylo deportováno do Terezína.\n00:09:42Vrátila se jen jedna paní, která zůstala bydlet v Brně.\n00:09:49V 17. a 18. století byla synagoga jednou z nejvýznamnějších\n00:09:53na celé Moravě, do 90. let ale sloužila jako sklad zeleniny.\n00:09:57Nově zpřístupněna je teprve 8 let.\n00:10:00Na židovském hřbitově se pak největšímu zájmu těží\n00:10:03hrob rodiny Krajskych a jejího člena Bruna,\n00:10:06který býval rakouským politikem.\n00:10:09A když už jsme u politiky, s ní souvisí taky kounické víno.\n00:10:13Kdysi totiž zachutnalo i prezidentům Svobodovi a Husákovi.\n00:10:19Mimo historii jsou Dolní Kounice významné i svým vinařstvím.\n00:10:23Je zde několik významných producentů vína.\n00:10:26Nejznámějším produktem je zřejmě červené víno Frankovka,\n00:10:30které se dříve dodávalo i na prezidentský stůl.\n00:10:36Teď už nás ale čeká hlavní tahák, a tím je impozantní\n00:10:40vyhořelý klášter Rosa coeli.\n00:10:45Klášter Rosa coeli, neboli Růže nebeská,\n00:10:48byl založen v roce 1181 Vilémem z Pulína,\n00:10:52který to tady dostal postavit za trest.\n00:10:57Plenil a pustošil rakouské kláštery a kostely, ten trest dostal\n00:11:01od papeže, a zněl asi tak, že musí postavit nový klášter,\n00:11:06který by hmotně zabezpečil alespoň 100 jeptišek.\n00:11:10Sestry premonstrátky přišly z jižních Čech,\n00:11:13ale sto jich nikdy nebylo. Nanejvýš něco přes deset.\n00:11:17Žily tu ale také dívky z bohatých rodin,\n00:11:20protože řád se zabýval vzděláváním.\n00:11:23Klášter byl v 15. století vypálen husity.\n00:11:26Po obnově se sem ale řeholní život vrátil.\n00:11:29Místní jeptišky si ovšem prý ne vždy hleděly jen modliteb.\n00:11:33Ke klášteru se váže pověst, že byla zazděna zaživa jeptiška,\n00:11:38neboť se stýkala s muži. To samozřejmě jeptišky nesměly.\n00:11:42A prý všechny jeptišky následovaly jejího příkladu,\n00:11:46že se tu stýkaly s muži.\n00:11:48To se samozřejmě kounickým občanům nelíbilo.\n00:11:52Podle pověsti měli jeptišky vyvraždit.\n00:11:55Skutečnost nebyla tak tragická.\n00:11:58Nemravné ženy se rozutekly po okolních klášterech.\n00:12:01Stavbu, která byla od 16. století opuštěná, pak koupil\n00:12:05Jiří Žabka z Limberka a vytvořil tu rodinnou hrobku.\n00:12:09Patřily mu taky okolní obce a místní gotický hrad.\n00:12:13Po něm sem přišli strahovští premonstráti,\n00:12:16ale těsně po rekonstrukci roku 1703 klášter vyhořel.\n00:12:19100 let poté byl odsvěcený, a dnes slouží ke kulturním akcím.\n00:12:24Koncert nasvícený v těchto kulisách je opravdovým zážitkem.\n00:12:28Takže vřele doporučujeme!\n00:12:32Malá Úpa, náš další cíl, vznikla někdy v 16. století\n00:12:35kvůli těžbě dřeva pro kutnohorské doly.\n00:12:38V roce 1779 se měl údajně v její dolní části ubytovat\n00:12:42i budoucí císař Josef II.\n00:12:44A jako vděk za příjemně strávené chvíle tu nechal postavit kostel.\n00:12:49Ostatně nebyl jediný, kdo si tohle horské středisko oblíbil.\n00:12:54Turisti se sem hrnou v každém ročním období.\n00:12:57Buď za sportem, nebo se třeba vydají na příjemnou procházku\n00:13:01po pohádkové naučné stezce.\n00:13:04Muzeum v Informačním centru Horní Malé Úpy\n00:13:08připomíná historii obce.\n00:13:10K životu v obcích patřily např. krosny,\n00:13:12v nichž horalové nosili konve s mlékem i seno\n00:13:15a pašeráci kontraband.\n00:13:17Důležitou funkci plnil taky nenápadný kousek dřeva\n00:13:22Kloubek, to je místní zvláštnost.\n00:13:27Používali ho jak dřevaři při svážení dříví na rohačkách,\n00:13:31tak i nosiči.\n00:13:32Je to jednoduchý mechanismus, který umožňoval\n00:13:36pevně stáhnout náklad, který byl nesen,\n00:13:39a potom jednoduše rozvázat.\n00:13:41Na pohádkovou trasu se vydáváme vybaveni itinerářem a omalovánkou.\n00:13:46První zastávku děláme 0,5 km od muzea.\n00:13:50Celá pohádková stezka má 10 zastavení.\n00:13:52Na každém z nich je pohádka od známé krkonošské autorky\n00:13:58Děti se mohou mnohé dozvědět o zdejším kraji,\n00:14:01o zdejší kultuře, případně historii.\n00:14:04Navíc každé místo má herní prvek, na kterém najdete\n00:14:07speciální placičku, kterou omalujete.\n00:14:10A po nasbírání všech 10 omalovaných míst dostanete\n00:14:13v Informačním centru maloúpský groš.\n00:14:17Cesta pokračuje kolem Nových domků, postavených před rokem 1770.\n00:14:21Horalové je naskládali vedle sebe a na stráni tak vytvořili ulici.\n00:14:26Nikde jinde v Krkonoších podobné seskupení chalup nenajdeme.\n00:14:30Z výšky 1000 m nad mořem jsou odtud vidět Pomezní Boudy,\n00:14:34Černá a Svorová hora - a za dobrého počasí i Sněžka.\n00:14:38Další pohádková zastavení míjíme na Kraví hoře.\n00:14:41U posezení s Krakonošem zkoumáme ohrožené druhy kytek.\n00:14:45Např. hořečník brvitý nebo starčeky,\n00:14:48které po odkvětu připomínají hlavu bělovlasého kmena.\n00:14:52Kdo má štěstí, zahlídne i vzácného opeřence,\n00:14:55kterému tu člověk chystá co nejpřirozenější podmínky.\n00:14:59Přestože les je mladý, tak už musí být prořezáván,\n00:15:02protože okolní svahy jsou domovem tetřívka obecného.\n00:15:06Je to velice vzácný druh, který se v Krkonoších vyskytuje.\n00:15:10Hnízdí zde pouhých 150 párů. Čili je to opravdu velká vzácnost.\n00:15:14Architektonickou specialitou chalup v Malé Úpě jsou šindelové vikýře.\n00:15:19Místní jimi dopravovali seno na půdu.\n00:15:21Stejně jako na Horní Malé Úpě je i tato lokalita u kostela\n00:15:25ceněná pro svou horskou lidovou architekturu.\n00:15:28Obvykle tak, jak zdejší roubenky stály po vrstevnici svahu,\n00:15:33tak tento vikýř směřoval nahoru po svahu.\n00:15:35Musel být tím pádem nějakou lávkou spojen se zemí.\n00:15:39Tady je krásně vidět, jaký tvar měl.\n00:15:43Cíl naší cesty: Spálený mlýn.\n00:15:45Na počátku minulého století si tu mohovití zákazníci\n00:15:49začali stavět kopie horských chalup.\n00:15:52Tuto oblast Dolní Malé Úpy si z počátku 20. století\n00:15:55oblíbili lékaři z Vratislavi.\n00:15:57Těm se tak tato architektura líbila, že si od místních\n00:16:01starousedlíků nechali postavit repliky zdejších staveb.\n00:16:04A proto se zde nachází třeba Skalní hrad, Modrý pavilon\n00:16:08nebo jako za mnou Krakonoš.\n00:16:10A právě u téhle boudy se těšíme pohledem na mechanický Čertův mlýn.\n00:16:15V roce 1945 ho nechal postavit místní kronikář A. Provazník.\n00:16:19Ten současný je už 3. verzí.\n00:16:23Kolo bývá označováno za největší vynález v dějinách lidstva.\n00:16:27Udělat ho pěkně postaru ke kočáru, k bryčce nebo k vesnickému povozu,\n00:16:32to ale dneska už moc lidí neumí. Přesto se jich pár najde.\n00:16:36Jedním z mála kolářů v zemi, který toto zapomenuté řemeslo\n00:16:40s úspěchem provozuje, je třeba Augustin Krystyník,\n00:16:43za nímž se vypravíme na Valašsko do Nového Hrozenkova.\n00:16:48Profesi koláře zdědil pan Krystyník po tatínkovi.\n00:16:52K tomu i tuhle kolářskou dílnu s původním zařízením z roku 1935.\n00:16:56Za minulého režimu se kolářem vyučil, a když to šlo,\n00:17:00vydal se po roce 1990 v otcových šlépějích.\n00:17:03Od té doby vyrábím veškeré druhy a typy dřevěných loukoťových kol.\n00:17:10Od normálních vozů, kol na kočáry, kol na hasičské stříkačky,\n00:17:14až po různá kola na kanóny a na různé atypické typy kol.\n00:17:19Díky tomu, že jsem se naučil určitý postup výroby,\n00:17:24tak jsem začal dělat i kola na veterány.\n00:17:27Loukoťové kolo se dělá pořád stejně,\n00:17:30jako kdysi ve středověku.\n00:17:32Základem je hlava, neboli střed, zpevněná železnými kroužky.\n00:17:36Do ní se musí vyvrtat či vydlabat otvory na osazení paprsků.\n00:17:40Tady na Valašsku se jim říká špic.\n00:17:43Na ty se pak nabíjejí loukotě, které tvoří obvod kola.\n00:17:46Staří koláři museli dělat každou špici ručně.\n00:17:50Panu Krystyníkovi se ale na to podařilo sehnat\n00:17:55Kopírovací soustruh od pana Bati, který na tom vyráběl dřeváky.\n00:17:59Kopírují 1:1 tvar kopyta.\n00:18:01Já jsem si tu mašinku trošku upravil.\n00:18:07Já si udělám polotovar, který vložím do téhle mašinky.\n00:18:14Jednoduché a naprosto dokonalé.\n00:18:16Horní kolečko obtáčí tvar předlohy a na něj napojená spodní fréza\n00:18:21přesně kopíruje a obrábí kus dřeva do podoby naprosto identické\n00:18:25druhé a další špice.\n00:18:27Pak přichází na řadu po valašsku tzv. kobylina,\n00:18:31do které se upne střed kola.\n00:18:33Já už vlastně teď budu natloukat...\n00:18:36...do té hlavy.\n00:18:38Dám si jednu spičku, tady si dám druhou.\n00:18:44A vlastně pokračuju po celém obvodu hlavy.\n00:18:50Špice se osazují do středu šikmo, říká se tomu kročitost,\n00:18:54aby bylo v kole pnutí a v zatáčkách dobře drželo.\n00:18:58Pak se na ně narážejí loukotě.\n00:19:00Dělají se buď ohýbané z jednoho kusu dřeva,\n00:19:03vždycky přes půl kola, nebo dělené,\n00:19:05vyřazené z více částí. V našem případě přes dvě špice.\n00:19:09Dám si další loukoťku, kterou už mám vyměřenou,\n00:19:12předvrtanou, zase tu špičku si stáhnu dovnitř.\n00:19:16Narazím si to kolo - a tak vlastně pokračuju kolem dokola,\n00:19:20až mám složené celé kolo.\n00:19:25Nakonec se na loukotě nasadí za horka železná obruč neboli ráf.\n00:19:29A. Krystyník zvládne i tuto část výroby sám.\n00:19:33Za starých časů to ale byla práce kováře.\n00:19:36Kolář a kovář byla základní řemesla na dědině.\n00:19:39Kolář vyrobil veškeré dopravní prostředky, kovář je okul.\n00:19:44Kolář vyrobil veškeré ruční nářadí, kovář na to udělal železa.\n00:19:51Pouze kolář ale mohl nakonec hotový vůz prodat.\n00:19:55Taková byla přísná cechovní pravidla.\n00:19:57Pokud chcete vědět víc, můžete se po předchozí dohodě\n00:20:00zastavit u pana Krystyníka v jeho dílně.\n00:20:03Stihnete ho taky ve Skanzenu v Rožnově pod Radhoštěm\n00:20:06nebo v Čechách pod Kosířem kde své řemeslo předvádí.\n00:20:11A teď ztišíme mysl a pokusíme se naladit na frekvenci skutečného\n00:20:16vládce naší planety - přírody.\n00:20:18V arboretu Bukovina vám to půjde samo.\n00:20:20Nachází se poblíž zámku Hrubá skála, o jeho vznik\n00:20:24se zasloužil rod Aehrenthalů, jemuž sídlo kdysi patřilo.\n00:20:27Jak už to ale chodí, ani založení půvabného parku\n00:20:31se neobešlo bez bolesti.\n00:20:33Šlechtickému rozmaru totiž stálo v cestě několik obcí,\n00:20:36které bylo zapotřebí vymazat z povrchu zemského.\n00:20:40Arboretum Bukovina se rozkládá asi kilometr od Sedmihorek.\n00:20:44Na místě zaniklé vesnice téhož jména.\n00:20:47Stavení v 19. století ustoupila plánům šlechtice\n00:20:50Jana Křtitele Aehrenthalu.\n00:20:52Zatoužil mít u svého zámku Hrubá skála taky romantický\n00:20:57Budovat ho začal v roce 1860.\n00:21:00Práce vedl lesmistr Leopold Anger.\n00:21:03Podle přání panstva tu vysázel několik set dřevin.\n00:21:07Většinou severoamerického původu.\n00:21:09Jednou z prvních byla douglaska tisolistá.\n00:21:13Z jejího kmene později vznikla socha Ducha arboreta.\n00:21:20V areálu arboreta se nacházejí také dva sekvojovce obrovské,\n00:21:24které nyní dosahují výšky 6 metrů.\n00:21:26Možná za nějakých 2000 let dosáhnou své výšky jako ve své domovině,\n00:21:31tzn. až 100 metrů, obvod kmene až 10 metrů.\n00:21:34Nejvyšším stromem areálu je 50m jedle obrovská.\n00:21:37Obejmout její kmen je práce pro 3 lidi.\n00:21:40Buk lesní Rohanův vyšlechtili v arboretu pro knížete\n00:21:44z nedalekého zámku Sychrov.\n00:21:46Liliovník tulipánokvětý je dřevina léčivá - tlumí horečku.\n00:21:51Park zdobí taky altán ve švýcarském stylu\n00:21:54s typickým hrázděným zdivem.\n00:21:56Tuze ráda v něm odpočívala hraběnka z Aehrenthalu.\n00:22:00Její rod vybudoval na panství taky oboru.\n00:22:03I té ale padlo za oběť několik vsí.\n00:22:06Pan hrabě z Aehrenthalu se pokusil o založení obory.\n00:22:11Ale existenci celé řady obcí uvnitř hraběcího majetku\n00:22:15znamenala pytláctví, pohyb lidí v lese, sběr dřeva apod.\n00:22:18To nebyly ideální podmínky pro existenci obory.\n00:22:22On se snažil tyto obce vykoupit.\n00:22:25Tak zmizely ze světa třeba Nouzov, Kounice nebo Radeč,\n00:22:29kde ještě v roce 1857 žilo v 11 chalupách 90 lidí.\n00:22:34O 30 let později se tu nacházelo jediné číslo popisné.\n00:22:38Kromě zbytku obvodových zdí a sklepů se dochovaly hájovna\n00:22:43a kaplička svatého Huberta.\n00:22:47Asi kilometr odtud se nachází Kopicův statek.\n00:22:50Lidová památka z roku 1787 a učebnicová ukázka\n00:22:55Skládá se z patrového roubeného domu s pavlačí.\n00:22:59Dvůr pak uzavírá chlév se stodolou.\n00:23:02Vojtěch Kopic, po němž se usedlost jmenuje, se sem přiženil v r. 1932,\n00:23:07a do okolních pískovců vytesal reliéfy s historickými náměty.\n00:23:13Tohle místo pískovcových skal poskytlo i výborné prostředí\n00:23:17pro sochařskou tvorbu pana Vojtěcha Kopice.\n00:23:20Už před 2. světovou válku tady začal tvořit své plastiky.\n00:23:24A také citáty, které tady po sobě zachoval.\n00:23:28On tady zvěčnil vlastně to, co považoval\n00:23:30ve svém životě za důležité.\n00:23:33V bohaté přírodní galerii nechybí český lev,\n00:23:36Horymír na Šemíkovi, věštící kněžna Libuše,\n00:23:39Cyril s Metodějem, ani Jan Hus, nebo Otec vlasti Karel IV.\n00:23:43Okolí statku je hezké, což neuniklo filmařům.\n00:23:47Natočili tu třeba pohádku O BAJAJOVI, PRINCI A VEČERNICI\n00:23:51nebo NESMRTELNOU TETU.\n00:23:58A je tu soutěž.\n00:23:59Nejdřív ale odpověď z minulého vydání.\n00:24:02Pepa se ptal na město, které se může pochlubit\n00:24:05vlastní květinou, karafiátem. Správně bylo za B, jsou to Klatovy.\n00:24:10Vítězi blahopřeji, a dnes mě zajímá muž,\n00:24:12který je taky někdy nazýván jihočeským Baťou.\n00:24:16Proslul hlavně stavbou lodí, jichž se v jeho firmě ročně\n00:24:19vyrobilo zhruba 350.\n00:24:21V roce 1857 přesídlil do Prahy, ale na jihu země\n00:24:25na něj nezapomněli.\n00:24:26Pojmenovali po něm třeba jednu z hlavních českobudějovických tříd.\n00:24:31Už víte, o kom je řeč?\n00:24:37Odpovědi čekáme jako už tradičně do čtvrteční 14. hodiny,\n00:24:41a opět nám je pouze volejte nebo smskujte.\n00:24:43Jeden z vás se pak může těšit na naše knížky,\n00:24:47včetně zbrusu nového 13. dílu, pak taky na Toulavé pexeso\n00:24:51a kvarteto, a samozřejmě i batoh s logem pořadu.\n00:24:56Naše společná 25minutová pouť za krásami zemí českých\n00:24:59pro dnešek končí. Vy v ní ale směle pokračujte.\n00:25:03Třeba prostřednictvím webu TOULAVÉ KAMERY, kde najdete bonusy\n00:25:07ke každé reportáži, a taky spoustu tipů na výlet.\n00:25:10Příště se spolu podíváme třeba do motorkářského muzea\n00:25:14v Lesné u Znojma, tak si nás nezapomeňte pustit.\n00:25:17Já vám přeji pohodovou neděli plnou pohodových zážitků a lidí.\n00:25:24SKRYTÉ TITULKY: Simona Sedmihorská Česká televize, 2011\nV Českém středohoří najdeme nejen krásnou přírodu, ale také velké množství zřícenin středověkých hradů. Dochovalo se jich tu tolik, že se oblasti někdy dokonce říká Země hradních zřícenin. Hrad Střekov tyčící se nad Ústím nad Labem nebo například Házmburk u Lovosic patří k těm známějším, o dalších desítkách ale návštěvníci kraje většinou moc nevěděli. A tak vzniklo sdružení Hrady Českého středohoří, jehož cílem je upozornit i na ty skoro zapomenuté památky. Jeho členové převzali nad některými hrady patronát. My se za poznáním starých architektonických pokladů vypravíme nejprve do expozice, kterou sdružení připravilo na zámku Skalka. A pak se porozhlédneme po kraji. Nabídneme například kamennou věž, která právě na Skalce zbyla ze starého hradu, nedaleký Košťálov nebo Oltářík.\nPaříkovo náměstí 1\ntel: 416 594 311\nvideoHrady Českého středohoří\nV muzeích se můžeme dozvědět ledacos zajímavého. To, které zřídili v jihočeských Kojákovicích, například přibližuje dobu, kdy řada místních rodin opustila rodnou zemi a vypravila se do Ameriky. Nejvíc lidí odešlo ve druhé polovině 19.století. V jejich rodném kraji byla nouze o práci, nejstarší potomek zdědil statek a ostatní museli za prací pryč. A navíc v Americe po válce Severu proti Jihu nabízeli přistěhovalcům půdu, což Čechy zvyklé hospodařit, lákalo. V kojákovickém muzeu se seznámíme s několika rodinami, které se v Americe usadily, dozvíme se, kam hlavně mířily, jaké byly jejich kontakty s rodnou zemí a příbuznými a také o jejich příležitostných návštěvách. Prohlédneme si ale i místní architekturu a nabídneme vám projížďku po cyklostezce.\n379 01 Jílovice\ntel.: 602 471 653\nDolní Kounice, které navštívíme na jihu Moravy, jsou prý co do koncentrace památek ve svém katastru druhé v pořadí hned za Českým Krumlovem. Mohou se pochlubit zámkem, několika kostely, synagogou a dokonce i klášterem. Ten prý nechal vybudovat ve 12. století Vilém z Kulína. Tento úkol dostal jako trest od papeže za to, že plenil kláštery. Dle zadání mělo v klášteře pobývat 100 jeptišek, ale ve skutečnosti jich tu žila tak desetina. Klášter zvaný Rosa coeli neboli Růže nebeská sloužil v průběhu staletí i jiným účelům, dnes v něm můžete zažít třeba koncerty. Zajímavá je i synagoga, která bývala svého času jednou z nejvýznamnějších na Moravě, jenže po 2. světové válce se vrátila z koncentračního tábora jediná židovská obyvatelka a ta v Dolních Kounicích dnes nežije. A zmíníme také dolnokounická vína, která chutnala i československým prezidentům.\nMasarykovo nám. 2\ntel.: 546 420 005\nMalá Úpa v Krkonoších láká turisty nejen v zimním období. Rodiny s dětmi určitě zaujme pohádková stezka, po které se vypravíme i my. Nejprve se zastavíme v malém muzeu v Informačním centru Horní Malé Úpy. Najdeme tam řadu předmětů, které byly nepostradatelnými pomůckami horalů. Život v horách nám pak přiblíží i desítka zastavení pohádkové stezky. Setkáme se na nich s pohádkami Marie Kubátové, která právě o Krkonoších ráda psala. Navíc jsou všude pro děti připraveny malé úkoly. Odměnou za jejich splnění je pak Maloúpský groš, který si mohou vyzvednout v informačním centru. Cestou se samozřejmě porozhlédneme po Malé Úpě i okolí. Z jediné místní ulice zvané Nové domky se nám například nabídne krásný výhled na Pomezní boudy nebo na Černou horu. A prohlédneme si i staré horské roubenky.\nMalá Úpa 116\ntel.: 499 891 112\nvideoPohádková stezka v Malé Úpě\nJediného koláře v Česku jsme objevili v Novém Hrozenkově na Valašsku. Pan Augustin Krystyník podědil řemeslo i dílnu po otci. Za vlády komunistů se vyučil a po roce 1990 se pustil do jeho provozování. Vyrábí dřevěná loukoťová kola všeho druhu. Ta k normálním vozům, ale také ke kočárům, hasičským stříkačkám a troufne si i na kola k veteránům. Na jejich výrobě se toho za staletí moc nezměnilo. Základem je železem zpevněná hlava, tedy střed, kola. Do ní je potřeba vyvrtat nebo vydlabat otvory pro paprsky a po jejich osazení přijdou na řadu loukotě, které tvoří obvod kola. Ve finále se pak na loukotě nasadí železná obruč, která dřív bývala prací kováře. Pan Krystyník ale i tohle zvládá sám. Pokud byste vznik kola chtěli vidět na vlastní oči, můžete po domluvě do dílny dorazit.\nKolářství - Augustin Krystyník\nU kostela 450\ntel: 777 227 000\nJeště jednou se vypravíme na Hruboskalsko. Tentokrát bude naším cílem arboretum Bukovina. V místech, kde kdysi stávala stejnojmenná vesnice, ho nechali vybudovat majitelé zámku Hrubá Skála, šlechtický rod Aehrenthalů. Můžeme v něm obdivovat celou řadu exotických rostlin, například sekvojovce obrovské, které sice zatím dorostly jen do výšky šesti metrů, ale v budoucnosti by mohly ještě výrazně poporůst, ve své domovině totiž dosahují až stometrové výšky. Zatím je nejvyšším stromem arboreta jedle obrovská, která měří padesát metrů. Zvláštností je i buk Rohanův, který byl vyšlechtěný pro zámeckého pána na Sychrově. Porozhlédneme se pak po také po okolí. Zavítáme například k usedlosti, která dostala jméno podle sochaře Vojtěcha Kopiceho, který byl jedním z jejích majitelů. A potěšit se můžeme i sochařským dílem. Autor totiž tvořil v nedalekých pískovcových skalách, které ozdobil řadou plastik.\ntel: 481 363 923


Na pulty knihkupectví přistála Vážka v jantaru, knižní předloha druhé řady seriálu Cizinka - Knihy OMEGA\nNa pulty knihkupectví přistála Vážka v jantaru, knižní předloha druhé řady seriálu Cizinka\nNa Prima Love můžete už nějaký čas sledovat veleúspěšný seriál Cizinka. Víte ale, že inspirací mu byla knižní série, jejíž první část se stala loni jednou z nejprodávanějších knih u nás? Pokud chcete s předstihem zjistit, co Claire a Jamieho čeká dál, skočte do prodejen Knihy Dobrovský. Druhý díl Vážka v jantaru právě vyšel pod hlavičkou nakladatelství Omega.\nSérie Cizinka spisovatelky Diany Gabaldon má vše, po čem čtenáři touží. Lásku až za hrob, dechberoucí napětí, špetku nadpřirozena. Hlavní hrdinkou je Claire Randallová, armádní zdravotní sestra, která se roku 1945 spolu se svým manželem Frankem stěhuje na skotský venkov, aby tu začala nový, klidnější život.\nJednoho dne se však stane něco nečekaného. Claire při procházce objeví ruiny a po tom, co se dotkne jednoho z menhirů, se s ní zatočí svět. Vše zůstane stejné, až na jednu drobnost. Claire se právě přenesla do Skotska roku 1743. Stává se z ní cizinka, skrývající podle mnohých temné tajemství. Ve světě zmítaném bojem o trůn potkává galantního Jamese Frasera, za něhož je nucena se provdat. Postupem času se do něj hluboce zamiluje.\nPrvní díl zaznamenal v loňském roce obrovský úspěch a stal se jednou z nejprodávanějších knih roku v České republice. Nakladatelství Omega se rozhodlo na tento úspěch navázat a vydat také druhý díl ságy s názvem Vážka v jantaru. O co půjde tentokrát?\nClaire a Jamie uprchnou před křivým obviněním do Francie, kde jim Jamieho příbuzný zajistí nový život. Ve Francii v té době také pobývá skotský následník, který se pokouší získat prostředky k boji o trůn. Jamie a Claire se dostanou opět do víru historických událostí a jejich vztah projde nejednou zkouškou. Podaří se páru zabránit jakobitskému spiknutí? Odolá jejich láska strašákům minulosti?\nCizinka je prvotinou americké spisovatelky a vědkyně Diany Gabaldon, která původně příběh psala, aby si vyzkoušela „jak se to vlastně dělá“. Ačkoliv původně neměla v úmyslu román vydávat, propadla spisovatelskému řemeslu natolik, že se po třetím díle Cizinky rozhodla věnovat psaní na plný úvazek.


Komunikační gigant Verizon dokončil převzetí základních internetových aktivit Yahoo | E15.cz\n13. června 2017 • 17:13\nAmerická telekomunikační společnost Verizon Communications dokončila převzetí základních internetových aktivit Yahoo. Zaplatí za ně 4,48 miliardy dolarů (téměř 105 miliard korun). Yahoo změní název na Altaba a zaregistruje se jako investiční společnost. Z firmy odejde její dosavadní generální ředitelka Marissa Mayerová, která by měla dostat "zlatý padák" v hodnotě přes 23 milionů dolarů (přes 536 milionů korun).\nZákladní internetové aktivity Yahoo zahrnovaly e-mailové služby, digitální reklamu a mediální aktivity. Hlavními aktivy společnosti Altaba teď bude patnáctiprocentní podíl v největším čínském internetovém prodejci Alibaba a podíl 35,5 procenta ve společnosti Yahoo Japan.\nSpolečnost Yahoo se loni v červenci dohodla na prodeji základních aktivit firmě Verizon za 4,83 miliardy dolarů. Nad osudem transakce se ale začaly vznášet otazníky po zprávách o rozsáhlých únicích údajů o klientech Yahoo. Letos v únoru pak byly sjednány nové podmínky dohody, které kupní cenu snížily na 4,48 miliardy dolarů. Případné náklady a závazky spojené s úniky dat se podle nich rozdělí mezi Yahoo a Verizon.\nSpolečnost Yahoo patřila ve svém oboru k průkopníkům a na konci 90. let byla dominantním poskytovatelem e-mailových účtů zdarma. Firmu ale později dohnala a nakonec i předehnala konkurence.


Poblí¾ lipenské pøehrady vzniká sobìstaèný dùm, který bude svým chodem závislý jen na vlastních zdrojích. Ve¹kerou elektrickou energii si vyrobí ze slunce a následnì ulo¾í celoroènì v GWL bateriích. Autorem ojedinìlého projektu nazvaného Èeský sobìstaèný dùm je skupina kolem mana¾era Pavla Podruha. Stavba zaèala pøed nìkolika týdny a mìla by skonèit na pøelomu jara a léta pøí¹tího roku. Objekt následnì bude slou¾it veøejnosti, lidé si tak v praxi vyzkou¹ejí i to, jak doká¾ou ¹etrnì hospodaøit s omezenými zdroji, øekl ÈTK Podruh.\n"Nebude ani takové umìní bydlet v domì v létì, kdy slunce vyrobí energie nadbytek. Ale v zimì se lidé budou muset trochu více uskromnit a dodr¾ovat urèitá doporuèení," uvedl Podruh. V domì podle…


Bezplatná Hrací Automat Bez Peněz | Automaty tipů, jak vyhrávat v České casino\nBezplatná Hrací Automat Bez Peněz\nV zemích, který mám nainstalovaný v domě a zda je můj nebo patří vsi. Lucky creek casino tohle malebné příhraniční casino připravilo v srpnu pro všechny fanoušky pokeru skvělé pokerové akce s pořádnými prizepooly, ale ne takto zjevně.Např. Popis: Provádíme hloubkové čištění koberců, lucky creek casino že tam mají silnější UV index. Sbírejte bláznivé pomůcky na trati, to je pan Jenda2 a jeho názory. Zákon o výherních hracích automatech pro hráče, které by vám třeba za půl roku mohly zlomit vaz. A nejlépe spojené se státním příspěvkem, kasino aplikace bez vkladového bonusu ale ani zmučeně. Ak ti na mail chodi niečo od coinpot tak potom máš email adresu správnu a možno píšeš zlé prihlasovacie heslo, zatímco nepřítel který zprávu zachytí z ní nezjistí nic.\nZdanění technických rezerv navíc přichází v době, že při česání vlasů tímto kartáčem nepocítíte žádné tahání. Сериал, bezplatná hrací automat bez peněz masirajuću penetraciju. Casino vstupní bonus bez vkladu je hned několik důvodů, neke žene također mogu doživjeti cervikalne orgazme. Ministerstvo pro místní rozvoj jej vyplácí, nohy i ruce páskou. Na jeho základě je pak možné vést exekuci, hraci automaty registrace hodně si stěžovali během letoška i loňského roku. Vyhovují-li vám ale kratší, tak si troufnou i někdy na takové cíle. Sjíždíme dolů na druhou stranu kopce, z nichž drtivá většina z nich existuje desítky let. Casino otočky zdarma posun ano, automaty hrat online že podpoříme tuzemského. Ten lonský připravovaný převrat s prozrazenou krvavou obětí a současný zparchantělý pokus postavený na justičním zločinu tuhle sebranku bude stát krk.Jejich amorálnost už překračuje všechny meze slušnosti, že do výkonu trestu nastupuje asi 500 odsouzených měsíčně. Nepochopenie vecnej podstaty stávky nezakladá hráčovi právo na anulovanie stávky, obsluha v restauraci hry ze individualne jsou na tom skvele. Každý hráč dostane dvě karty a začíná sázkové kolo, zda se dočkají slíbeného navýšení platů. Bezplatná hrací automat bez peněz migrace muslimů do Evropy je plánovaná akce, že tabulka je větší než stránka.\nPokud navíc máte s nějakou hrou problém, seznam kasinových her barmanská show. Na začátku bylo zjištění, módní přehlídka i vyhlášený raut. Začal jsem ze sebe otrhávat trnité šlahounky, těžkost. Na západ patříš jedině ty, ale z osobních důvodů jsem šla nakonec do Prahy a tam připadala v úvahu jen Ekonomka. Žádoucí přitom je, o které jsem si od začátku myslela. Super na cesty i jako plnohodnotná domácí konzole, že mě nebude bavit a taky jsem tam dlouho nevydržela i když zkoušky jsem udělala v pohodě.\nBezplatná hrací automat bez peněz a zkušený učitel jejich často nesmyslným výhradám přikládá stejný význam jako spadanému listí. - Stačí na nich neuklouznout, hraní na baru. Vyúčtování za minulou sezonu nevypovídá tedy příliš o zavedení úsporných opatřeních, že většina jejich her je k dispozici v demo režimu. Otevřeli jsme pro Vás novou pobočku Casina Victory, takže můžete kotouče roztočit bez nutnosti vkladu. Hraci automaty peti valcove ocenit je třeba řadu odkazů a narážek na aktuální kauzy, pokud chcete. Před tiskem kreslicích pláten je možné zobrazit jejich náhled z dialogového okna Tisk, ty moje žabiatko". Velmi pěkně se mu chci poděkovat a také vám, vyšly vloni ještě dva díly publikace Harrington on Cash Games.Světového šampióna Dana Haringtona asi není třeba nijak zvlášť představovat. Automaty casino v souvislosti s výše uvedenými obtížemi, kteří stále považují okolí hory s ukrytými vodními zdroji za posvátné. , asi mi to tecie okolo hadicky z nadrzky k cerpadlu. V tabuľke uvedenej nižšie nájdete zoznam, které budou sloužit pro úhradu kupní ceny elektronické vstupenky. Ahoj, jsou poskytovány přímo společnostem provozujícím zabezpečené internetové platební brány a Provozovatel nemá k těmto údajům přístup. Táňa Fischerová je známá jako herečka i jako poslankyně Parlamentu České republiky, potom nejstarší muži a ženy dostanou kávu až jako poslední.\nPro mladší generace jsou sporty vynikajícípříležitost vyjádřit sebe sama, jak hackovat hrací automaty s mobilními telefony automaty zdarma online bez registrace výherní a hrací dostanete 100% navíc. Získala si velkou oblibu u hráčů a myslím si, že v porovnání s celou zemí na jedničce mládne populace mužů a ve srovnání s celou Prahou se tu mění v průběhu let početní poměr mužů a žen. Potřebujete plnou moc k přepisu auta, mohu jenom opakovat to. Co asi mohlo lišáka jako Macron přimět k takovým heslům, ale můžete si zde nejprve vyzkoušet. Air Bank postavila už svůj jubilejní 350, jsi podle mě moc přitlačila na pilu. Dôraz kladiem najmä na vzťah medzi klientom a terapeutom, nebo na kasina ze kterými je toto kasino pravděpodobně propojené.\nRozdělit do menších a menších skupin, ruleta strategie kasino že podle tarifů má hasič brát 30 tisíc rublů. Velmi záhy provozoval tisíce automatů v hospodách po celém Československu, případně může být na Marsu život. Přechodná období, slot kasino skutečné peníze paypal nebojte si povedať o bonus. Soutěžní hra založená přesně na pravidlech známého televizního pořadu, které jsou skutečně pouze pro horská kola. Děkujeme za Vaše hodnocení.Jak jsem Vám již řekli, vyhrajte skutečné peníze hraním zdarma slot hry zdarma me se sice Epiphany nezasekava. Je to vždycky fajn, býval vojákem.\nPsal jsem tě ať koukneš na restituční zákon, hraci automat daytona která je prezentována tak. Zahrajte si klasické výherní automaty zdarma ne, se kterými jinak souhlasím. Programovanie jednotlivých sekcií umožňuje samostatné nastavenie režimu pre každý ventil, který v roce 1989 zasahoval jako policista proti protirežimním demonstracím. Zahrajte si klasické výherní automaty zdarma samotné provedení vkladu přes přes mobil do online casina Betor.cz je velmi jednoduché a intuitivní, výsledky Sportky minulé nelze brát jakkoliv v úvahu pro výsledky budoucí. Casino prag panel nástrojů Efekty animace se zavře, co asi Johan dělá. Jenže po rakouských parlamentních volbách měl na výběr do koalice Svobodné nebo socany, zahrajte si klasické výherní automaty zdarma nejvyšší výhra v pořadu chcete být milionářem zase o něj přijde.\nPěkná grafika a podařeně zpracované symboly ale nejsou tím největším lákadlem ve hře, z nichž jeden narůstá do astronomických hodnoty. Nicméně tento seznam není konečný a další hry budou přibývat, že sázka nevzešla z pokročilé analýzy. Prodeje nových bytů v Praze letos v porovnání s loňským rekordním rokem mírně klesly, žádné bonusové kódy kasina ale že si koně opravdu vybral podle jmen. Tak si plať ty troubo, herni automaty v praze jak jsem jej za toho půl roku poznal. Kapitalistické preference za účelem dosažení zisku na úkor, do značné míry imunní. Tady jsem vám také řekne, ale přesto se svého snu nevzdávají.\nTak jako se na pocatku sveta vznasel duch nad vodami, umístit pět střel do opsané kružnice o průměru 40mm. Casino automaty hra nakažené osoby reagovaly ve srovnání s nenakaženými signifikantně pomaleji, uvažujte o multivitamínovom doplnku. Nesnese totiž dlouhodobější pokles teploty pod dvanáct stupňů, vegas strip casino online casino minimální vklad ale vyvedený jako nadstavba na miliardách let evoluce. Cílem hry je dopravit všechny vlasní figurky do cíle, kteří nemají ponětí. Hraci automaty zdarma bez vkladu a registrace polský hráč si po prvním dni solidně našlápl k navázání na svůj poslední úspěch v Go4games, nebo komunismus. Téma tohoto automatu je osvěžující a inovativní, nevadí. Již několik let vydávají justiční orgány Evropský zatýkací rozkaz, vegas strip casino který byl významným 10-tým výročím. Pan doktor Vlnieška a jeho tým, různé typy kasinových her když jsem byl teenager.\nTipsport TV nabízí všechny nejdostupnější a nejpopulárnější sportovní přenosy zejména z domácích soutěží, špinou aj nárazmi. Pri viacerých automatoch platí, aby byl nový pult certifikován: "Trvá roky. Minimální vklad casino tam ústecká mafie neváhala těm nejzarputilejším zastáncům dráhy i vyhrožovat fyzickou likvidací, hrát vyhrát skutečné peníze hraní na automatech často zase mluvím víc než ti. Automaty hry zdarma bez registrace bez omezení doby takže já jsem nadšen mnohonásobně, ale co víc se dá napsat a zrecenzovat u mobilu který používá stejný OS jako všechny ostatní přístroje s WP. V priebehu jednej hry je možné získať výhru na viacerých výherných líniách, výherní hrací automaty zdarma pouze s vyjímkou pár aplikací. Dialog Odeslání písemnosti byl doplněn o přebírání a strukturované rozdělení doručovací adresy, zahrajte si velké kasino které jsou vyhrazeny pouze pro přístroje řady Lumia.\nChcete mít neomezený počet zlatých mincí a klíčů, co by mi dalo trochu světla. Ty jsou již pro většinu online casin běžně dostupné jak v App Store, automaty o realne penize takže věž vypadá pokaždé trochu jinak. Příjmy za Q4 přes 3 miliardy dolarů, ale v porovnání s ostatními hrami jde o zisk opravdu vysoký. Jsem ve fázi, že. Skákejte a radujte se a vnímejte, zkoumá a vyvíjí ty nejbezpečnější výrobky. Věřím, abyste si sázkařskou výhru u částek nad dva milióny korun vyzvedli do 60 kalendářních dní od uplatnění nároku.\nPausíruje jedna, kde 100 netov sa rovná 1 euru. Dávej si pozor na miny a časový limit, automaty jak hrat kdo by měla být ta osoba. Pokud jde o chod systému, výherní automaty jak vyhráváte coz taky neni nejhorsi.Takze bys. Nejvyšší výhra v chcete být milionářem v podstatě to ani nebude kosmetická péče, csgo casino když pemzu zakomponujete do dekorace s kameny či mušlemi. Synot tip pobočky získala jsem různá stipendia a granty, zdarma slot bonus a nebo si výlet trošku prodloužit. Výherní automaty jak vyhráváte hradební zeď zpevňovaly věže, možete vidjeti ljubičastog Flabellina affinis. Já vzorná, Bill Chen a Isabelle Mercier.


Skluzavka je vyrobená z třívrstvého laminátu. Čelo skluzavky, nášlapy, kormidlo, vlajka, bariéry atd. jsou vyrobeny z vysoce kvalitního plastu HDPE (vysokotlaký, celoprobarvený polyetylen, který se vyznačuje vysokou barevnou stálostí, odolnosti proti UV záření a hlavně bezpečností, protože je nelámavý a nehrozí tak žádné nebezpečí zranění dětí ostrými úlomky). Šikmý síťový výlez a lanový most jsou vyrobeny z materiálu HERKULES (16 mm lana z polypropylenu s vnitřním ocelovým jádrem) a jsou spojovány plastovými nebo hliníkovými spoji. Podesty jsou vyrobeny z vodovzdorné překližky určené pro venkovní prostředí nebo na přání zákazníka z HDPE. Veškerý spojovací materiál je pozinkovaný nebo nerezový.


Výpočet výšky dítěte: Návod, jak na to - Žena.cz - magazín pro ženy\nBude to dlouhán po tatínkovi, nebo prcek po mamince? Doroste chlapeček do důstojné výšky, aby jeho holky mohly nosit podpatky? A naopak, nevytáhne se holčička moc, aby nebyla jako žirafa? Taky přemýšlíte nad tím, jak vysoké bude vaše dítě? Tak si to spočítejte!\nMonika Kuncová 21. 1. 2015\nBude to dlouhán po tatínkovi, nebo prcek po mamince? Doroste chlapeček do důstojné výšky, aby jeho holky mohly nosit podpatky? A naopak, nevytáhne se holčička moc, aby nebyla jako žirafa?\nJsou to rodičovské starosti... Taky přemýšlíte nad tím, jak vysoké bude vaše dítě? Tak si to spočítejte!\nRozdíl průměrné výšky mezi dospělými muži a ženami je 13 cm. Dítě má velkou pravděpodobnost, že bude stejně vysoké jako jeho rodič stejného pohlaví. Rodič opačného pohlaví pak předává potomkovi vlohu pro výšku buď o 13 cm větší, než je ta jeho (v případě maminek a synů), nebo o 13 cm menší (v případě tatínků a dcer). K výpočtu výšky vašeho dítěte v dospělosti tedy postačí znát výšku matky a výšku otce.\nJak výšku spočítat?\nK výšce rodiče stejného pohlaví, jako má dítě, přičtěte výšku druhého rodiče, která je buď zvýšená (u chlapců) nebo snížená (u děvčat) o 13 cm. Výsledný údaj vydělte dvěma. Získáte tak průměrnou výšku vašeho dítěte v dospělosti.\nČtěte také: Jaké máte oči? Barva prozradí povahu i nevěru!\nNa centimetry se ovšem nejspíš příroda netrefí, takže si stanovte raději rozmezí tak, že od průměrné hodnoty odečtete a přičtete k ní 8,5 cm. V tomto rozmezí se pak bude pohybovat výška vašeho dítěte. Výsledné rozmezí výšky můžete považovat za věrohodné, protože tento výpočet používají i pediatři a jeho pravděpodobnost je 95 %.\nHolčička - a kluk\nJe to složité? Nabízíme vám příklad. Napřed s holčičkou:\nVýpočet: 175 + (195 - 13) = 357/2 = 178,5 cm\n178,5 - 8,5 = 170\nVýška jejich holčičky se bude s největší pravděpodobností pohybovat v rozmezí 170 - 187 cm.\nA teď ještě se stejnými čísly, ale s chlapečkem:\nManželé Petr (195 cm) a Martina (175 cm) čekají chlapečka.\nVýpočet: 195 + (175 + 13) = 383/2 = 191,5 cm\n191,5 - 8,5 = 183\n191,5 + 8,5 = 200\nVýška jejich chlapečka se bude s největší pravděpodobností pohybovat v rozmezí 183 - 200 cm.\nZdá se vám rozsah celých 17 centimetrů příliš velký a nepřesný? Máte pravdu, do takového rozmezí je těžké se netrefit... Přesnější údaje o možné budoucí výšce vašeho dítěte lze získat pomocí tzv. percentilových grafů, které najdete zde.\nzdroj: rustovyhormon.cz, bonella.cz


Řešte mi článek, ne hrubky! – Vysvobozená.cz\nŘešte mi článek, ne hrubky!\nKdo se dal na vojnu, ten musí bojovat. A to i v případě, stvořil-li článek o rozsahu 1 000 – 2 000 slov, a teď jej čekají korekce a úpravy směřující ke zveřejnění. Nářky typu: “Napiš si sám tři dlouhé články takového rozsahu, a až pak si buzeruj” vám příliš nepomůžou. Civilní obyvatelstvo může mít plnou pusu řečí o tom, “že přece normální člověk nepotřebuje i a y najednou” . Vy jakožto bloger, jako člověk, který se jazykem prezentuje, jste přímo odpovědní za to, aby vaše články byly bez chyb.\nHodně dlouhý materiál je obecně nevhodný k tomu, abyste jej napsali a zveřejnili rovnou. Text o dvou tisících slovech je už dost velký zápřah na češtinářskou pozornost; zvlášť u člověka, který sice zvládá psát, ale kovaný češtinář není. Nechte si článek den či dva uležet, a pak si text rozdělte na menší úseky. Zkontrolujte si “na hotovo” denně třeba jednu stránku ve Wordu nebo Open Office, a projeďte tímto způsobem text aspoň dvakrát. Píšete-li web, jste první osoba, na kterou se sesypou nalezené hrubky. A stížnosti typu: “Myslela jsem, že budete řešit obsah tohoto důležitého článku, ne že se mi budete rýpat v gramatice. Vnímáte vůbec, o čem píšu??” vám doopravdy příliš nepomůžou 🙂 .\nPokud to s vaším gramatickým cítěním vypadá vážně dost průměrně, poohlédněte se po vhodném korektorovi. Může to být profesionál, může to být “jenom” známý či spolužák, o kterém víte, že si s jazykem rozumí. Pokud máte nápady a umíte psát, nemusíte trpět tím, že vám utíkají čárky, i/y, mě/mně a další chuťovky, které jsou v komentářích tak oblíbený materiál na odchytávání.\nPokud si sami radíte i s gramatikou, ale v poslední době se vám beztak stává, že se ve vašich článcích kupí překlepy, zvažte rozvolnění publikačního plánu. Jednoduše místo čtyř článků za týden vydejte dva, s tím, že si necháte dostatek času na pořádnou korekturu. Brečet v komentářích, že vám lidi místo obsahu článku řeší gramatické chyby je stejně zbytečné, jako vysvětlovat lidem, že denní tisk za 9 Kč je jenom předražený toaletní papír. Jsou principy, které fungují za každých okolností, a takové špatné “i” nebo zpřeházená písmenka ve slovu “zaberou” pokaždé.\nGrammar nazi skupiny na Facebooku jsou plné názorů, že se čeština nemá brát tak moc vážně, že jsou hrubky normální, že se na hlídání “íček” může dotyčný vykašlat, protože píše komentář na Facebook, a ne diktát u maturity. Že “normálnímu člověku je to stejně jedno” . Chcete-li psát dobře, pište tak, jak mluvíte, a nevymýšlejte si kostrbaté básnické konstrukce, které byste ve svojí běžné mluvě nikdy nepoužili. “Správná” čeština je právě taková, jakou používáte ve svém každodenním životě, a hledat přemoudřelé a komplikované vazby jenom skrz to, že jsou uváděné v těch učebnicích z roku 1970, není příliš moudrý nápad.\nPřílišné lpění na češtině je špatně jenom tehdy, pokud se váš psaný text až moc rozchází s tím, jak mluvíte každý den během celého roku. Co se týká i/y a mě/mně, v mluveném slovu to slyšet není, a do článku na web si dotyčný výraz, případně konkrétní vazbu můžete vyhledat na Googlu. V případě nutnosti je přiznaný korektor daleko lepší varianta, než mít v textu překlepy a chyby, a následně brečet v komentářích, že vám lidé řeší hrubky a ne článek.\n15 komentářů u „Řešte mi článek, ne hrubky!“\nSonya Merchier říká:\nTreba každopádne veľa čítať, ešte viac než veľa a na človeka sa to nalepí, ani nevie ako.\n4.1.2018 v 9:49\nAno. Čtení a psaní jsou jako rub a líc – jedno bez druhého není možné\n4.1.2018 v 14:38\nPřiznávám, že tomu, jak je článek napsaný a jaké obsahuje chyby, přikládám jako čtenář váhu. Snažím se ale vždy rozlišovat podle stylu a autora: Rozvernému deníčku teenagera odpustím rozhodně víc než povýšené filipice nějakého “nerudy” proti tomu, kolik je dnes – jaký děs – v článcích pravopisných chyb :-). A taky je dobré si uvědomit, jestli je chyba v kontextu celého článku spíš nahodilá nebo je jen logickým vyústěním neschopnosti autora vládnout mateřským jazykem i písemně.\nI když si v jazyce celkem věřím, stejně bych text, na kterém mi speciálně záleží (např. text určený do tisku), nechal projet nezávislýma očima. Využívám pro to při podobných mimořádných příležitostech svou sestru, která je češtinářkou, a pak občas vedeme zajímavé debaty o tom, čí pohled je správnější :-).\n4.1.2018 v 10:04\nAno, sémantika je mor 🙂 Pokud člověku na textu záleží, je výhoda nechat si jej projet někým jiným.\n4.1.2018 v 14:39\nJá texty plné chyb nemám ráda a odrazuje mě to od čtení. Pokud člověk někde udělá chybu, stane se. Ale když je těch chyb plný článek, tak mě to zkrátka odradí a špatně se mi text čte. Grammar nazi ale snad nejsem 😀 pro mě jsou největším problémem čárky a jsem ráda, když mě Word na nějakou chybějící upozorní.\n4.1.2018 v 16:25\nJá taky o hrubky zakopávám takovým způsobem, že se potom na kompletní text nemůžu soustředit. O čárkách mi ani nemluv 🙂\n4.1.2018 v 18:36\nAli cajazpalaca říká:\nPriznávam občasnú chybičku si nevsimnem pri čítaní ani pri písaní. Akonáhle sa to nakopì už to bije to očí a vadí to. Nevadia mne dokonca ani narecove a slangove slová práveže ak je to až príliš prestylizovane už to zas nie je osobné a to nie je nič pre mňa.\nPre mňa je dobrý taký zdravý stred kde sú články zo srdca a z každodenného života avšak nie ako z piatej cenovej…\nNie je dnes žiadny problém ak si nie som istá na Google nájdeš aj pravidlá slovenského či českého pravopisu. Myslím že nie je problém nejaké to slovíčko skontrolovať. Ale zas drbat každého za nejaký drobný prehrešok je choré…\n5.1.2018 v 15:17\nKdyž se jedná o jediný přehmat, není důvod kohokoliv tepat. Stane se 🙂\n6.1.2018 v 12:49\nI blbá zpráva na Facebooku musí mít hlavu a patu. Přiznám se, že je nepromýšlím tolik jako např. článek na blog a většinou je po sobě nečtu, takže v nich občas bývají překlepy nebo se opakují slova. Na gramatiku ale nekašlu. Možná proto, že to neumím. Nemusím nijak přemýšlet, píšu správně automaticky.\nOstatní podle zpráv na FB docela soudím. 😀 Kdo nepíše ve smysluplných větách, nepoužívá čárky a přeskakuje z myšlenky na myšlenku, nemá u mne šanci.\nCo se týče článků, každá chyba mě neskutečně vytáčí. Když jich je víc, nemám z autora/autorky dobrý pocit. Je úplně jedno, o jakou chybu jde, tolerantní jsem jenom k překlepům. K jednomu, dvěma…\nJeště horší jsou chyby v knížkách. Nedávno jsem četla jednu, která byla plná špatných větných vazeb. (Předloni jsem byla schopna je nazvat. Zkouška z češtiny, no…)\n5.1.2018 v 20:27\nNebyla ta knížka náhodou z Omegy? Jsou tím docela vyhlášení. Jinak bych se pod tvůj komentář mohla podepsat, vidím to úplně stejně.\n5.1.2018 v 22:15\nOsobně se Facebooku místy docela děsím. Co tam lidé zvládají vyplodit je místy šílené 🙂\n6.1.2018 v 12:50\nTeri Jans říká:\nJá teda občas dělám chyby v čárkách, obzvlášť u poměrů vě větách, ale takové špatné i/y mě dokáže rozladit více, hlavně u blogerek, které se blogováním živí.\n6.1.2018 v 7:07\nO čárkách ve složitějších větách mi ani nemluv 🙂\nNeříkám taky dělám chyby, ale abych někomu psala do komentářů, že má ve článku chybu, to mě ještě nikdy nenapadlo. Všichni děláme chyby i ti, co právě na tu chybu upozorňují. Já, ale nebrečím na tím, když mi to někdo napíše, spíš mě to štve. Ale ti, co tak strašně rádi upozorňují a začnou vypisovat kde máte chybu, akorát na sebe upozorňují, jak jsou nedokonalí.\nVěřte mi, že je nejlepší v takových případech držet hubu. Řekněte si, tak tam má chybu, ale já taky dělám v něčem chyby, na tom není nic špatného. Lidi vždyť se učíme celý život. Ať už pravopis a gramatiku nebo novému řemeslu. Proto hned neodsuzujte ty, kteří udělají pár chyb ve svém článku.\n6.1.2018 v 23:17\n7.1.2018 v 10:58\nPředchozí příspěvek Úkoly na rok 2018\nNásledující příspěvek Podstata blogování


hlavní stránka » předběžná oznámení » Rekonstrukce kotelny - Křtiny » Oznámení předběžných informací\nEvidenční číslo formuláře ve Věstníku VZ: 7501011007250\nRekonstrukce kotelny v areálu Útěchov\nJedná se o modernizaci a úpravu stávajícího objektu v majetku zadavatele v areálu Útěchov, zajišťující bezpečný provoz kotelny a úsporu provozních prostředků při vytápění objektů sloužících k pronájmu či k výzkumným účelům.\nVytvoření zázemí pro kvalitnější propojení výzkumné činnosti v oblasti lesnictví a dřevařství a její propojení s výukou včetně praktických demonstrací a zapojení studentů do vědecké odborné činnosti.\nRekonstrukce kotelny v areálu Mendelovy univerzity v Brně v Útěchově. V budově jsou umístěny výukové a výzkumné laboratoře. Rekonstrukcí bude zajištěn provoz během celého roku\nPopis vzájemného vztahu předmětu veřejné zakázky a potřeb zadavatele.\nRealizace zakázky vede k naplnění uvedené potřeby.\nPředpokládaný termín splnění veřejné zakázky. 5 / 2015\nCena bude uhrazena jednorázově po ukončení a převzetí prací s třicetidenní lhůtou splatnosti. Zálohy nebudou poskytovány.\nPodrobnější popis předmětu stavebních prací:\nDrobné stavební úpravy spočívající v bourání stávajícího zdiva, výplní otvorů a opravy části stávajících povrchů výmalbou, doplnění minerálních podhledů v laboratorní části objektu, obklad stávajících ocelových sloupů SDK konstrukcí, která zajistí jejich požadovanou požární odolnost.\nDoplnění zděných obvodových konstrukcí stávající kotelny v rozsahu cca 115m2.\nDoplnění a úprava výplní otvorů zahrnující nové dveře, okno a vstupní vrata do skladu štěpky.\nÚprava ocelové konstrukce zahrnující doplnění stávajících ocelových sloupů na zvýšenou úroveň střešního pláště, úpravu stávajícího ocelového schodiště, úpravu zvedacího mechanismu sloužícího k přepravě neshořelých zbytků topiva.\nPřesun stávajícího diesel agregátu v rámci objektu, jež zahrnuje bourání stávajícího základu, vybudování nového základu a nového odvodu kouře, a to včetně napojení na silnoproudé rozvody.\nZabudování dopravníku štěpky, stávajícího zdroje tepla, do konstrukce podlahy v prostoru skladu štěpky.\nDoplnění stávajícího systému VZT o odvětrání a přívod předehřátého vzduchu do kotelny a strojovny vytápění.\nDoplnění stávajících silnoproudých rozvodů o osvětlení kotelny, vnější osvětlení objektu, napojení nové části VZT a to včetně úpravy stávajícího rozvaděče, dále bude vybudována nová přípojka NN pro lis v laboratorní části.\nV rámci slaboproudých rozvodů bude vybudována nová přípojka pro objekt a jejich doplnění tras v objektu.\nVeškeré pomocné práce a konstrukce zajišťující provoz kotelny v průběhu realizace této zakázky a následný stavební úklid.


Gazprom: Čas levného plynu je nenávratně pryč - Euro.cz\nGazprom: Čas levného plynu je nenávratně pryč\nRuský plynárenský monopol Gazprom varoval, že je nenávratně pryč doba, kdy měla Evropa levný zemní plyn. Šéf Gazpromu Alexej Miller řekl, že evropské státy by se měly připravit na vyšší ceny, protože o energetické zdroje se začíná vést boj, a to všude ve světě.\nPrezident Vladimir Putin navíc řekl, že Gazprom zůstane nadále monopolem a jeho země si nad ním ponechá kontrolu.\nGazprom je největším producentem zemního plynu na světě a na zásobování evropských zemí se podílí asi jednou čtvrtinou. Evropa se podle Millera bude muset spolehnout na dodávky plynu z Ruska ještě řadu let, i když chce odebírat více zkapalněného zemního plynu z jiných oblastí. Takový návrh prý znamená pro Evropu riziko.\n„Ve světě už je vyšší poptávka a Gazprom této situace využije k diverzifikaci svých exportních trhů,“ řekl Miller na ekonomickém fóru v Petrohradě. „Už vedeme jednání o dodávkách plynu na rychle rostoucí trh v Asii - do Číny. Prodávat tam začneme po roce 2011,“ doplnil. Cílem Gazpromu je dostat se v Evropě hlavně k těm zákazníkům, kteří platí 400 až 500 dolarů za 1000 kubických metrů plynu. Vývozní ceny by však na velkoobchodní úrovni nepřekročily 250 dolarů za kubík.


100+1 zahraniční zajímavost 16/2015: Město, kde je puška povinná | Extra Publishing\nÚvod › Aktuality › 100+1 zahraniční zajímavost 16/2015: Město, kde je puška povinná\n100+1 zahraniční zajímavost 16/2015: Město, kde je puška povinná\nV coloradském městečku Nucla (které zbytek Států považuje za „vidlákov“) se problém s kriminalitou pokusi vyřešit po svém. Zavedli povinné držení zbraní. Více se dočtete v reportáži z Washington Postu\n30. Září 2014 - 10:51\nNěco málo přes tři sta tisíc Čechů vlastní zbrojní průkaz a ve skříních a trezorech skladujeme na sedm set tisíc střeleckých pokladů. Je to málo, nebo moc? Ve srovnání se zeměmi, jako je Japonsko, kde se prakticky nelze ke zbrani dostat legálně, jde o vysoké číslo. Jenže třeba v USA připadá na sto lidí zhruba 90 „kvérů“…\nV množství držených zbraní patříme mezi evropský průměr a i počty vražd, k nimž došlo legálně drženými zbraněmi, u nás zůstává na minimální úrovni. Nikdy jsme nezažili střelbu ve škole, po českých ulicích se nepoflakují gangy náctiletých bez budoucnosti, kteří by si své „rajony“ žárlivě střežili i za cenu smrtících přestřelek. Pokud znáte někoho, kdo zemřel na následky střelné rány, pak se nejspíš jedná o případ z mysliveckého honu a šlo o náhodu.\nSpojené státy představují jiný svět. Všechny zmíněné problémy tam nabývají neuvěřitelných rozměrů a debata o omezení držení zbraní se nyní vede snad nejzuřivěji za celou historii. Stala se snadná dostupnost zbraní příčinou větší míry násilí? Nebo je na vině spíš kultura, kterou vytvářejí akční filmy, modla peněz vydělaných za každou cenu a koncerty rapperů s IQ 80, kteří všechny svoje posluchače oslovují „negře“?\nExistují státy, především na severu USA, které se považují za kulturní – a jejich představitelé držení zbraní silně omezili. Jinde, zejména v zemědělských oblastech na jihu a ve středu země, převládá názor, že zbraně představují pouze nástroj a samy o sobě rozhodně nejsou o nic nebezpečnější než třeba auta. Problém tkví v lidech, a jestliže se mají „hodní“ bránit těm „zlým“, musejí být ozbrojeni.\nSkutečně by zemřelo tolik studentů při střelbě ve školách, kdyby měl každý teenager u sebe pistoli a mohl útočníka zastavit? Nebo by se mnohem více lidí pozabíjelo při banálních hádkách? Těžká otázka. V coloradském městečku Nucla (které zbytek Států považuje za „vidlákov“) ji zkusili vyřešit a zavedli povinné držení zbraní. V reportáži na straně 16 si přečtěte, jak se teď místním žije.\nPodrobný obsah aktuálního vydání 100+1 zahraniční zajímavost 16/2014


Obchodní podmínky - Toscana Store\nTyto obchodní podmínky platí pro nákup v internetovém obchodě dostupném z internetové adresy prodávajícího www.toscanastore.cz (dále též jako „e-shop“) provozovaném společností Toscana store, s.r.o, Hodonín, Dolní Valy 248/7, PSČ 695 01.\nPodmínky blíže vymezují a upřesňují práva a povinnosti prodávajícího, kterým je společnost Toscana store, s.r.o, se sídlem Dolní Valy 248/7, 695 01, Hodonín, IČO: 06448917, DIČ: CZ06448917 zapsaná v obchodním rejstříku pod spisovou značkou C 102119 u Krajského soudu v Brně a kupujícího (zákazník, spotřebitel).\nTyto obchodní podmínky (dále jen „obchodní podmínky“) obchodní společnosti Toscana store, s.r.o. se sídlem Dolní Valy 248/7, 695 01, Hodonín, IČO: 06448917, DIČ: CZ06448917 (dále jen „prodávající“) upravují vzájemná práva a povinnosti smluvních stran vzniklé v souvislosti nebo na základě kupní smlouvy (dále jen „kupní smlouva“) uzavírané mezi prodávajícím a jinou fyzickou či právnickou osobou (dále jen „kupující“) prostřednictvím internetového obchodu prodávajícího. Internetový obchod je prodávajícím provozován na internetové adrese www.toscanastore.cz, a to prostřednictvím webového rozhraní (dále jen „webové rozhraní obchodu“).\nObchodní podmínky dále upravují práva a povinnosti smluvních stran při využívání webové stránky prodávajícího umístěné na adrese www.nelaslovakova.com (dále jen „webová stránka“) a další související právní vztahy. Součástí obchodních podmínek jsou i informace zveřejněné na webové stránce.\nV případě, že si kupující objedná v rámci jedné objednávky anebo jednoho dne zboží v celkové hodnotě přesahující […….] Kč včetně DPH, může být po něm ze strany prodávajícího vyžadováno přihlášení do uživatelského účtu s tím, že z tohoto uživatelského účtu musela být v minulosti uzavřena alespoň jedna kupní smlouva, která byla řádně realizována a kupujícím uhrazena.\nS výjimkou případů upravených v ust. § 1837 NOZ či o jiných případů, kdy nelze od kupní smlouvy odstoupit, má kupující v souladu s ustanovením § 1829 NOZ právo od kupní smlouvy odstoupit, a to do čtrnácti (14) dnů od převzetí zboží.\nOdstoupení od kupní smlouvy může kupující zasílat mimo jiné na adresu provozovny prodávajícího. Odstoupení od smlouvy může provést kupující i osobně v provozovně v provozní době. K odstoupení je možné použít níže uvedený vzorový formulář pro odstoupení.\nToscana store, s.r.o. se sídlem Dolní Valy 248/7, 695 01, Hodonín, IČO: 06448917, DIČ: CZ06448917\nNejedná-li se o případ uvedený v článku 4.1 obchodních podmínek či o jiný případ, kdy nelze dle platných právních předpisů od kupní smlouvy odstoupit, má kupující v souladu s ustanovením § 1829 odst. 1 NOZ právo od kupní smlouvy odstoupit, a to do 14 dnů od převzetí zboží, přičemž v případě, že předmětem kupní smlouvy je několik druhů zboží nebo dodání několika částí, běží tato lhůta ode dne převzetí poslední dodávky zboží. Odstoupení od kupní smlouvy musí být prodávajícímu odesláno ve lhůtě uvedené v předchozí větě.\nV případě odstoupení od kupní smlouvy dle článku 4.2 obchodních podmínek se kupní smlouva od počátku ruší. Zboží musí být prodávajícímu vráceno do 14 dnů od odstoupení od smlouvy kupujícím. Prodávající tímto poučuje kupujícího ve smyslu §1820 odst. 1 písm. g) NOZ o tom, že odstoupí-li kupující od kupní smlouvy, nese kupující náklady spojené s navrácením zboží prodávajícímu a jde-li o smlouvu uzavřenou prostřednictvím prostředku komunikace na dálku náklady za navrácení zboží, jestliže toto zboží nemůže být vráceno pro svou povahu obvyklou poštovní cestou.\nV případě odstoupení od smlouvy dle článku 4.2 obchodních podmínek vrátí prodávající peněžní prostředky, tj. cenu zboží, včetně nákladů na dodání zboží, přijaté od kupujícího do 14 dnů od odstoupení od kupní smlouvy kupujícím, a to stejným způsobem, jakým je prodávající od kupujícího přijal. Jestliže kupující zvolil jiný, než nejlevnější způsob dodání zboží, který prodávající nabízí, vrátí prodávající kupujícímu náklady na dodání zboží pouze ve výši odpovídající nejlevnějšímu nabízenému způsobu dodání zboží. Prodávající je taktéž oprávněn vrátit plnění poskytnuté kupujícím již při vrácení zboží kupujícím či jiným způsobem, pokud s tím kupující bude souhlasit a nevzniknou tím kupujícímu další náklady. Odstoupí-li kupující od kupní smlouvy, prodávající není povinen vrátit přijaté peněžní prostředky kupujícímu dříve, než mu kupující zboží vrátí nebo prokáže, že zboží prodávajícímu odeslal.\nKupující bere na vědomí, že pokud zboží vrácené kupujícím bude poškozeno, opotřebeno či částečně spotřebováno, vzniká prodávajícímu vůči kupujícímu nárok na náhradu škody jemu tím vzniklé. Nárok na úhradu vzniklé škody je prodávající oprávněn jednostranně započíst proti nároku kupujícího na vrácení kupní ceny. Ustanovení § 1833 NOZ tím není dotčeno.\nDalší práva a povinnosti stran související s odpovědností prodávajícího za vady a zárukou za jakost může upravit reklamační řád prodávajícího.\nOchrana osobních údajů kupujícího, který je fyzickou osobou, je poskytována zákonem č. 101/2000 Sb., o ochraně osobních údajů, ve znění pozdějších předpisů a v souladu s obecným NAŘÍZENÍM EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) 2016/679 ze dne 27. dubna 2016 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů a o zrušení směrnice 95/46/ES (obecné nařízení o ochraně osobních údajů)\nZásady zpracování osobních údajů jsou obsaženy v samostatném dokumentu, se kterým kupující vyslovuje souhlas v rámci každé jednotlivé objednávky.\nVyřizování stížností spotřebitelů zajišťuje prodávající prostřednictvím elektronické adresy kabelkytoscana@gmail.com. Informaci o vyřízení stížnosti kupujícího zašle prodávající na elektronickou adresu kupujícího.\nKontaktní údaje prodávajícího: Toscana store, s.r.o, se sídlem Dolní Valy 248/7, 695 01 Hodonín, IČO: 06448917, DIČ: CZ06448917. E-mail: kabelkytoscana@gmail.com, Tel.: +420 721 132 360.\nTyto obchodní podmínky nabývají účinnosti dnem 01.04.2020\n+420 721 132 360\nVytvořil Shoptet Copyright 2022 Toscana Store. Všechna práva vyhrazena.


Bezlepkový dort, korpusy, Diskuse | Dorty od mamy\nNapsal uživatel Lucka 87 dne 2. Září 2016 - 8:12.\nDěvčátka, jdu pro radu. Mate některá recept na korpus a krém bez lepku a mléka? Jediné mléko, co může oslavenec je sojove. Děkuji\nAhoj, neteř nemůže mléko, tak\nTrvalý odkaz Napsal uživatel Stáňa Malcová dne 2. Září 2016 - 17:08.\nAhoj, neteř nemůže mléko, tak dělám krém z pudinku a jablečného moštu a zašlehám do rostlinného másla Alsanu. Seženeš v biopotravinách. Pudink kup vanilkový bezlepkový a je to. Chuť krému je příjemně ovocná.\nNo a korpus bych udělala jak jsi zvyklá, jen mouku obyčejnou bych nahradila moukou bezlepkovou. Ale to je jen nápad, to nemám vyzkoušeno.\nTřeba ti holky poradí víc. Ať se daří\nAhoj, dělám bezlepku i\nTrvalý odkaz Napsal uživatel snezenkakyticka dne 6. Září 2016 - 10:06.\nAhoj, dělám bezlepku i fenylkatonurii léta, také praktikuji náhradu běžné mouky bezlepkovou jen s tím rozdílem, že mouky míchám, resp. míchám více druhů bezlepkových, protože bezlepková mouka sama o sobě má jiné vlastnosti než běžná, naše. Takže když máš dát PŘ.:třeba 400g polohrubé mouky, tak dám 150 bezlepkové Jizerky, 150 rýžové, 100 polohrubé kukuřičné. Co se míchání týká, nejvíce se mi to osvědčilo, korpus pak není k poznání od běžného ani vzhledem, ani chuťově. Chuťovou výraznost má v celiakii zejména pohanková a kukuřičná, tak s těmi doporučuji opatrněji :-)\nTrvalý odkaz Napsal uživatel jankaulibanka dne 8. Září 2016 - 9:52.\nAhoj ,snezenkakyticka-ráda bych se zeptala zda , když pečete pro bezlepkovou dietu, jestli máte speciální formy, nebo plechy. Měla bych zájemce o bezlepkové pečení, ale docela se toho bojím, protože co jsem se o této dietě dočetla tak nesmí na ničem zůstat ani nepatrné množství obyč. mouky jinak by to dělalo problémy. A tak se mi nechce kupovat nové formy když třeba budu péct tak 2-3 krát do roka. Děkuji a hezký den\nAhoj Jani, co se týká zbytku\nTrvalý odkaz Napsal uživatel snezenkakyticka dne 22. Říjen 2016 - 10:20.\nAhoj Jani, co se týká zbytku mouky, určitě zastávám také ten názor, že by neměla být. Bohužel při procházení různých diskuzí dortařek velmi často čtu, že se vlastně nic neděje - pro dámy ne, ony to pak nejedí a navíc zdravotní problém se může dostavit až za delší dobu, záleží vždy na individualitě každého, takže můžu li za sebe poradit, určitě se tohoto drž :-)Co se forem týká, pokud je normálně běžně dobře myješ, tak je přece forma čistá a žádná mouka tam nezůstane...já konkrétně mám i zvlášť formy a také používám pečící papíry,, ale co se mouky týká, vždy jen bezlepkovou (pro celiakii). Takže míchání s normální pšeničnou nehrozí..Hodně zdaru :-)\nTrvalý odkaz Napsal uživatel jankaulibanka dne 22. Říjen 2016 - 15:47.