Základní informace o nožích aneb než se začnete ptát - čtěte nože - Nože Nůž\nNože - Nůž - Základní informace o nožích aneb než se začnete ptát - čtěte !\nZákladní informace o nožích aneb než se začnete ptát - čtěte !\n1. Anatomie nože\n2. Typy čepelí\n3. Typy ostří (výbrusy)\n4. Typy pojistek u zavíracích nožů\n5. Nožířské oceli\n6. Jednotky a míry nožů\n7. Broušení nožů\n8. Údržba nožů\nPOMMEL - kovové zakončení rukojeti\nRIVET - nýty (šrouby...) spojující čepel se střenkami\nTANG - trn, je několik typů trnů, nejběžnější a nejodolnější je tzv. fulltang kdy čepel zabírá celou plochu pod střenkami (obr. 2)\nHANDLE - rukojeť (rukojeť je tvořena částí čepele a střenkami Obr. 3)\nGUARD - záštita, zábrana, zarážka (chrání ruku před zraněním sklouznutím na ostří nebo třeba o hranu řezaného předmětu)\nRICASSO - neznám a asi ani není adekvátní český název, je to zpravidla netlustší část čepele, kde si i zpravidla měří (tloušťka čepele v ricassu je... a už každý ví, kde byla měřena)\nCHOIL - neznám a asi ani není adekvátní český název, umožňuje lepší přístup při broušení někdy funguje i jako opěrka (prohlubeň) pro ukazováček ruky\nSPINE - hřbet čepele\nFULLER - tato prohloubená drážka uvolňuje přetlak při bodnutí, muže sloužit i pro ubrání materiálu a vyvážení nože\nCLIP - specifická křivka pro některé typy nožů (od toho název tvaru čepele clip-point)\nPRIMARY GRIND ANGLE - primární úhel ostří\nBELLY - překlad z angličtiny "břicho" je myslím dost výstižný\nSECONDARY BEVEL OR EDGE - sekundární úhel ostří nebo jen ostří\nObr. 1 - Fulltang čepel (rukojeťová část čepele je vidět i pod střenkami)\nObr. 2 - Klasický trn (rukojeť se většinou navléká na trn jako celek a jistí se na konci šroubem případně ještě nýty z boku)\nObr. 3 - Fulltangová čepel a dvě dřevěné střenky\n1. Normální nebo straightback čepel má zakřivené ostří a plochý hřbet. Křivka soustředí síly na malém místě, což usnadňuje řezání. Tímto nožem lze krájet, stejně jako bodat a řezat.\n2. Zakřivená (curved) čepel- čepel se zakřivenou zadní hranou. Nůž je lehký, ale s větším zakřivením, celková plocha čepele je fiktivně větší. Takový nůž je optimalizován pro krájení a sekání.\n3. Clip-point čepel je jako normální čepel s do hloubky vybranou a přihnutou špicí, hrot může být tenčí a ostřejší. Zadní okraj klipu může mít falešné nebo skutečně nabroušené ostří. Ostrý hrot je užitečný pro bodání nebo pro řezání v úzkých místech. Pokud je horní okraj broušený zvyšuje jeho účinnost při pronikání. Tento tvar čepele je typický pro bowie nože.\n4. Drop-point čepel má nesymetricky konvexní tvar hrotu. To umožňuje snadnější bodání. Drop-point čepele mají často kapesní švýcarské armádní nože.\n5. Spear-point čepel (spear=oštěp) je symetricky konvexní s vystouplou páteří ve středu, která ho zpevňuje. Typická pro dýky a vrhací nože. Může být broušena oboustranně nebo pouze z jedné strany a druhá strana má ostří pouze falešné.\n6. Needle-point čepel je symetrický trojúhelník, velmi zúžený, většinou oboustranné ostří je primárné určeno k boji. Dlouhý, úzký hrot usnadňuje penetraci, ale je náchylné k prasknutí. I když se často označuje jako nůž, je to v podstatě vždy dýka.\n7. Spay-point čepel (spay=kastrace), čepel používaná pro sterilizace a stahování zvířat\n8. Westernised tanto style čepel Je to zdánlivě podobná čepel jako na většině japonských dlouhých a krátkých mečů (katana a wakizashi). Tradiční japonské tanto ostří používá spíš normální tvar (1). Kopírující západní tanto je často přímé, ale může být také mírně zakřivené. Tanto je vlastně druhá hrana na konci ostří v úhlu 60 až 80 stupňů.\n9. Sheepsfoot čepel je v podstatě obrácená normální čepel, kde ostří je zcela rovné a zahnutý je hřbet.\n10. Wharncliffe čepel je podobná profilu ovčí nohy, ale křivky zadní hrany začínájí blíže k rukojeti a jsou pozvolnější. Čepel je mnohem silnější než nůž srovnatelné velikosti.\n11. a 12. Ulu (nůž Inuitských žen), čepel je nabroušený segment kruhu. Tento typ nože má rukojeť ve středu. Je to dobrý pro škrábání, porcování a někdy i sekání. Je to nejrobustnější tvar nože. Polokruhová verze se objevuje i jinde ve světě než u Eskymáků a nazývá se "head knife". Je používán ke stahování a škrabání kůže.\nMnohem více informací najdete v textech od pana doc. Ing. Michal Černý, CSc :\nČepele - tvary, broušení\nTradiční tvary čepelí zavíracích nožů\n3. Základní typy ostří (výbrusy)\n1. Hollow ground - Dutý výbrus souměrně konvexně vybrané ostří. To vytváří velmi ostré hrany, ale tenké ostří je náchylnější k poškození než u jiných výbrusů. Je nevhodný pro sekání nebo řezání tvrdých materiálů. Dutě broušené jsou třeba břitvy. V některých případech může být řezné ostří zakončeno konvexně.(Obr. 1 - níže)\n2. Flat ground - Plochý výbrus zužuje se po celé délce z obou stran. Je těžší ho nabrousit, protože se musí kov odstranit po celé délce. Faktor, který omezuje jeho komerční využití. Menší trvanlivost ostří je daní za větší ostrost. Používá se třeba u finských puukko nebo u většiny kovaných nožů kuchyně.\n3. Sabre ground (Scandi ground) - Šavlový výbrus rovná plocha je zhruba v půlce zkosená. To vytváří trvanlivější kraj na úkor některých řezných schopnosti.\n4. Chisel ground - Sekáčový výbrus dlátovitý výbrus pouze na jedné straně (často v úhlu asi 20 až 30°) Používá se u některých japonských kuchyňských nožů.\n5. Double bevel or compound bevel - Dvojitý kuželový výbrus (nebo vysoký plochý), podobně jako šavlový, ale konečný úhel řezného ostří je tupější. Trvanlivost a odolnost je upřednostňeno před ostrostí. Některá ostří jsou zakončena konvexně. (Obr. 2 - níže)\n6. Convex ground - Konvexní výbrus souměrně a postupně se zužující ostří, kužel je zakřivený, ale opačně než dutý výbrus. Ostří zůstává robustní i při vysoké ostrosti. Někdy je nazýván sekerovým nebo čočkovým výbrusem. Je velmi náročné na broušení, nelze použít běžnou úhlovou sadu.\nObr. 1 - Příklady zakončení dutého ostří\nObr. 2 - Příklady zakončení dvojitého plochého výbrusu\nMnohem více informací najdete v textu od pana doc. Ing. Michal Černý, CSc :\nNejběžnější a nejpoužívanější pojistka vůbec. Odhaduji, že se víc než 50% všech zavíráků dělá právě s touto jednoduchou a zároveň spolehlivou pojistkou nebo některou její drobnou mutací. Někdy se třeba do konce pera linerlocku dává malé ložisko. Nebo je ovládán jakousi obdobou button locku.\n2. Backlock (lockback)\nDruhá nejpoužívanější pojistka. Často se liší vzdaleností mačkané ovládací části od čepu nože. To ovlivňuje i délku pera a samozřejmě i tuhost a spolehlivost. Pro lepší pevnost nože a menší pravděpodobnost vůle je lepší, aby ovládací prvek co nejdál od čepu. Naopak blíže čepu se pak lépe ovládá.\nFramelock je ještě více zjednodušený linerlock. Pero, které zajišťuje čepel je integrovanou součástí rukojeti. Je to jedno z vůbec nejjednodušších a nejfunkčnějších řešení.\n4. Button Lock\nButton Lock je původně pojistkou pro vystřelovací (automatické) nože. Jenže americká legislativa, která zakazuje nošení a používání automatů ve většině států USA z něj udělala pojistku i pro manuální verze nožů.\n5. Arc lock - SOG\nSpecialitka firmy SOG. U jiných firem se s podobnou pojistkou setkáte pod jiným názvem.(viz. Axis Lock a Ball Bearing Lock) Liší se pouze v detailech, které jsou ovšem přísně patentované.\n6. Axis lock - Benchmade\nSpecialitka firmy Benchmade. U jiných firem se s podobnou pojistkou setkáte pod jiným názvem. Velmi oblíbená pojistka, pro dobrou funkčnost a snadnou ovladatelnost. Velmi výhodná je i pro leváky.\n7. Ball Bearing Lock - Spyderco\nSpecialitka firmy Spyderco. U jiných firem se s podobnou pojistkou setkáte pod jiným názvem. Spyderco dělá odkrytou verzi a pak verzi s ovládacím tlačítkem.\n8. Compression Lock - Spyderco\nTato pojistka je výhradní specialitou Spyderco pro nůž Para-Military. Velmi povedená, proto je s podivem, že se nedělá i u jiných nožů.\nV zásadě, zjednodušeně řečeno, je to linerlock na hřbetu nože.\n9. Stud Lock\nSpecialitka firmy Kershaw. Velmi zajímavé řešení. Je nutné dbát, aby dobře zapadla.\n10. Lever Lock\nPojistka používaná hlavně u italských vystřelovacích nožů, ale obdobný systém mají i české vyhazováky Mikov.\nVIDEO NA KTERÉM TO MOŽNÁ BUDE JEŠTĚ SROZUMITELNĚJŠÍ :\nVIDEO NA KTERÉM JSOU TY NEJBĚŽNĚJŠÍ PROBLÉMY S POJISTKAMI :\nExistuje nepřeberné množství dalších různých pojistek. Některé jsou jen klony těchto základních a některé vznikly čistě jen pro jeden konkrétní speciální model. Jen k pojistce linerlock existuje několik desítek různých patentovaných vylepšení, která řeší většinou jen velmi detailní změny.\nZákladní typy pojistek zavíracích nožů\nCo se nožířských ocelí týče, nemá smysl se snažit vytvořit něco obsáhlejšího a dotaženějšího než pojednání pana doc. Ing. Michal Černý, CSc :\nTento materiál je co do složení a vlastností téměř zcela vyčerpávající.\nNicméně je potřeba se zamyslet nad obecným souhrnem vlastností, které ocel může mít. Mnoho lidí sleduje u nože pouze tvrdost podle Rockwella. Osobně tomu říkám "honění Rockwellů", které vypovídá o oceli jen hodně málo. Vypůjčil jsem si definici Rockwellova testu z pojednání pana docenta Černého :\n"Měření podle pana Rockwella je vtlačování diamantového kuželu po předtížení; měří se smluvně hloubka vtisku a výsledek je udáván HRC udávaná průměrná tvrdost lepších kuchyňských nožů je do 55 HRC. Je-li u materiálu uvedena tvrdost 58-60 HRC je tvrdost cca 59 HRC. Je to průmět měření u tvrdých a měkkých strukturních fází; např. ocel 440C je hodnocena jako ocel s tvrdostí 60 HRC a další zvyšování tvrdosti (rostoucí obsah chrómu(!) je na úkor houževnatosti, resp. na vrub nárůstu křehkosti...."\nJenže kde jsou ostatní požadované vlastnosti ? :\nHardness - Tvrdost : míra schopnost oceli odolávat trvalé deformaci (měřeno v Rockwell Scale)\nHardenability - Pronikavost : Schopnost oceli pronikat materiály\nStrength - Pevnost : schopnost oceli odolat silám (nemusí přímo souviset s tvrdostí)\nDuctility - Tažnost : schopnost oceli ohnout se bez popraskání\nToughness - Tuhost : schopnost oceli absorbovat energii před zlomem\nInitial Sharpness - Počáteční Ostrost : ostrost ostří při prvním použití ("out of the box")\nEdge Retention - Držení ostří : schopnost ocelové čepele držet ostří bez častého přeostřování\nCorrosion Resistance - Korozní odolnost : schopnost odolávat poškození oceli v důsledku reakce s prostředím\nWear Resistance - Odolnost proti opotřebení : odolnost proti opotřebení a oděru během používání (také nemusí přímo souviset s tvrdostí)\nManufacturability - Obrobitelnost : snadnost, s níž lze obrábět ocel souvisí samozřejmě i se snadností broušení\nVzhledem k tomu, že žádná ocel nemůže zcela splňovat všechny tyto vlastnosti, výrobci vybírají materiály, které nabízejí optimální vlastnosti pro zamýšlený účel.\nProto nelze nikdy jednoznačně odpovědět na otázku, která ocel je nejlepší !!\nOtázka by musela znít nějak takto :\nKterá ocel, při jakém tvaru čepele, jakým typem ostří, jaké velikosti nože, od jakého výrobce... je vhodná právě na tuto činnost ?\nNa takto složitou otázku se už bude těžko odpovídat, ale výsledek výběru by byl mnohem lepší, než na původní prostou otázku "jaká je nejlepší ocel ?".\nTa je zcela nesmyslná a vede k pochybným žebříčkům ovlivněným módními trendy, reklamou výrobců a často i už zmíněnými skoro nic neříkajícími Rockwelly (HRC).\nJe tedy dobré se víc řídit tvarem a velikostí nože a jeho původního určení daného výrobcem. Ti, až na samozřejmé vyjímky, většinou vědí co dělají.\nMalý příklad : některé severské nože se můžou zdát velmi měkké a často se čepel podaří ohnout pouhou rukou, jenže je potřeba brát v úvahu, že ten nůž je určen k použití za polárním kruhem a jeho optimální vlastnosti se projeví až při teplotách pod bodem mrazu, kde by běžný nůž dávno prasknul.\nJe ovšem chybou výrobců, že se v popisech nožů více nevěnují otázce použití nože a jeho primárních vlastností. Tím to neusnadňují nám prodejcům, natož pak zákazníkům.\nVšechny rozměry nožů jsou zpravidla uváděny v palcích. U pevných nožů se uvádí pouze celková délka a délka čepele. Ve vyjímečných případech i tloušťka ostří, ale to většina výrobců pomíjí.\nU zavíracích nožů se uvádí hlavně délka v zavřeném stavu a pak délka čepele. Důležité je vědět, že délka čepele u zavíracícho nože se zpravidla uvádí od středu čepu po hrot.(Obr. 1)\nObr. 1 - délka čepele zavíracího nože\nHmotnost bohužel neuvádí prakticky žádný výrobce, ale pokud ano, tak v uncích (oz.)\nPřevod jednotek je jednoduchý :\n1 oz. = 1 ounce = 1 unce = 28 g\nLze použít i velmi praktický převaděč všech jednotek na stránce :\nBROUSKY, BRUSNÉ SADY A BROUŠENÍ JAKO TAKOVÉ :\nPojednání o broušení bude v mém podání velmi stručné. Osobně si myslím, že není vůbec důležité na čem nůž "šmrdláte", ale jak dlouho s ním šmrdláte a hlavně pod jakým úhlem. Hezky je to řečené ve skvělém filmu : "Vykoupení z věznice Shawshank", kde se hlavní hrdina po více než 15-ti letech kopaní tunelu do zdi malým geologiockým kladívkem asi velikosti lžíce dostane na svobodu a vypravěč (Morgan Freeman) to komentuje větou : "Geologie je věda o tlaku a času".\nMnoho lidí se mnou asi nebude souhlasit a při videoukázkách, které jsem pro Vás připravil, se jim bude ježit veškeré ochlupení na těle, ale je potřeba si uvědomit, že broušení je hlavně alchymie a každý si nakonec najde způsob jak nůž nabrousit, aby mu vyhovoval. Navíc nejsem brusič a pro Vás je to i lepší, protože Vám ukážu úplné základy a to možná i včetně některých chyb. U sad je to skoro jasné, tam se jede podle návodu, ale při broušení volnou rukou existuje určitě víc cest jak dojít k cíli.\nZásadní otázkou je jestli brousit se sadou nebo volně na brousku. Záleží to na Vaší trpělivosti a zručnosti. Před tím než jsem začal dělat zkoušky pro tento test, jsem byl plně přesvědčen o tom, že je lepší sada a to konkrétně ta, kterou používám sám (Spyderco Tri-Angle Sharpmaker). Jenže tím, že jsem si měl možnost vyzkoušet všechny sady a pro natočení videa se trošku zdokonalit v broušení na vodním kameni, se mi najednou otevřel mnohem širší obzor. A nakonec jsem právě zkonstatoval, že je úplně jedno na čem, důležité je jak.\nPojďme na jednotlivé způsoby broušení :\nVODNÍ KÁMEN (VLASTNĚ JAKÝKOLI VOLNÝ KÁMEN)\nBroušení na vodním kameni je takový základ. Vyjde Vás to finančně nejlépe a navíc můžete brousit v libovolném úhlu a libovolný nůž. Udržet úhel je ale věc cviku a než to budete mít v ruce, zničíte nejedno ostří. Existuje určitě hodně způsobů, jak na tomto kameni brousit. Ten, který je na videu, jsem odkoukal na instruktážnim DVD spolupracující firmy Dick. Na některých záběrech v TV dokumentech se brousí víc proti ostří, někdy i téměř kolmo k ostří. Těžko říct, který způsob je lepší, ale fungují oba. Můj děda řezník brousil svoje nože na břdlici výhradně krouživými pohyby. A pak si vyberte.:o)\nNasledující video a samozřejmě i všechny následující berte prosím s rezervou. Nejsem ani herec, ani učitel a bohužel ani dobrý brusič.:o)))\nSady Lansky jsou v podstatě všechny na stejném principu. Jen se v nich používají jiné kameny. Pro tento test jsem vybral sadu LKCLX Lansky DELUXE, která je nejprodávanější a obsahuje pět syntetických kamenů různé hrubosti. Lze koupit i sady s přírodním arkansasem nebo s diamantem.\nPrincip broušení je jednoduchý. Nůž upnete do svorky a s pomocí brousku na tyčce, která udává správný úhel, brousíte ostří po celé délce.\nSe sadou můžete nože přibrušovat, ale dá se s ní vytvořit i zcela nové ostří. Ale popravdě řečeno, takovou zásadní operaci většinou kameny nevydrží. Nedávno jsem s touto sadou brousil jeden zcela tupý polotovar (1 mm) z oceli ATS-34 a odhaduji, že jsem ze třetiny zrušil dva nejhrubší kameny. Ostatně to není sada pro broušení nožů pro celou vesnici, ale jen pro soukromé občasné použití.\nUkázka broušení :\nSada DMT DMADELUXE Deluxe Aligner Kit je svým systémem broušení prakticky identická se všemi sadami Lansky. Jen je omezena na tři nebo čtyři diamantové kameny. Ty jsou skoro dvojnásobně široké, a proto se velmi hodí na broušení delších a rovnějších čepelí. Jako jsou třeba kuchyňské nože. Základní čast této sady, svorka, je v něčem lepší a v něčem horší než u sady Lansky. V první řadě je plastová, což jasně omezuje její životnost. Naopak bych řekl, že se nůž upíná snadněji a díky zarážkám lépe drží. Nastavení úhlů je z mého pohledu méně přehledné, ale v zásadě vyhovuje.\nSada CRKT Slide Sharp System, Basic Kit CRSS01 překvapí svou jednoduchostí. Jde v podstatě o systém podobný nástroji na rozdělávání ohně, jak ho známe, třeba od Robinsona Crusoe. Popisovat systém Vám nebudu. Vše je jasné z videa. Tato sada má ovšem omezené použití. Jednak jsou tyčky určeny spíš je pro obnovení ostří a jednak se dá brousit jen ve dvou daných úhlech. Nástavce umožňují pouze broušení nožů s tenčí čepelí. Armádní Ka-Bar už do té škvíry nedostanete.\nSadu Spyderco Tri-Angle Sharpmaker, Model 204MF jsem si nechal záměrně až na konec, protože je stále mojí nejoblíbenější. Byla to první sada, na které jsme dosáhl hned na poprvé dokonalého ostří (holilo). Podobný výsledek mě vždy stál mnoho úsilí při broušení volnou rukou. Cením si ji i proto, že je vždy okamžitě k použití. Žádné upínaní, žádné mazání ani namáčení. Když si vzpomenete, že si chcete nabrousit svůj EDC zavírák nebo kuchyňák, je to otázka několika minut a výsledek je vždy perfektní. Je bohužel také omezena jen dvěma úhly, ale syntetické tyčky, které obsahuje se dají použít i jako samostatné brousky. Sada je vůbec hodně multifunkční a při běžném používání jsou kameny skoro nesmrtelné. To je velká výhoda, která dobře ospravedlňuje poněkud vyšší cenu. Znám jen jednoho člověka co ty kameny zničil. Nabrousil si s nimi hrany svých lyží.;o) Výsledek byl prý perfektní, ale na kamenech si udělal nežádoucí drážky. Tato sada jako jediná obsahuje velmi povedené instruktážní DVD, které je sice v angličtině, ale ukázky broušení jsou výmluvné i beze slov. Překvapivě jednoduché je s touto sadou broušení obávaného zubatého ostří.\nDOPLŇKY PRO RYCHLÉ OBNOVENÍ OSTŘÍ\nPokud se Vám třeba v kuchyni ztupí nůž, není hned nutné ho brousit s pomocí brousků nebo brusných sad. Dočasně lze ostří obnovit ocílkou nebo třeba keramickou tyčkou. Princip, na jakém fungují je sice zcela odlišný, ale pomůžou oba způsoby. Ocílka ostří jen vytáhne, kdežto keramická nebo třeba diamantová ocílka brousí stejně jako hodně jemný brousek. V nouzi se dá použít i dno talíře nebo mísy jako keramický brousek a hřbet jiného nože jako ocílka. Dobrý je i holičský způsob obtažení na obyčejném koženém řemenu.\nUkázka některých pomůcek pro rychlé obnovení ostří :\nZávěrem opět opakuji, že není důležité na čem, ale jak. Zohlednit by se měla pouze velikost nože a případně i to, jak moc je ztupený nebo dokonce zničený. Pak je lepší použít třeba diamantové brousky, které víc ubírají a broušení Vám nebude trvat tak dlouho. Ale u nože, který pravidelně používáte a brousíte, stačí jen poměrně jemné brousky z jakéhokoli materiálu. Odborníci budou určitě prskat, protože použití různých materiálů má pro ně určitě svůj význam, ale nakonec jde jen o odstranění části materiálu v daném úhlu a v požadované hrubosti. Když se může nůž z oceli S30V ztupit při řezání papíru, tak proč by papír nemohl sloužit jako brousek. Jsem přesvědčen o tom, že když upnete do svěráku balík kancelářského papíru a budete na něm dostatečně dlouho brousit ostří nože, že ho nakonec nabrousíte.:o) Efektivitu takového počínaní, ale posuďte podle svého.;o) Stejně je to s použitím materiálu brousku v závislosti na požadovaném úkolu.\nDalší inspirativní články o broušení nožů :\nO broušení nožů\nO brusných sadách\nÚdržba nožů spočívá hlavně v ochraně proti korozi čepele a jiných kovových částí nože. V zásadě stačí jakýkoli olej na zbraně. Zavíracím nožům to prospěje i pro zlepšení chodu pohyblivých částí. Takže skoro čímkoli mastným noži dost prospějete.\nExistují i speciální sady pro údržbu nožů, kde je zpravidla olej, leštidlo a ochranný prostředek proti korozi. Leštění není nutné, ale svým způsobem také chrání proti korozi. Protože ve škrábancích se snáz udrží vlhkost, která korozi způsobí.\nZavírací nože je potřeba čas od času i vyčistit, jsou-li rozebíratelné a také utáhnout nebo upravit vůle.\nOvšem základním pravidlem udržby nože je ho v rámci možností držet v suchu. Žádná skutečně úplně nerezivějící nožířská ocel neexistuje !!\n(jeden pán si nám stěžoval, že mu zavírací nůž z oceli D2 po 5 hodinách odmáčení v mýdlové lázni zkorodoval, to je asi jako kdybyste auto umyli šmirglem)


Pánská trailová běžecká obuv Salomon XA Wild GTX M L40980200 - Black/Black/Black - Sportovna\nPánská trailová běžecká obuv Salomon XA Wild GTX M L40980200 - Black/Black/Black\nPánská trailová obuv Salomon XA Wild GTX je ideální volbou pro běžce s neutrálním došlapem pro běh v přírodě. Disponují voděodolným svrškem Gore-Tex, který udrží tvé nohy v suchu a pohodlí. 3D síťovina zajišťuje optimální prodyšnost. Na patě se nachází poutko pro snadnější obutí. Mezipodešev Energy CELL poskytuje prvotřídní tlumení každého tvého kroku. Nově navržená podrážka Contagrip® se pyšní vynikající stabilitou a oproti předchozí verzi poskytuje ještě větší grip i trakci.\nOdlehčené, nízko-profilované Salomon šasi, vložené mezi podešev a mezipodešev, maximalizující kontrolu pohybu a ochranu, zvyšující úsporu energie a stabilizující nohu v instinktivních situacích.


Temelín je v radiační ochraně na světové špičce – Novinky.cz\nTemelín je v radiační ochraně na světové špičce\nJaderná elektrárna Temelín (JETE) patří v radiační ochraně ke světové špičce a vykazuje desetkrát lepší výsledky, než činí světový průměr. Vyplývá to z výsledků mezinárodního Sdružení provozovatelů jaderných elektráren (WANO) za uplynulý rok.\nKolektivní dávka zahrnuje i práce na odstávce některého z bloků.\npondělí 10. března 2014, 11:53 - Temelín\nPodle WANO byla v loňském roce průměrná kolektivní efektivní dávka připadající na jeden blok 0,78 Sievertů (Sv). Sdružení hodnotilo 388 jaderných bloků, které jsou celosvětově v provozu. Z provozovaných elektráren v hodnocení nebyly zahrnuty pouze dva čínské bloky a jeden íránský. S roční hodnotou 0,08 Sv/blok se Temelín řadí mezi nejlepší jaderné elektrárny světa.\nMěření je nezbytné i v servisním místě reaktorového sálu castoru.\n„Kolektivní dávka představuje součet osobních dávek všech pracovníků, kteří vstupují do kontrolovaného pásma elektrárny. Ta se loni na Temelíně týkala téměř 1800 lidí, což v součtu představovalo dávku 0,16 Sv. Většinou šlo o opakované vstupy, kdy například dozimetristé denně chodí do kontrolovaného pásma na své pracoviště,“ objasnil Právu zmíněná čísla mluvčí JETE Marek Sviták.\nUpřesnil, že nejčastěji se do kontrolovaného pásma vstupuje během odstávek, kdy se vedle výměny paliva provádí kontrola zařízení v jaderné části elektrárny. Pro srovnání: kolektivní dávce stejné velikosti 0,16 Sv je vystaveno 23 pacientů při CT vyšetření hrudníku.\nKe špičkové pozici JETE přispěly vhodný chemický režim, využití kvalitních konstrukčních materiálů v jaderné části elektrárny, zodpovědný přístup všech zaměstnanců při dodržování bezpečnostních pravidel i zkušenosti z Dukovan a dalších elektráren po celém světě, připomněl Sviták.


Dobrovolnictví v Polsku! Zažij nezapomenutelný podzim v Gdaňsku • Mladiinfo ČR\nSvůj dobrovolnický projekt můžeš strávit v Arcidiecézní Charitě v Gdaňsku. Tato organizace poskytuje profesionální sociální služby lidem v různých tíživých situacích. Budeš se moci věnovat pomoci rozličným cílovým skupinám – dětem a mládeži, seniorům, lidem s postižením, chronicky nemocným či matkám samoživitelkám. To vše v kulisách pohádkového města Gdaňsk na severu Polska. Více o organizace a jejích aktivitách najdeš v této prezentaci.\nZákladní informace o dobrovolnictví v Polsku:\nZahraniční dobrovolnictví bude trvat od 7. září do 31. prosince 2021.\nDobrovolnické práci se budeš věnovat pět dní v týdnu v rozsahu přibližně 30 hodin.\nPodmínkou účasti je věk od 18 do 30 let (včetně) a trvalý pobyt v České republice.\nZdroj: Caritas Gdaňsk\nDíky finanční podpoře programu Evropský sbor solidarity ti bude na místě zajištěno ubytování v samostatném pokoji v bytě sdíleném s dalšími zahraničními dobrovolníky. Dostávat budeš také peníze na jídlo, cestovné a kapesné. Více o programu Evropský sbor solidarity a jeho podmínkách můžeš najít tady.\nProjekt je ideální příležitostí pro ty, kteří doposud zkušenosti s pobytem v zahraničí nemají. Podmínkou není ani předchozí praxe v sociálních službách ani dobrá znalost angličtiny. Před odjezdem se můžeš spolehnout na podporu organizace Mladiinfo ČR. Na místě pak budeš mít k ruce koordinátora, který tě naučí všemu potřebnému.\nCo účastí na dobrovolnickém projektu získáš:\npraxi z oblasti sociálních služeb s rozličnými cílovými skupinami z jedné z největších polských neziskových organizací\nzkušenosti s pobytem v zahraničí\nnová přátelství i profesní kontakty\npříležitost zlepšit se v angličtině a naučit se základy polštiny\npocit smysluplné práce.\nZajímá tě, jak může tvůj dobrovolnický projekt vypadat? Zkušenosti Vojty, který jako dobrovolník v Arcidiecézní Charitě působí od začátku letošního roku, si můžete přečíst v tomto článku.\nNalákali jsme tě? Nezbývá, než se přihlásit. Pošli svůj životopis s krátkým motivačním dopisem v angličtině na e-mail marketa@mladiinfo.cz. Uzávěrka přihlášek je 5. srpna 2021.\n# dobrovolnictví# Polsko# EVS Polsko# evropský sbor solidarity\nNext Příspěvek\tMladiinfo školení „Touch (the) Nature“ – otevřené přihlašování


Výkup starožitností: Perná\nJaké starožitnosti vykupujeme v obci Perná\nVykupujeme starožitnosti de facto ze všech období. Výkup starožitností Perná zahrnuje například výkup starožitného nábytku, výkup knih, výkup modelářských kousků nebo výkup starožitných hraček. Úplný seznam vykupovaných starožitností uvádíme v pravé části stránky. Avšak i kdybyste v seznamu Vaši starožitnost nenašli, tak nás prosím kontaktujte! Konzultace k ocenění a výkupu starožitností rovněž poskytujeme zcela nezávazně a zdarma.\nOdhad a výkup starožitností Perná provádíme u klientů doma, aby nedošlo ke zbytečnému poškození předmětů a ztráty jejich historické hodnoty a ceny neodbornou přepravou. Tuto službu poskytujeme v rámci výkup starožitností Perná zcela zdarma a k co největší spokojenosti našich zákazníků. Naše služby fungují za účelem zachování každého historického cenného kousku, kterému chceme dopřát náležitou péči.\nMáte zájem o výkup starožitností v oblasti Perná?\nI pokud se nacházíte v obci Perná a máte zájem o výkup starožitností, tak jsme připraveni Vám pomoci. U Vás doma zdarma provedeme odhad hodnoty starožitnosti a pokud budete souhlasit, tak se následně můžeme domluvit na výkupu Vaší starožitnosti. Nebojte se nás proto kontaktovat a zarezervovat si výkup starožitností.


Datum publikace: 30.07.2021 10:28\nPočet návštěv: 29\nByl to deštivý den. Petr nastoupil do autobusu trochu promočený. Bylo k dispozici místo k sezení, tak si sednul. Autobus jel asi pět minut a poté se něco stalo. Něco, co se neděje často: něco, co loupe slupku z reality: Petr zaslechl ve své hlavě hlas o němž věděl s jistotou, že jej nevytváří on sám:\n"Zapomněl jste deštník, že? Taky se mi to občas stane."\n"Ano, vzal jsem si jiný kabát," odvětil Petr v myšlenkách, ale pak si teprve uvědomil, že je tu něco divného: "Počkat... kdo jste? Proč mi lezete do hlavy?"\n"Sedím naproti vám, támhle přes uličku: jak vykouklo to slunce z mraků před minutou, náhle se mi otevřel něco jako pohled do vaší hlavy: cítil jsem... nebo slyšel... nebo... nejsou pro to slova: jak nadáváte, že jste promočený. Tak jsem si pomyslel tu myšlenku o deštníku. A vy jste ji zachytil."\n"Já... jsem materialista," reagoval Petr, "takové věci by neměly být možné."\n"Neměly být, možná, ale zřejmě jsou," reagoval ten druhý, "čtu občas časopisy o záhadách, ale zatím mě nic podobného nepotkalo. Ale byl jsem na to trošku připravený. Mimochodem, jmenuju se Martin. Sedím támhle u okna v tom modrém kabátu."\n"Těší mě," reagoval Petr. "Jedete z práce?"\n"Ano," odvětil Martin, "Pracuju jako úředník v centru. A vy?"\nPovídali si dál. Petr bral to celé spíše jako hru, i když pocit surreálna, který měl, ho trochu mátl.\n"Už se blížíme domů," pomyslel si potom.\n"Chápete, že to, co se stalo, se pravděpodobně nebude opakovat?" reagoval Martin, "neměli bychom se kontaktovat i běžnými prostředky, abychom si to potvrdili?"\nPetr vstal. Autobus už začal zastavovat. Došel k pánovi v modrém kabátu. Odkašlal si a začal: "Pane, já..." Co má říct? Nebylo to všechno přece jen jenom v jeho hlavě? Nebude ho tento pán považovat za blázna? Je telepatie opravdu možná? "já... já... budu vystupovat." vykoktal ze sebe. A vystoupil. Bylo toho na něj moc.\nPočet úprav: 1, naposledy upravil(a) 'Danny', 30.07.2021 12:31.


Odborní pracovníci v administrativě a správě organizace - Semily\nKe dni 08.03.2019 nabízí FASHION STYLE - POSTFORMING ELEMENTE, s.r.o. (63220016, Semily) volné pracovní místo na pozici Odborní pracovníci v administrativě a správě organizace (FAKTURANT/KA) v obci Semily (okres Semily). Nabídnutá (minimální) mzda za Plný úvazek pracovní úvazek (Jednosměnný provoz) je 18000 Kč hrubého. Tato nabídka volného pracovního místa byla na našem serveru naposledy aktualizována: 08.03.2019.\n15876140739 (Úřad práce Semily)\nSemecká-Cellerová +420 481 622 046\nPozice: Odborní pracovníci v administrativě a správě organizace


Mareš chtěl zůstat v osadách na východě Slovenska "utajen"\nŽivotní podmínky Romů na východě Slovenska, jejich možnosti získat zaměstnání či vzdělání, ale i celková situace po zavedení nových sociálních zákonů zajímaly místopředsedu české vlády pro lidská práva Petra Mareše, který dnes navštívil východní Slovensko.\nVicepremiér se s novináři během svého pobytu v romských osadách odmítl bavit a také členové jeho doprovodu ČTK řekli, že si nepřeje publicitu. Starostové, s nimiž se Mareš setkal, byli sdílnější.\n"Pana místopředsedu zajímalo, jak tady Romové žijí, a projevil také ochotu ke spolupráci České republiky a Slovenska při řešení problémů Romů," řekl ČTK Ladislav Šaňa, starosta košické městské části Luník IX., která je největším romským sídlištěm na Slovensku. Petr Mareš se spolu se starostou po zhruba hodinovém jednání prošel po sídlišti, aby si prohlédl, v jakých podmínkách zdejší Romové žijí.\n"Byl dost překvapen, když viděl, že tady v jednom bytě žije i 30 Romů," řekl ČTK Šaňa. Žádné romské obydlí však na Luníku IX. nenavštívil, prošel se pouze po ulici. Podle Petra Mareše existuje podobné sídliště také v České republice, nicméně životní podmínky tamních Romů jsou podle jeho slov lepší, než na Luníku IX., dodal Šaňa.\nV obci Varhaňovce mezi Košicemi a Prešovem zase Mareše zajímala spíš otázka zaměstnanosti. "Zdejší chlapi jezdí za prací do České republiky už asi pět let. Nedá se však říct, že by šlo o masový jev," řekl ČTK zástupce starosty Roman Gábor, který se setkal s českým vicepremiérem. Dodal, že Romové ve Varhaňovcích žijí docela spořádaným životem, i když také je velmi negativně ovlivnily dopady reformy sociálního systému. "Je to bída, když nemůžete dát dětem do školy krajíc chleba na svačinu. Některé rodiny neposílají děti do školy jednoduše proto, že nemají peníze na ošacení nebo boty," poznamenal. Podle Gábora však hromadný odchod Romů do zahraničí po vstupu Slovenska do Evropské unie nehrozí, o čemž ujistil také vicepremiéra Mareše.\nMístopředseda české vlády ještě dopoledne navštívil obec Kecerovce nedaleko Košic a poté má v plánu se sejít se svým slovenským protějškem Pálem Csákym na pracovním obědě v Košicích.


SwimFit trénink Archives - Strana 3 z 6 - Plavecký Blog\nSwimFit trénink XV.lekce – Cviky na břicho 1.část\n24. 10. 2010 Jiří Vlček\nSwimFit trénink je tu! Rozjíždíme druhou sérii Vašeho oblíbeného seriálu SwimFit. Začínáme trošku neobvykle – zaměříme se na břicho. V následujících lekcích představíme cviky na břicho, které využíváme v našich trénincích. Začneme jednoduchými cviky a dále přidáme obtížnější cvičení. Jednotlivé cviky, které je možno zhlédnout na videoukázkách, nebudeme popisovat samostatně, ale vždy si popíšeme základní pravidla, které je potřeba dodržet při provádění těchto cviků. [Read more…]\nSwimFit trénink bude pokračovat\n7. 10. 2010 Jiří Vlček\nPo skončení jedné velké kapitoly(Budování síly) našeho úspěšného seriálu SwimFit trénink připravujeme další pokračování. Po letní pauze a zářijové přípravě na prezentaci SwimFitu na semináři ČSPS v Brandýse nad Labem je v přípravě další velká kapitola. Tvůrčí tým nezměnil svoji podobu(Vlček, Vencálek, Václavíková). Opět se budete setkávat s video prezentací cviků a také s podrobnými a popisnými texty, jak tomu bylo v minulosti. Vše tedy zůstává při starém a doufáme, že se Vám bude naše práce opět líbit. Jsme rádi a budeme rádi za Vaše názory.\nCelý koncept SwimFit tréninku byl prezentován na výše zmíněném semináři ČSPS a to dne 2.10.2010 ve Sportovním centru Brandýs n.Labem. Necelá stovka trenérů z celé ČR měla možnost vidět celkovou strukturu SwimFitu. Kromě videí z první kapitoly byly k vidění i živé ukázky dalších cviků. Pokud máte obavu, že budete o něco připraveni tak Vás můžeme uklidnit, že nebudete. Naopak uvidíte toho mnohem více a to díky Plaveckémublogu.cz.\nCelkově vyvolala prezentace SwimFitu kladné reakce a za to jsme rádi. Opakujeme stále dokola, že co publikujeme není nic nového a vše vychází ze známých či méně známých cviků. Swimfit trénink vznikl jako snaha o souhrn a modelový přiklad cvičení a posilování určené pro plavecký sport. Jeho hlavní vizí a náplní je především informovat a pomáhat. Není to univerzální návod na posilování, kterým se musí všichni řídit.\nPokud máte zájem můžete si prohlédnout prezentaci SwimFitu níže.\nPrezentace SwimFit tréninku na semináři ČSPS\nFiled Under: Plavání, SwimFit trénink Tagged With: Doporučujeme\nSwimFit trénink – příklady tréninků 3\n29. 7. 2010 Jiří Vlček\nPlaveckyblog přináší další porci modelových tréninků k cvičením, které obsahují všechny představené cviky v našich lekcích. Jsou to tedy příklady tréninků se zaměřením na budovaní síly.\nCvičení obsahuje řadu cviků a to v určitém pořadí, které je dobré dodržovat. Dalším důležitým faktorem je počet sérii a počet opakování (příklad – 2x 14 – 2 série po 14 / 14 opakování = 1 série). Často opomíjené bývá při cvičení intenzita s jakou se má cvik provádět. Zde také platí pravidlo s narůstající intenzitou se váha načiní snižuje a naopak.\nPříklad tréninků na silovou vytrvalost.\nTento kruhový trénink je určen už pro sportovce, kteří již s cvičení v posilovně mají větší zkušenosti.\nCvičí se s maximální váhou a mezi cviky nejsou přestávky (jen přemístění a nachystání závaží)\nDoporučujeme cvičit s dopomocí cvičebního partnera.\nNa úvod každé tréninkové jednotky důkladné rozcvičení.\nkruhový trénink/minimálně 5 kol a více\n1. shyby 1x 5\n2. benchpress 1x 5\n3.legpres 1x 8\n4. biceps s EZ činkou 1×5\n5. klencáky mezi lavicemi 1×5\nSwimFit trénink – příklady tréninků 2\n26. 7. 2010 Jiří Vlček\nPlaveckyblog přináší další várku modelových tréninků k cvičením, které obsahují všechny představené cviky v našich lekcích. Jsou to tedy příklady tréninků se zaměřením na budovaní síly.\nPříklad silových tréninků, které zařazujeme v objemové přípravě. Slouží k budování základní síly.\nNa úvod každé tréninkové jednotky důkladné rozcvičení!!! S cvičením nespěcháme, mezi cviky krátký odpočinek.\n1. shyby před hlavu ze širokým úchopem 3x 8\n2. kliky s nohama da lavici 3x 8\n3. dřepy s čínkou (nebo na stroji)3x 12\n4. cvik na břicho 2x 20\n5. tlaky jednoruček na šikmé lavici (prsový cvik) 3x 10\n6. předpažování jednoruček 3x 10\n7. přítahy v sedě 3x 12\n8. bicepsový zdvih EZ tyče + tricepsové úzké kliky 3x (10+10)\n9. maximální výskoky u žebřin 4x 10\n10. jeden cvik na břicho\n11. jeden cvik na spodek zad\n1. shyby za hlavou ze širokým úchopem 3x 8\n2. legpres 3x 12\n3. benčpres 3x 10\n4. jeden cvik na břicho 2x 20\n5. tlaky jednoruček v sedě – ramena 3x 10\n6. předkopávání 3x 12\n7. tricepsové tahání kladky za hlavou 3x 12\n8. jeden cvik na břicho 2x 20\n9. upažování jednoruček 3x 12\n10. maximální výskoky u žebřin 3x 10\n11. cvik na břicho 2x 20\n12. cvik na spodek zad 2x 10\nSwimFit trénink – příklady tréninků\n23. 7. 2010 Jiří Vlček\nPo poslední XIV. lekci a tedy ukončení první velké kapitoly našeho videoseriálu SwimFit tréninku přinášíme slíbené modelové tréninky k cvičení, které obsahují všechny představené cviky v našich lekcích. Jsou to tedy příklady tréninků se zaměřením na budovaní síly.\nPříklad základních tréninků, které cvičíme na úplný úvod sezóny. Cvičení, které slouží k základnímu rozcvičení na začátku sezóny a budování základní síly.\nNa úvod každé tréninkové jednotky důkladné rozcvičení. S cvičením nespěcháme,mezi jednotlivými cviky krátký odpočinek.\n1. Shyby s vlastní váhou před hlavu 2x co to jde (s dopomocí)\n1. Kliky s nohama na lavici 2x co to jde\n2. Leg press 2x 14 – svižně\n3. Jeden cvik na břicho 2×20\n4. Benčpress na rovné lavici 2x 14\n5. Stahování kladky za hlavu 2X 14\n6. Předkopávání 2x 14\n7. Jeden cvik na břicho 2x 20\n8. Tlaky jednoruček v sedě 2x 14\n9. Bicepsové zdvihání EZ tyče 3×12\n10. Tricepsové stahování kladky 3x 12\n11. Zakopávání 2×14\n12. Jeden cvik na břicho 2x 20\n13. Maximální výskoky 2x 8\n1. Tlaky vsedě veliké činky za hlavu a před hlavu 3x 14 (7+7), střídat\n2. Shyby na bradlech 2x 10\n3. Dřepy s čínkou 2x 14\n5. Klencáky mezi lavicemi 2x 12\n6. Bicepsové shyby na bradlech 2x 10\n7. Série výskoků v pokrčení na nohy 6x 1O\n9. Rozpažky na šikmé lavici 3x 12 svižně\n10. Stahování kladky za hlavu 3x 12 svižně\n11. Maximální výskoky u žebřin 3x 8\nDalší tréninky přineseme v brzké době…..


Ruční mytí a čištění vozů | nejkola.cz\nNacházíte se: Úvod » Články » Ruční mytí a čištění vozů\nRuční mytí a čištění vozů v NEJKOLA s.r.o. Olomouc, poznejte opravdový rozdíl v péči o automobil a kvalitu ruční práce, která je nenahraditelná ! Zaměřujeme se na autodetailing a speciální mycí programy, které u nás provádí personál s vášní a nadšením v tomto oboru.\nAUTODETAILING NEJKOLA OLOMOUC\nÚdržba vozů nejen luxusních značek je pro nás nejen práce, ale i zábava a koníček. Pravidelně sledujeme nové postupy, aplikace a technologie, které se ve světě autodetailingu rychle mění a dle toho následně vypadají předané vozy našim zákazníkům ! Naše společnost NEJKOLA s.r.o., se zaměřuje výhradně na specifické a technicky náročné programy, které běžné mycí centra nenabízí. (od 1.7.2021 jsme z časových důvodů a z důvodů široké nabídky v Olomouci zrušili klasické mycí programy exteriéru a čištení interiéru a nadále se zaměřujeme pouze na speciálni programy)\nVšechny speciální programy z naší nabídky vyžadují mnohaleté zkušenosti v oboru a nespočet školení na postupy a aplikaci přípravků. Náš přístup a zacházení s Vaším vozem je pro nás prioritou a nemusíte se tak bát, nám svěřit do péče Váš vůz. Náš odborný personál má více jak 10ti leté zkušenosti s autodetailingem. Zaměřujeme se převážně na renovaci laku, aplikaci keramické ochrany laku, alu kol, skel a plastů a následné údržbě takto ochráněných vozů.\nNabízíme rovněž prodej a poradenství při výběru autokosmetiky a postupech při čištění vozů.\nUkázky naší práce naleznete dole pod ceníkem ve FOTOGALERII.\nNABÍDKA SPECIÁLNÍCH PROGRAMŮ 2021:\nJEDNOKROKOVÉ LEŠTĚNÍ LAKU\nDVOUKROKOVÉ LEŠTĚNÍ LAKU\nKERAMICKÁ OCHRANA LAKU S TVRDOSTÍ 6H S VÝDRŽÍ 1 ROK\nKERAMICKÁ OCHRANA LAKU S TVRDOSTÍ 9H S VÝDRŽÍ 3 ROKY\nKERAMICKÁ OCHRANA LAKU S TVRDOSTÍ 9H S VÝDRŽÍ 5 LET\nÚDRŽBA KERAMICKÉ OCHRANY LAKU\nGYEON Q2 WAX - VOSKOVÁNÍ VOZU\nGYEON Q2 RIM - KERAMICKÁ OCHRANA DISKŮ\nGYEON Q2 TRIM - KERAMICKÁ OCHRANA VNĚJŠÍCH PLASTŮ\nGYEON Q2 VIEW - TEKUTÉ STĚRAČE S KŘEMÍKEM\n1. JEDNOKROKOVÉ LEŠTĚNÍ LAKU\nTento program je zaměřený převážně na novější vozy, které na sobě nenesou znaky letitého užívání. Jednokrokové leštění laku dokáže v jednom kroku odstranit lehké až střední poškození a ve stejném kroku dokáže zbavit vůz oxidace, dodat vozu lesk a hloubku barvy. K tomuto programu doporučujeme přidat za zvýhodněnou cenu voskování vozu.\nDůkladné mytí disků\nPředmytí karoserie vozu\nRuční mytí vozu silným šampónem\nRuční mytí vozu silným šampónem č.2\nOplach vozu č.2\nVysušení vozu mikrovláknovým ručníkem\nOplach vozu č.3\nOšetření vozu detailerem (pokud není zvoleno voskování)\nCENA od 5000,-Kč bez DPH, DOBA TRVÁNÍ cca 2 dny (vždy upřesní technik na místě)\n2. DVOUKROKOVÉ LEŠTĚNÍ LAKU\nTento program je vhodný pro vozy, které na sobě nesou letité známky užívání a jejich lak je vybledlý a poškrábaný. V tomto programu se lak nejprve leští vysoce abrazivní pastou s tvrdým leštícím kotoučem, který odstraní hlubší a střední poškození laku a následně se lak leští finální pastou pro vyhlazení povrchu od prvního kroku leštění, vytažení maximálního lesku a hloubky barvy. K tomuto programu doporučujeme přidat za zvýhodněnou cenu voskování vozu.\nCENA od 7000,-Kč bez DPH, DOBA TRVÁNÍ cca 3 dny (vždy upřesní technik na místě)\n3. KERAMICKÁ OCHRANA LAKU S TVRDOSTÍ 6H S VÝDRŽÍ 1 ROK\nTato keramická ochrana laku se vyznačuje tvrdostí 6H a výdrží až 1 rok. Tato ochrana je až 2x tvrdší, jak lak vašeho vozu, tudíž bude vůz mnohem lépe ochráněný proti mechanickému poškození, UV záření, kyselým dešťům a jiným nepříznivým vlivům. Povrch vozu bude hydrofobní a péče o něj bude mnohem snadnější. Tuto keramickou ochranu lze na vůz nanést i bez předchozího leštění, každopádně doporučujeme pro lepší funkčnost a výdrž lak automobilu za zvýhodněnou cenu rozleštit.\nAplikace Nano ceramic protect 6H blue\nCENA od 6000,-Kč bez DPH, DOBA TRVÁNÍ cca 1 den (vždy upřesní technik na místě)\n4. KERAMICKÁ OCHRANA LAKU S TVRDOSTÍ 9H S VÝDRŽÍ 3 ROKY\nTato keramická ochrana se vyznačuje tvrdostí 9H a je několika násobně odolnější, jako běžný lak na vašem voze. Díky této vrstvě bude váš vůz mnohem méně náchylný na mechanické poškození, a pokud nastane drobné poškození v keramické vrstvě, na přímém slunci se škrábanec zacelí. Vůz zároveň dostane silnou ochranu proti nepříznivým vlivům jako je například UV záření, ptačí trus, zaschlý hmyz, kyselé deště a jiné. Po keramické ochraně je povrch laku vysoce hydrofobní a péče o vůz se stává zálibou. Při správné údržbě má tato keramická ochrana záruku na 3 letou výdrž. Tento program vždy zahrnuje proces jednokrokového až dvoukrokového leštění laku.\n1. až 2. krokové leštění laku\nOdmaštění karoserie produktem Nano ceramic protect Remover\nAplikace jedné vrstvy Nano ceramic protect 9H Gold\nAplikace vysoce hydrofobní vrstvy Nano ceramic protect Soft\nCENA od 18000,-Kč bez DPH, DOBA TRVÁNÍ cca 3-4 dny (vždy upřesní technik na místě)\n5. KERAMICKÁ OCHRANA LAKU S TVRDOSTÍ 9H S VÝDRŽÍ 5 LET\nDopřejte vašemu vozu to nejlepší, co moderní technologie péče o vůz nabízí. V tomto programu váš vůz dostane dvě vrstvy 9H keramické ochrany laku pro co nejdelší výdrž a odolnost. Záruční doba takto nanesené keramické ochrany je při správné péči až 5 let. Takto ošetřený vůz je velmi odolný proti mechanickému poškození, je odolný vůči chemii a nepříznivým vlivům okolí. Pokud v keramické ochraně vznikne drobný škrábanec, na slunci se díky schopnosti self healing zacelí. Vrchní vrstvu této keramické ochrany tvoří povlak, který je vysoce hydrofobní a následná péče o váš vůz bude doopravdy hračka. Tento program vždy zahrnuje proces jednokrokového až dvoukrokového leštění laku.\nVysušení vozu mikrovláknovým ručníkem č.2\nAplikace první vrstvy Nano ceramic protect 9H Gold\nAplikace druhé vrstvy Nano ceramic protect 9H Gold\nCENA od 22000,-Kč bez DPH, DOBA TRVÁNÍ cca 4-5 dnÍ (vždy upřesní technik na místě)\n6. ÚDRŽBA KERAMICKÉ OCHRANY LAKU\nKaždý vůz na který je aplikovaná 9H keramická ochrana laku by měl projít 1x ročně údržbou, kde se doplní vrchní, hydrofobní vrstva a zkontroluje celkový stav 9H keramické ochrany. K tomu je určen právě tento program, kde váš vůz projde kompletním mytím, kontrole keramické ochrany a znovu nanesení hydrofobního povlaku.\nPřípadné doleštění a nanesení Nano ceramic protect 9H Gold\nCENA od 5000,-Kč bez DPH, DOBA TRVÁNÍ cca 1 den (vždy upřesní technik na místě)\n7. GYEON Q2 WAX - VOSKOVÁNÍ VOZU\nTento vosk je žhavou novinkou roku 2021 a firma Gyeon ho vyvíjela celé dva roky. Jedná se o tvrdý syntetický vosk s příměsí Fluorinu, díky kterému je extrémně hydrofobní a kapičky, které tento vosk dokáže vytvořit se téměř rovnají keramické ochraně. Tento vosk bude váš automobil chránit před vnějšími vlivy až po dobu několika měsíců. Tento vosk je vysoce chemicky odolný, tudíž není tak jednoduché ho mytím odstranit jako běžné vosky. Zároveň váš vůz dostane skvělý lesk a hloubku barvy.\nOdmaštění karoserie pomocí Gyeon Q2M Prep\nVoskování voskem Gyeon Q2 wax\nCENA od 3000,-Kč bez DPH, DOBA TRVÁNÍ cca 1 den (vždy upřesní technik na místě)\n8. GYEON Q2 RIM - KERAMICKÁ OCHRANA DISKŮ\nTento program lze použít jako jednotlivý program, nebo i jako doplatkový program k ostatním za zvýhodněnou cenu. Jedná se o keramickou ochranu disků produktem Gyeon Q2 Rim, který se vyznačuje tvrdostí 3H, je odolný vůči teplotám až 800 stupňů, je odolný vůči chemii PH 2-11 a v běžném provozu dokáže disky chránit až po dobu 12ti měsíců nebo 30 000 kilometrů. Díky této ochraně bude péče o vaše disky mnohem jednodušší a nečistota se na nich nebude držet.\nZvednutí vozu na zvedáku a demontáž disků\nDůkladné mytí disků z obou stran\nOdstranění závaží a zbytků lepidla\nOdmaštění za pomocí Gyeon Q2M Prep\nNanesení keramické ochrany Gyeon Q2 Rim\nMontáž disků na vůz\n9. GYEON Q2 TRIM - KERAMICKÁ OCHRANA VNĚJŠÍCH PLASTŮ\nTato keramická ochrana je určená pro veškeré vnější plasty a světla vašeho automobilu. Vyznačuje se tvrdostí 2H a zanechává povrch dokonale hydrofobní a ochráněný proti vyblednutí. Dokáže vrátit původní barvu a sytost vybledlým plastovým částem vozu a ochránit je proti všem nepříznivým vlivům. Tento program lze aplikovat samostatně nebo s ním za zvýhodněnou cenu doplnit jiné programy. Cena se odvíjí od množství plastů na voze.\nČištění a příprava plastů za pomocí Gyeon Q2M Prep\nAplikace Gyeon Q2 Trim na veškeré plasty a světla automobilu\nCENA od 800,-Kč bez DPH, DOBA TRVÁNÍ cca 1 den (vždy upřesní technik na místě)\n10. GYEON Q2 VIEW - TEKUTÉ STĚRAČE S KŘEMÍKEM\nAplikace tohoto produktu na okna vašeho vozu zaručí takovou odpudivost vody, že používání stěračů za deště bude minulostí, navíc při úžasné výdrži až jednoho roku nebo 30 000 km. Tento produkt je vysoce odolný vůči alkoholu, který obsahuje kapalina do ostřikovačů a chemická odolnost je v PH 2 – 11. V prvních měsících fungují už od 50 km/h. V zimních měsících zapomeňte na škrabku. Bílé okno se vám sice nevyhne, ale dokonale vám jej postačí setřít stěračem. Povrch View je totiž hladší, než sklo a námraza tak nemá k čemu přilnout. Tento program lze aplikovat samostatně nebo k ostatním programům za zvýhodněnou cenu.\nMechanická dekontaminace oken\nStrojní leštění oken za pomocí Gyeon Q2 Cleanse\nNanesení Gyeon Q2 View ve více vrstvách na všechny skla vozu\nCENA od 1500,-Kč bez DPH, DOBA TRVÁNÍ cca 1 den (vždy upřesní technik na místě)\nFOTOGALERIE SPECIÁLNÍCH PROGRAMŮ NEJKOLA V OLOMOUCI:


CENTRUM EKONOMICKÝCH STUDIÍ VŠEM. Růstová výkonnost a stabilita v Ročence konkurenceschopnosti ČR - PDF\nCENTRUM EKONOMICKÝCH STUDIÍ VŠEM. Růstová výkonnost a stabilita v Ročence konkurenceschopnosti ČR\nDownload "CENTRUM EKONOMICKÝCH STUDIÍ VŠEM. Růstová výkonnost a stabilita v Ročence konkurenceschopnosti ČR 2006-2007"\n1 V Y S O K Á Š K O L A E K O N O M I E A M A N A G E M E N T U CENTRUM EKONOMICKÝCH STUDIÍ VŠEM ISSN vydání 17 / ročník 2007 / Bulletin CES VŠEM V TOMTO VYDÁNÍ Růstová výkonnost a stabilita v Ročence konkurenceschopnosti ČR Aktuální číslo bulletinu shrnuje poznatky první části letošní ročenky konkurenceschopnosti publikované v tištěné a elektronické verzi Centrem ekonomických studií VŠEM ve spolupráci s Národní observatoří zaměstnanosti a vzdělávání NVF (viz A. Kadeřábková a kol.: Ročenka konkurenceschopnosti České republiky. Linde, Praha 2007). 1. Růst a nabídková strana ekonomiky hodnotí vývojové trendy a klíčové zdroje růstové výkonnosti české ekonomiky (v rozdělení na práci, kapitál a souhrnnou produktivitu), včetně příspěvku základních sektorů, a průběh reálné konvergence. V. Spěváček, M. Hájek, R. Vintrová, V. Ždárek (strana 1) 2. Analýza poptávky se zaměřuje na její vliv na ekonomický růst a na faktory vývoje konečné spotřeby domácností a investic. Hodnocení makrostability je založeno na vztahu domácí nabídky a poptávky a na vztahu národních úspor a domácích investic. V. Spěváček, E. Zamrazilová (strana 5) 3. Nominální konvergence zkoumá přibližování cenové a mzdové úrovně České republiky k úrovni vyspělých zemí EU a dva její klíčové transmisní mechanismy inflační diferenciál a zpevňování nominálního kurzu koruny. R. Vintrová, V. Ždárek (strana 7) 4. Výzvy makroekonomické politiky se soustřeďují na změnu růstových faktorů, která je nezbytná pro udržení vysokého tempa ekonomického růstu a na podporu tvorby národních úspor, která by posílila makroekonomickou stabilitu. V. Spěváček (strana 9) Centrum ekonomických studií I.P.Pavlova 3 / / Praha 2 / tel / / Bulletin CES VŠEM je vydáván s podporou grantů GAČR 402/05/2210 a MŠMT výzkumná centra 1M0524.\n2 Bulletin CES Růstová výkonnost a stabilita české ekonomiky Pro budoucí růst české ekonomiky je vzhledem k její značné otevřenosti významný mezinárodní ekonomický vývoj. Ten je prozatím příznivý, protože dynamika HDP světové ekonomiky se po zpomalení v letech 2001 a 2002 výrazně zvýšila a v posledních pěti letech se pohybuje v průměru kolem 5 %. Zpomalení americké ekonomiky zatím kompenzuje vysoká dynamika v asijském regionu (Čína, Indie), v zemích vyvážejících ropu (OPEC, Rusko), ale i v rozvojových zemích. Z hlediska České republiky je významný vývoj v zemích Evropské unie, kam ČR vyváží 85 % svého vývozu a odkud naopak získává převažující část zahraničních investic. EU zůstává v globálním měřítku pomalu rostoucím regionem i přes zrychlení v roce 2006 (z 1,8 % v roce 2005 na 2,9 %). Evropská komise však na letošní rok počítá s mírným zpomalením na 2,8 %. Vývoj v posledních měsících v návaznosti na krizi hypotečního trhu a její přelévání do celého finančního systému zvýšil ohrožení budoucího vývoje. Nejsilněji je vnímán zejména širší dopad přehodnocování rizik na finančních trzích, globální makroekonomická nerovnováha, protekcionistické tlaky a další růst cen ropy a surovin. 1. Ekonomický růst se značně zrychlil Hospodářský růst České republiky v období let značně zrychlil až na 4,2 % v ročním průměru (viz tabulka 1). Příznivě se projevilo působení několika faktorů silný příliv přímých zahraničních investic a rostoucí význam podniků pod zahraniční kontrolou s výrazně vyšší výkonností, rychlá expanze domácích investic a exportu, privatizace a restrukturalizace bank (tím i konsolidace tohoto sektoru), snižující se úrokové míry, expanzivní fiskální politika. Nejrychlejší růst zaznamenala česká ekonomika v roce 2005 a 2006 (6,5 a 6,4 %). Dynamiku nad 6 % zatím udržela i v první polovině roku Tabulka 1: Reálný růst HDP (roční tempa v %) CZ HU PL SK SI EU ,5 4,1 1,1 3,2 2,7 1, ,9 4,3 1,4 4,1 3,5 1, ,6 4,1 3,8 4,2 2,7 1, ,6 4,9 5,3 5,4 4,4 2, ,5 4,2 3,5 6,0 4,0 1, ,4 3,9 5,8 8,3 5,2 2, ,2 4,2 3,5 5,2 3,8 1, ,7 4,2 2,1 3,8 3,0 1, ,8 4,3 4,9 6,6 4,5 2,2 Pramen: EUROSTAT, vlastní výpočet. V podrobnějším časovém členění dochází k výraznému zrychlení ekonomického růstu v České republice od čtvrtého čtvrtletí roku Prozatím nejvyšší hodnota byla zaznamenána ve čtvrtém čtvrtletí 2005 (7,0 %). V roce 2006 došlo k mírnému zpomalení z 6,6 % v prvním čtvrtletí na 6,1 % ve čtvrtém. Tendence ke zpomalení růstu se projevila i v roce 2007 (růst HDP ve výši 6,4 % v prvním čtvrtletí se snížil na 6,0 % ve druhém čtvrtletí). V dalším období lze očekávat postupné zpomalování, které bude ovlivněno i vývojem v okolním prostředí. Reakce na turbulence na světových finančních trzích může postihnout hlavní obchodní partnery České republiky v Evropské unii (díky úzkým finančním vazbám zejména Německo). Období patří prozatím z ekonomického hlediska k nejpříznivějším v historii České republiky. Hospodářský růst se proti předchozím třem letům silně zrychlil o více než 3 procentní body, což je nejvíce ze skupiny středoevropských nových členských zemí EU. 1 Vstup do EU byl bezesporu pozitivním impulsem, protože kultivoval institucionální prostředí a zvýšil možnosti volného pohybu zboží, služeb, kapitálu a pracovní síly. Nicméně z hlediska dlouhodobě vytvářených růstových faktorů se jeví jako klíčový příliv přímých zahraničních investic a s ním spojená restrukturalizace výroby a exportní expanze. Další příznivé vlivy zahrnují oživení hospodářské aktivity v západní Evropě (především v Německu), zvýšení ziskovosti nefinančních podniků či růst úvěrů poskytovaných podnikům a domácnostem. Hospodářský růst byl významně podporován probíhajícími strukturálními změnami (s významným příspěvkem podniků pod zahraniční kontrolou) nejen na makroekonomické úrovni, ale především v rámci sektorů a odvětví. Na nabídkové straně se opíral o zvýšenou zaměstnanost, ale především o silný růst souhrnné produktivity faktorů. Tahounem se v tomto období stal průmysl, zejména zpracovatelský. Na poptávkové straně začíná pozitivně působit čistý vývoz zboží a služeb (jeho příspěvek byl v roce 2005 klíčový). Růst domácí poptávky (především konečné spotřeby domácností a tvorby hrubého fixního kapitálu) byl rozhodující v letech 2004 a Prognózy vývoje české ekonomiky na léta 2007 a 2008 většinou předpokládají zpomalení. Projekce mezinárodních organizací z jara 2007 se nicméně liší. Mezinárodní měnový fond počítá se snížením růstu HDP na 4,8 % v roce 2007 a 4,3 % v roce Tato předpověď se zdá být pesimistická (v prvním pololetí 2007 vzrostl HDP o 6,2 %). Projekce OECD z května 2007 je blízká predikci českého Ministerstva financí 2 a uvádí 5,5 % v roce 2007 a 5 % v roce Podle Evropské komise by se měl výjimečný růst z let 2005 a 2006 snížit na zhruba 5 % (pro oba roky se předpokládá 4,9 %). Projektovaný růst HDP v ČR je však zhruba dvojnásobný oproti prognózám pro EU-27, což povede k dalšímu přiblížení ekonomické úrovně. Rizika budoucího vývoje spočívají především ve vnějším prostředí, které ovlivní příliv přímých zahraničních investic a prosperitu podniků pod zahraniční kontrolou. Dlouhodobé udržení vysokého růstu, který je nezbytný pro rychlý proces reálné konvergence, vyžaduje zejména úspěšný přechod od nákladově a cenově založené konkurenceschopnosti a k výhodě založené na kvalitativních faktorech, tj. tvorba a využití nových technologií a vysokých kvalifikací, zlepšení inovační výkonnosti a institucionálního prostředí. 1 V červnu 2007 ČSÚ revidoval údaje o tvorbě a užití HDP za roky Důvodem bylo sladění čtvrtletních a ročních účtů a změna metodiky zahraničního obchodu po vstupu ČR do EU. Reálný růst HDP se po revizi zvýšil v roce 2004 a 2005 o 0,4 p.b. a v roce 2006 o 0,3 p.b. Při přepočtu do stálých cen byl veškerý vliv změny metodiky zjišťování dovozu a vývozu promítnut do deflátorů, aby nebyla narušena srovnatelnost časové řady. 2 Predikce Ministerstva financí z dubna 2007 počítá s růstem 5,3 % v roce 2007 a 4,9 % v roce Červencová predikce je ještě vyšší (5,8 % v roce 2007 a 5,0 % v roce 2008). Bulletin CES 1\n3 Národní důchod a reálný důchod se vyvíjely méně příznivě Hodnocení makroekonomické výkonnosti (růstu a ekonomické úrovně) je nejčastěji založeno na ukazateli hrubého domácího produktu (HDP). Komplexnější pojetí však vyžaduje využití dalších hledisek (obsažených v systému národních účtů), zejména v případě nových členských zemí. Z důvodu značné vnější otevřenosti je jejich národní důchod výrazně snižován odlivem prvotních důchodů, směnné relace v zahraničním obchodě ovlivňují reálný důchod. Důležité je zkoumat i vývoj na poptávkové straně a způsob užití HDP. Hrubý národní důchod (HND) zohledňuje procesy prvotního rozdělení mezi národní ekonomikou a světem. Představuje souhrn prvotních důchodů rezidentských institucionálních jednotek. S liberalizací kapitálových toků nabývají na stále větším významu jejich pohyby mezi zeměmi, kdy se liší místo vytváření a užití důchodů. HDP a HND jsou téměř totožné ve skupině EU-15, která představuje víceméně uzavřený ekonomický celek (s výjimkou Irska nebo Lucemburska). V zemích EU-5 se oproti tomu rozdíl mezi HND a HDP stále zvyšuje v důsledku značného přílivu přímých zahraničních investic (PZI) a volného pohybu pracovních sil (viz tabulka 2). Ztráta prvotních důchodů byla v posledních letech největší v Maďarsku následovaném Českou republikou. Na Slovensku v roce 2004 dokonce převažoval příliv prvotních důchodů nad jejich odlivem. Ztráta důchodu v procesu prvotního rozdělení má reálné dopady na ekonomiku. Dochází k tomu, že HND roste pomaleji než HDP, což se zpravidla negativně projeví v růstu konečné spotřeby a investic. Tabulka 2: Hrubý národní důchod v % HDP Rozdíl HND a HDP 1) EU ,2 100,1 100,3 0,2 ČR 94,5 95,1 94,6-5,3 Maďarsko 94,1 94,2 92,1-6,5 Polsko 95,9 96,6 95,7-3,9 Slovensko 100,4 97,4 97,0-1,7 Slovinsko 98,8 99,1 98,8-1,1 Poznámka: 1) Roční průměr v letech , v p.b. Pramen: EUROSTAT National Accounts, vlastní výpočet. Reálný hrubý domácí důchod rezidentů (RHDD) je ovlivněn nejen objemem výroby měřeným HDP ve stálých cenách, ale také poměrem, za který se obchoduje při vývozu a dovozu ve vztahu k nerezidentům, tj. směnnými relacemi. 3 RHDD se vypočte tak, že k HDP ve stálých cenách jsou připočteny či od něho odečteny tzv. přínosy nebo ztráty z obchodu. Změny směnných relací ovlivňují vývoj ukazatele reálného domácího důchodu, ale i saldo zahraničního obchodu a makroekonomickou rovnováhu. V české ekonomice byl vliv změn směnných relací významný. Dlouhodobě převažovaly přínosy, pouze v letech 2005 a 2006 docházelo ke ztrátám. Krátkodobé výkyvy byly způsobeny především vnějšími šoky spojenými s prudkým pohybem cen ropy a dalších surovin. 3 Jestliže se cenové relace zlepšují, je třeba méně vývozu na zaplacení daného objemu dovozu, takže se při dané úrovni domácí výroby mohou přesunout výrobky a služby z vývozu do spotřeby nebo do tvorby kapitálu. Naopak při zhoršování směnných relací může HDP rychle růst, avšak spotřeba a investice mají zpravidla nižší dynamiku, neboť část produktu se ztrácí v zahraničním obchodě. Nejvýraznější byl příznivý dopad směnných relací v le-tech 2001 (37 mld. Kč) a 2002 (51,2 mld. Kč) a negativní dopad v letech 2005 (-39,9 mld. Kč) a 2006 (-18,8 mld. Kč). Mezinárodní srovnání (viz obrázek 1) ukazují, že v letech i přes výrazné zvýšení světových cen energie a surovin dosáhla ČR příznivý vývoj směnných relací (vypočtených na základě deflátorů vývozu a dovozu zboží a služeb podle národních účtů). Index v roce 2006 dosáhl hodnoty 104,1 proti roku V Maďarsku a na Slovensku se směnné relace zhoršily (index 98,7, resp. 97,7), v Polsku a Slovinsku se mírně zlepšily. Obrázek 1: Vývoj směnných relací zboží a služeb (1995 = 100) CZ SI HU SK PL Poznámka: Výpočet podle deflátoru dovozu a vývozu z národních účtů. Pramen: ECFIN Statistical Annex of European Economy, Spring 2007, s V delším období byla růstová výkonnost ČR lepší podle ukazatele reálného domácího důchodu než podle tradičního ukazatele HDP (viz tabulka 3). Zvýšení cen ropy po roce 2004 vedlo ke zhoršení směnných relací a vztahu mezi HDP a RHDD ve všech odběratelských zemích. V České republice a na Slovensku však byl dopad zvláště výrazný vzhledem k relativně velkému podílu energetických surovin ve výrobní spotřebě. V ČR rostl RHDD v roce 2005 o 1,4 p.b. pomaleji než HDP. Na Slovensku lze podobně velký rozdíl pozorovat v roce 2006, kdy při vzestupu HDP o 8,3 % vzrostl RHDD jen o 7 %. V roce 2007 se vztah temp růstu obou ukazatelů opět obrátil ve prospěch rychlejšího růstu RHDD. V případě Maďarska, Polska a Slovinska byl rozdíl temp obou ukazatelů nevýznamný. V české ekonomice představovalo zlepšení směnných relací kladný příspěvek k růstu RHDD ve výši 0,4 p.b. ročně (v období to bylo 0,6 p.b.). Tento faktor odlišuje vývoj české ekonomiky od ostatních zemí EU-5. Tabulka 3: Růst HND, RHDD a HDP v ČR (v %, stálé ceny předchozího roku) HND 1,2 0,5 3,9 3,1 7,3 5,6 3,6 RHDD 4,1 4,1 3,9 4,8 5,1 5,8 4,6 HDP 2,5 1,9 3,6 4,6 6,5 6,4 4,2 Rozdíl 1) 1,6 2,2 0,3 0,2-1,4-0,6 0,4 Poznámka: 1) V p.b. Pramen: ČSÚ národní účty, vlastní výpočet. Bulletin CES 2\n4 Bulletin CES Tahounem růstu se stal průmysl Z hlediska vlivu jednotlivých sektorů na vývoj hrubé přidané hodnoty (HPH) v základních cenách (viz tabulka 4) 4 byl pro růst české ekonomiky v letech klíčový sektor průmyslu. Jeho HPH se zvyšovala meziročním tempem v průměru o 12,3 % (v sektoru služeb pouze o 3,7 %). Při vyjádření indexem průmyslové produkce byla dynamika pomalejší než HPH (v průměru 9,1 % v letech ). Růst průmyslové produkce vysoce převýšil průměr zemí EU. Příznivě na něj působily pokračující strukturální změny spojené především s vysokou výkonností soukromých podniků pod zahraniční kontrolou. Tabulka 4: Růst hrubé přidané hodnoty podle sektorů a odvětví v ČR (roční růst v %) Zemědělství -2,8 3,3 4,0 7,8 5,7-8,0 Průmysl -1,2 4,0-1,2 13,1 10,8 12,9 Dobýv. ner. sur. -6,5 2,7-10,9 14,5-8,7 13,2 Zprac. prům. -0,5 5,4-1,0 13,4 12,4 15,1 Výr. a roz., el. -4,4-7,5 1,6 9,3 4,2-9,1 Stavebnictví -5,0-1,9 2,6 6,2 6,0 2,2 Služby 5,7 2,3 4,9 0,1 5,7 5,5 HPH 1) 2,5 2,5 2,9 4,6 6,7 6,9 Poznámka: 1) Celkem, bez FISIM. Pramen: ČSÚ národní účty, vlastní výpočty. Rozdílný růst základních sektorů měnil i sektorovou strukturu české ekonomiky. Strukturální změny v období na makroekonomické úrovni však nebyly příliš výrazné. Pokračoval pokles podílu zemědělství a zvyšoval se podíl průmyslu v neprospěch služeb. Struktura české ekonomiky je tak v mezinárodním srovnání oproti vyspělým zemím značně odlišná. V zemích EU dosáhl podíl služeb v roce 2005 v průměru 72 % se značnými rozdíly mezi zeměmi nejvyšší byl v Lucembursku (83 %), nejnižší v Rumunsku (56 %) následovaném právě Českou republikou. Naopak podíl průmyslu (včetně stavebnictví) vykazuje ČR nejvyšší ze všech členských zemí (38 % oproti 26 % průměru EU). To lze vysvětlit zejména dlouhodobým směřováním přímých zahraničních investic do tohoto sektoru (se štědrou státní podporou). Zlepšení na trhu práce Vývoj na trhu práce v ČR se začíná mírně zlepšovat. Po roce 2004 se začala zvyšovat celková zaměstnanost v národním hospodářství (viz tabulka 5). Rozdíly mezi zeměmi EU v míře zaměstnanosti jsou do značné míry ovlivněny přijatými reformami, které snižují daňové zatížení pracovní síly a podporují pružnost trhu práce. Míra ekonomické aktivity se však v ČR dostala až pod průměr EU-15 a pohybuje se tedy v opačném směru oproti žádoucím trendům. V řadě profesí se projevuje nedostatečná nabídka, což vede k využívání pracovníků ze zahraničí, resp. ke zvyšování nákladů práce. Míra nezaměstnanosti v ČR (na základě výběrového šetření pracovních sil) se postupně snižovala z 8,1 % v roce 2001 na 7,1 % v roce Pokles počtu nezaměstnaných pokračoval i během roku 2007, kdy dosáhl 4 Hrubá přidaná hodnota v základních cenách se liší od hrubého domácího produktu v kupních cenách o daně z produktů (HDP zvyšují) a dotace na produkty (HDP snižují). HPH se liší od HDP nejen velikostí, ale i tempem růstu. V roce 2006 se HPH v celém národním hospodářství zvýšila o 6,9 %, zatímco HDP vzrostl o 6,4 %. nejnižších hodnot od roku 1998 (6,0 %). V dynamickém pohledu na pracovní trh pomocí Beveridgeovy křivky se ukazuje, že na trhu práce stále přetrvávají strukturální nerovnováhy. Výsledkem je růst počtu volných pracovních míst při relativně vysoké míře nezaměstnanosti. I nadále rovněž přetrvávají poměrně výrazné strukturální a regionální nerovnováhy, což se projevuje i ve vysokém podílu dlouhodobé nezaměstnanosti nad 50 %. Velkou část dlouhodobě nezaměstnaných osob tvoří problematické skupiny (mladí bez dokončeného vzdělání, resp. s nevhodnou kvalifikací či s chybějící praxí, ženy s malými dětmi, starší osoby, příslušníci romského etnika). Tabulka 5: Hlavní ukazatele trhu práce v ČR ILO MPSV Míra zaměst. 1) 66,0 66,3 65,6 64,9 65,5 66,1 Míra particip. 2) 71,9 71,5 71,1 70,8 71,2 71,2 Míra nezam. 8,1 7,3 7,8 8,3 7,9 7,1 Dlouh. míra nez. 52,1 50,2 48,8 51,0 53,0 54,2 Nez. mlad. 3) 17,3 16,9 18,6 21,0 19,2 17,5 Míra reg. nez. 8,5 9,2 9,9 10,2 9,8 8,9 Míra reg. nez. 4) ,2 9,0 8,1 Poznámka: 1) Podíl zaměstnaných osob na celkovém počtu obyvatel (15 64letých). 2) Podíl pracovní síly na počtu obyvatel (15 64letých). 3) Podíl osob mladších 25 let na počtu osob 15 64letých v populaci. 4) Definice pracuje s tzv. dosažitelnými nezaměstnanými. Pramen: ČSÚ, MPSV, EUROSTAT, vlastní výpočet. Závažným problémem zůstávají v ČR regionální nerovnováhy, které přetrvávají od konce 90. let (v kombinaci s regionálně koncentrovanou dlouhodobou nezaměstnaností). Příčinou je nerovnoměrné rozložení průmyslových odvětví na území ČR, přičemž nové investice (tj. zejména přímé zahraniční) směřují spíše do oblastí s kvalitní infrastrukturou nebo s existujícími firmami, které tvoří součást nadnárodního produkčního řetězce. Základním zdrojem růstu je souhrnná produktivita faktorů Dynamika růstu reálného HDP závisí na jeho zdrojích, na efektivnosti, s níž jsou využívány, a na pružnosti jejich realokace. Zdrojem ekonomického růstu jsou práce, kapitál a technický pokrok, resp. souhrnná produktivita faktorů. Produktivita práce v ČR se v letech zvyšovala průměrně o 3,8 %, produktivita kapitálu o 2,5 % a souhrnná produktivita faktorů o 3,1 %. V posledních letech se výrazně zrychlil růst produktivity kapitálu. Zatímco produktivita práce v letech proti období zrychlila průměrné tempo o 2 p.b. (na 4,8 %), růst produktivity kapitálu se zvýšil o 3,1 p.b. (na 4,1 %). Růst produktivity kapitálu znamená, že kapitálový koeficient, označovaný také jako kapitálová náročnost, se snižoval, a to v průměru o 2,4 % ročně, zejména v důsledku technického pokroku (díky přílivu zahraničních investic). Nicméně jeho velikost je stále vyšší než průměr zemí EU- 15 (3,9 v ČR oproti 2,9 v roce 2006 ve s.c. roku 2000). Velmi rozdílné jsou v ČR kapitálové koeficienty na odvětvové úrovni. Souhrnná produktivita faktorů (práce a kapitálu) se v období zvyšovala vysokým ročním tempem 3,3 %, což představovalo podíl 79 % na růstu reálného HDP (viz tabulka 5). Zrychlení růstu souhrnné produktivity bylo výsledkem působení řady kvalitativních faktorů, které se však mění pomalu a jejich efekt se často dostavuje až se zpožděním. Významně působila vyšší výkonnost sektoru podniků pod zahraniční kontrolou, založená (kromě jiného) na využití rozvinutějších technologií a know-how. Všechny země ze skupiny středoevropských nových členů Bulletin CES 3\n5 EU dosáhly v období vyšší roční růst reálného HDP oproti EU-15 s rozhodující úlohou souhrnné produktivity faktorů (3 % ročně oproti 0,5 % v EU-15). Nejvyšší růst SPF dosáhly v období Česká republika (4,5 %) a Slovensko (4,2 %). Odhad relativní úrovně souhrnné produktivity vůči EU-15 ukazuje, že zatímco v roce 1995 byla produktivita práce v ČR nižší o 48 % (HDP na zaměstnanou osobu v PPS) a SPF o 41 %, po roce 1998 se zvyšovala až na 68,3 % EU-15 v roce 2006 (viz obrázek 2). Tabulka 5: Zdroje růstu reálného HDP v ČR (průměrná roční tempa v %) HDP reálný 4,2 2,6 5,8 Zaměstnanost 0,5-0,1 1,0 Kapitál 1,7 1,6 1,7 Vybavenost 1,2 1,7 0,7 Produktivita práce 3,8 2,8 4,8 Produktivita kapitálu 2,5 1,0 4,1 Souhrnná prod. fakt. 3,3 2,1 4,5 Poznámka: HDP a kapitál ve stálých cenách roku Vybavenost práce kapitálem = podíl kapitálu a zaměstnanosti. Pramen: ČSÚ, vlastní výpočty. Obrázek 2: Relativní úroveň souhrnné produktivity v ČR k EU-15 (EU-15=100) Pramen: ČSÚ, ECFIN, vlastní výpočty. Proces reálné konvergence se urychlil Ekonomická úroveň je v mezinárodním srovnání hodnocena podle HDP na obyvatele v paritě kupní síly (HDP p.c.), vyjádřené v zemích EU tzv. standardem kupní síly. Podle ekonomické úrovně se Česká republika nacházela v roce 2006 na 17. místě v EU-27 (viz obrázek 3). Proces dohánění byl v jednotlivých nových členských zemích různě intenzívní a probíhal s mnohými výkyvy, přičemž v současné dekádě došlo k několika změnám v pořadí. Nejdynamičtěji se vyvíjely pobaltské země, které předhonily Polsko, navíc Estonsko se dostalo i před Slovensko a Maďarsko. Ekonomicky nejvyspělejší nové členské země Slovinsko a Česká republika se posunuly před Portugalsko a Maltu. Na konci pořadí se nacházejí země z dosud poslední vlny rozšíření, tj. Bulharsko a Rumunsko. Jejich ekonomická úroveň dosahuje pouze 33, resp. 36 % EU-27 (zhruba stejně jako země Pobaltí ve druhé polovině 90. let). Obrázek 3: Pořadí zemí EU-27 podle HDP p.c. v PPS, rok 2006 (EU-25=100) 1) IE NL AT DK BE UK SE FI DE FR EU-15 IT ES EU-27 CY GR SI CZ MT PT EE HU SK LT LV PL RO BG Poznámka: Lucembursko = ) Předpověď EUROSTAT. Pramen: EUROSTAT National Accounts, vlastní výpočet. ČR se v této dekádě (po divergenci ve druhé polovině 90. let) přibližuje k průměru EU velice rychle, a to zhruba o dva procentní body ročně. Ke zrychlení konvergence došlo v posledních letech i v ostatních zemích EU-5 s výjimkou Polska (viz tabulka 6). Tabulka 6: Vývoj ekonomické úrovně (HDP na obyvatele v PPS, EU-25=100) Změna CZ HU PL SK SI EE LT LV BG RO PT GR ES Poznámka: Rok 1995 kromě kohezních zemí odhad EUROSTATu. Rok 2006 u ČR a Portugalska předpověď EUROSTATu. Od roku 2003 v Portugalsku zlom v časové řadě. Pramen: EUROSTAT. Bulletin CES 4\n6 Bulletin CES Srovnání nových členských zemí a zemí kohezních (Řecko, Španělsko, Portugalsko) za celé období od roku 1995 ukazuje na výjimečně rychlé dohánění v pobaltských zemích a na poměrně úspěšný vývoj v Maďarsku, na Slovensku a ve Slovinsku, z kohezních zemí pak v Řecku. Naopak v Portugalsku došlo k divergenci. Zatímco ekonomická úroveň ČR měřená HDP na obyvatele v PPS, dosahuje v relaci k průměru zemí EU-27 již čtyři pětiny a produktivita práce (HDP na pracovníka v PPS) více než dvě třetiny, srovnatelná cenová úroveň celkového HDP činí pouze tři pětiny. V ostatních nových členských zemích je poměr ekonomické a cenové úrovně vyrovnanější. 2. Poptávka a makroekonomická rovnováha Pro českou ekonomiku je ve struktuře poptávky ve srovnání s vyspělými zeměmi charakteristický relativně vysoký podíl veřejné spotřeby, zahraničního obchodu a investic. Podíl soukromé spotřeby se dlouhodobě s určitými výkyvy pohybuje kolem poloviny HDP. Pro různorodost své struktury závisí růst poptávky na mnoha faktorech (vnitřních i vnějších). To je také důvod, proč podléhá výkyvům v čase a proč se mění její struktura. Některé segmenty poptávky jako soukromá spotřeba mají stabilnější vývoj, zatímco jiné jako zásoby či investice do fixního kapitálu více fluktuují. Zahraniční obchod je kromě vnitřních faktorů silně ovlivněn vývojem ve světě a v zemích hlavních obchodních partnerů. Rozdílný ekonomický růst zemí lze do značné míry vysvětlit změnami ve vývoji hlavních komponent poptávky. Vývoj hlavních složek poptávky v ČR ukazuje tabulka 7. V letech rostl český reálný HDP v průměru ročně tempem 4,2 %. Podstatně rychleji se ale zvyšovaly vývozy a dovozy zboží a služeb (více než 10 %). Díky předstihu růstu vývozů před dovozy v posledních třech letech dochází k přebytkům obchodní bilance. Celkové domácí konečné užití HDP (konečná spotřeba a tvorba hrubého kapitálu) se zvyšovalo pomaleji než HDP (3,7 % ročně), což oslabilo růst dovozů. Tabulka 7 však ukazuje dvě rozdílná období. Zatímco v letech domácí poptávka převyšovala růst HDP, v letech se situace obrátila. Vzhledem k příznivému vývoji směnných relací až do roku 2005 se předstih poptávky před nabídkou neprojevil ve zhoršení obchodní bilance. Tabulka 7: Růst hlavních složek užití HDP v ČR (stálé ceny předchozího roku, v %) Růst 1) HDP 2,5 1,9 3,6 4,6 6,5 6,4 4,2 Dom. pop. 3,7 3,8 4,0 3,3 1,6 5,8 3,7 Kon. spot. 2,6 3,5 6,3 1,1 2,4 3,4 3,2 Soukr. sp. 2,3 2,2 6,0 2,9 2,4 4,4 3,4 Veřej. spot. 3,6 6,7 7,1-3,1 2,3 1,1 2,9 THK 6,6 4,6-1,4 9,1-0,2 11,7 5,0 THFK 6,6 5,1 0,4 3,9 2,3 7,6 4,3 Vývoz 11,2 2,1 7,2 20,7 11,8 15,9 11,3 Dovoz 12,8 5,0 8,0 17,9 5,0 15,2 10,5 Poznámka: 1) Roční růst v letech Pramen: ČSÚ, roční národní účty. Příspěvek hlavních složek poptávky k růstu HDP v letech ukazuje silný vliv domácí konečné poptávky (konečná spotřeba a tvorba hrubého kapitálu) v letech (viz tabulka 8). V těchto letech byl růst HDP z více než 100 % tažen růstem domácí poptávky a vliv zahraničního obchodu na ekonomický růst byl záporný (schodek zahraničního obchodu ve zboží a službách počítaný ve stálých cenách se zvyšoval). Výrazně pozitivní vliv zahraničního obchodu se projevil až v letech , kdy jeho bilance přešla do přebytku. Mimořádně vysoký (téměř tříčtvrtinový) příspěvek zahraničního obchodu k růstu HDP byl zaznamenán v roce Tabulka 8: Příspěvek složek poptávky k růstu HDP v ČR (stálé ceny předchozího roku, v p.b.) HDP 2,5 1,9 3,6 4,6 6,5 6,4 Koneč. spot. 1,9 2,6 4,7 0,8 1,8 2,4 Soukr. spot. 1,2 1,1 3,0 1,5 1,2 2,1 Veřej. spot. 0,8 1,4 1,6-0,7 0,5 0,2 THK 2,0 1,4-0,4 2,5-0,1 3,0 THFK 1,8 1,4 0,1 1,1 0,6 1,9 Zm. zásob 0,1-0,1-0,6 1,5-0,6 1,1 Dom. popt. 3,9 4,0 4,3 3,3 1,7 5,4 Saldo ZO -1,4-2,0-0,6 1,3 4,8 1,0 Pramen: ČSÚ, čtvrtletní národní účty. Za klíčové faktory ovlivňující růst soukromé spotřeby je možné považovat výši a vývoj reálných disponibilních důchodů domácností, měnící se sklon ke spotřebě a úsporám, hodnotu majetku domácností, vývoj spotřebitelských úvěrů, ale i demografické a psychologické faktory či národní a regionální rozdíly. Určitou úlohu hrají i očekávání spotřebitelů. Nelze proto konstruovat jednoduchý model, který by byl schopen úplně objasnit a kvantifikovat vliv jednotlivých faktorů. Disponibilní důchody domácností zůstávají nejdůležitějším faktorem vysvětlujícím jejich spotřební výdaje. Vývoj obou veličin se však může lišit z důvodu měnícího se sklonu k úsporám (viz tabulka 9). Dlouhodobě došlo v ČR k výrazně rychlejšímu růstu soukromé spotřeby před růstem disponibilních důchodů, což se projevilo ve značném snížení míry úspor domácností. Tabulka 9: Disponibilní důchody domácností a soukromá spotřeba v ČR (roční růst v %) DiDD (b.c.) DiDD (s.c.) Soukromá spotřeba (s. c.) Míra úspor ,9 3,6 8,4 11, ,2 2 2,2 11, ,9-2,8-0,8 9, ,1 2,1 2,8 8, ,2 1,1 1,3 8, ,0 1,1 2,3 7, ,3 3,1 2,2 8, ,5 4,9 6 7, ,9 0,7 2,9 5, ,3 3,5 2,4 6,6 Poznámka: Reálný růst disponibilních důchodů ve stálých cenách (DiDD s.c.) = podíl nominálního růstu disponibilních důchodů domácností v běžných cenách (DiDD b.c.) a deflátoru soukromé spotřeby. Míra úspor domácností = podíl hrubých úspor domácností na jejich hrubém disponibilním důchodu. Pramen: ČSÚ, roční národní účty. V posledních letech růst spotřeby ovlivňují i půjčky domácností, které se začaly prudce zvyšovat počínaje rokem V posledních pěti letech hodnota úvěrů poskytovaných domácnostem rostla v průměru ročně více než o 30 %. Tento vcelku nový jev v české ekonomice byl způsoben privatizací bank, jejich aktivnější politikou vůči domácnostem, nízkými úrokovými měrami a pozitivním Bulletin CES 5\n7 očekáváním budoucího vývoje. Míra zadluženosti domácností je prozatím z makroekonomického hlediska únosná, avšak v delším časovém horizontu existuje riziko nevyváženého vývoje pasiv a aktiv. Tempo růstu investic je značně nestabilní. Vzhledem k asynchronnímu průběhu hospodářského cyklu v jednotlivých zemích se výkyvy v tempu růstu investic vyskytují v rozdílných obdobích. Dlouhodobý vývoj investic v EU se vyznačuje značnými rozdíly mezi zeměmi i jiným časovým průběhem investičních cyklů. To se týká i České republiky, která zrychlila tempo růstu investic v posledních pěti letech. Nicméně ČR i v tomto období dosáhla ze skupiny středoevropských zemí nejnižší roční růst v tvorbě hrubého fixního kapitálu. Míra investic patří z dlouhodobého hlediska k důležitým ukazatelům růstu konkurenceschopnosti ekonomiky. Srovnání míry investic s mírou úspor odhaluje významný zdroj vnější ekonomické nerovnováhy, která je způsobena nedostatkem národních úspor ve vztahu k investicím a musí být kryta zahraničními úsporami (přílivem zahraničního kapitálu). Míra investic měla v České republice dlouhodobě klesající tendenci a v letech 2005 a 2006 se stabilizovala zhruba na 25 % HDP. V mezinárodním srovnání je míra investic v ČR stále vyšší než ve vyspělých zemích EU, kde se pohybuje kolem 20 % (viz tabulka 10). Tabulka 10: Míra investic (tvorba hrubého fixního kapitálu v % HDP) EU-15 19,6 20,5 20,4 Česká republika 31,5 28,0 25,1 Estonsko 26,4 26,0 33,8 Litva 21,0 18,8 23,1 Lotyšsko 13,6 24,2 34,4 Maďarsko 19,5 22,9 21,9 Polsko 17,7 23,7 20,0 Slovensko 24,6 25,7 26,4 Slovinsko 20,9 25,6 25,8 Pramen: ECFIN Statistical Annex of European Economy, Spring 2007, tab. 19, s Strukturu investic je možné zkoumat z různých hledisek. Mezi základní přístupy patří věcné členění, které ukazuje podíl aktivní složky (stroje, zařízení a dopravní prostředky) a pasivní složky (obydlí a ostatní budovy a stavby). V ČR se v letech věcná struktura změnila ve prospěch obydlí a ostatních budov a staveb. Podle odvětvového členění dosahuje v České republice nejvyšší podíl na investicích zpracovatelský průmysl, doprava a spoje, nemovitosti a obchod. Makroekonomická rovnováha se jeví jako významná podmínka trvalého růstu a tvorby nových pracovních míst. Přispívá k pozitivním očekáváním, usnadňuje strukturální změny a příliv přímých zahraničních investic, vede k lepšímu fungování finančního sektoru. Nízkými úrokovými sazbami i snazším přístupem k finančním prostředkům posiluje soukromé investice. Hospodářská politika by proto měla kromě podpory růstu usilovat o udržení stabilního makroekonomického prostředí. Metodologickým východiskem zkoumání makroekonomické rovnováhy je systém národních účtů, především makroekonomické identity národního účetnictví, které vyjadřují základní vztahy v národním hospodářství. Klíčové jsou identity vyjadřující vztah mezi HDP (domácí nabídka) a jeho užitím a rovnice vztahu mezi úsporami, investicemi a saldem běžného účtu. Tyto rovnice umožňují dvojí pohled na makroekonomickou rovnováhu. V obou případech je možné spojovat vnitřní a vnější nerovnováhu a odhalovat její základní zdroje. Vývoj domácí tvorby a domácího užití HDP v České republice, jehož výsledkem je saldo zahraničního obchodu se zbožím a službami, ukazuje, že celkový deficit zahraničního obchodu přetrvával až do roku 2003 (viz tabulka 11). Bilance služeb byla přebytková a částečně kompenzovala schodek zbožové bilance. Od roku 2004 je saldo zahraničního obchodu kladné a výkonová bilance přestala být zdrojem makroekonomické nerovnováhy. Na silný růst českých vývozů příznivě působil příliv přímých zahraničních investic v předchozích letech i vstup ČR do EU. Tabulka 11: Bilance zahraničního obchodu ve zboží a službách (běžné ceny, mld. Kč a % HDP) Bilance v % HDP ZO (v mld. Kč) celkem zboží služby ,8-2,5-5,0 2, ,4-2,1-2,9 0, ,8-2,3-2,7 0, ,1 0,0-0,5 0, ,7 3,2 2,0 1, ,9 3,2 2,1 1,1 Pramen: ČSÚ, roční národní účty. Analýza vztahu úspor a investic umožňuje úplnější pohled na makroekonomickou rovnováhu, protože bere v úvahu vliv prvotního i druhotného rozdělení národního důchodu (salda prvotních důchodů a běžných transferů ve vztahu k zahraničí). Národní úspory v ČR jsou stále nedostatečné a mezera mezi národními úsporami a investicemi, která se projevuje jako deficit běžného účtu platební bilance, musí být kryta zahraničními zdroji (viz tabulka 12). Vztah úspor a investic podle sektorů ukazuje, že dlouhodobě klesající míra úspor byla způsobena především jejím výrazným snížením v sektoru domácností z 15,2 % jejich disponibilního důchodu v roce 1995 na 6,6 % v roce Mezera mezi úsporami a investicemi je od roku 1999 záporná a sektor domácností tak ztratil schopnost financovat ostatní sektory a naopak se stal závislým na jejich zdrojích. Tabulka 12: Míra úspor a investic (v % HDP) Míra úspor v % HDP Míra investic v % HDP Rozdíl v % HDP Čisté výpůjčky v % HDP ,2 29,5-5,3-5, ,4 28,6-6,1-4, ,7 27,2-6,5-6, ,9 27,5-5,5-5, ,5 25,8-2,3-2,8 Poznámka: Čisté výpůjčky představují saldo běžného účtu platební bilance v pojetí národních účtů (ESA 1995). Liší se od salda běžných transakcí s nerezidenty o tzv. kapitálové transakce s nerezidenty (jde zejména o saldo kapitálových transferů a o čisté pořízení nevyráběných nefinančních aktiv od nerezidentů). Ve většině let se oba ukazatele příliš nelišily a pouze v roce 2002 a 2005 byl rozdíl obou ukazatelů větší. Pramen: ČSÚ, roční národní účty. Tvorba hrubých úspor ve vládním sektoru klesala do roku Zvýšení v dalších letech podpořil zejména rychlý růst ekonomiky a s ním souvisejících daňových odvodů. Poměrně značné investiční potřeby vládních institucí vedly k tomu, že se dříve kladná mezera mezi úsporami a investicemi změnila v zápornou se silně narůstající tendencí Bulletin CES 6\n8 Bulletin CES v letech V roce 2004 došlo k výraznému snížení této mezery, která ale v roce 2005 opět vzrostla. To již samo o sobě předurčovalo nárůst vládního deficitu. Veřejné finance se jeví z hlediska makroekonomické stability české ekonomiky nejslabší místem hospodářského vývoje. Přetrvávající relativně vysoké schodky ve fázi rychlého ekonomického růstu je nutno považovat za nebezpečné. Snížení schodku vyžaduje reformu veřejných financí, opírající se především o relativní snížení výdajů. Tato reforma se stává prioritou hospodářské politiky také v souvislosti s plánovaným přijetím eura a je nezbytnou podmínkou plnění maastrichtských kritérií. Silně zlepšující tendenci v tvorbě úspor bylo možné zaznamenat u sektoru nefinančních podniků, což souvisí s oživením ekonomiky, s umírněným růstem mezd ve vztahu k produktivitě práce a nižším daňovým břemenem. To umožňovalo ve stále větší míře financovat investice z vlastních úspor. Dvojí pohled na makroekonomickou rovnováhu, který vychází ze vztahu domácí nabídky a poptávky a ze vztahu mezi úsporami a investicemi, má svůj odraz v platební bilanci. Běžný účet platební bilance je nejsouhrnnějším vyjádřením vnější ekonomické rovnováhy. Vývoj běžného účtu ČR prošel v poslední době výraznou změnou struktury, na níž se významně podílely přímé zahraniční investice. Schodky obchodní bilance přešly do přebytků a postupně začaly narůstat schodky bilance výnosů. Schodek běžného účtu vyjádřený v podílu na HDP se v letech pohyboval v průměru na 4,5 %. V posledních dvou letech se však výrazně snížil na 1,6 % v roce 2005 a 3,1 % v roce 2006 (viz tabulka 13). Čistý odliv prvotních důchodů do zahraničí ve formě mezd, reinvestovaných či repatriovaných zisků a úroků představoval v letech průměrně ročně 5,3 %. O tuto částku je nižší hrubý národní důchod ČR proti hrubému domácímu produktu. Tabulka 13: Bilance běžného účtu ČR a jeho složek (v % HDP) Běžný účet Obchodní bilance Bilance služeb Bilance výnosů Běžné převody ,4-5,0 2,5-3,6 0, ,6-2,9 0,9-4,8 1, ,3-2,7 0,5-4,7 0, ,2-0,5 0,6-5,6 0, ,6 2,0 1,2-5,2 0, ,1 2,1 1,1-5,7-0,6 Pramen: ČNB, vlastní výpočty. Značný příliv přímých zahraničních investic významně dopadá na obchodní bilanci a bilanci výnosů. Z dostupných údajů vyplývá, že podniky se zahraniční účastí vytvářely do roku 2000 deficity obchodu se zbožím a službami, ale od roku 2001 je jejich výkonová bilance aktivní s trvale rostoucím přebytkem. Negativní saldo bilance výnosů od roku 1998 rychle roste v důsledku vysokého předstihu růstu výdajů před příjmy. Z hlediska výdajů spojených s přímými investicemi (které představují výnosy pro zahraniční investory) jsou dominantní reinvestice a dividendy a trvale nejméně významnou položkou úroky. Posun od reinvestic k dividendám je jednoznačný. Česká ekonomika tak potvrzuje zkušenosti dalších hostitelských ekonomik, kdy jsou pozitivní dopady přílivu PZI na obchodní bilanci doprovázeny negativním dopadem na bilanci výnosů s růstem ziskovosti podniků pod zahraniční kontrolou. Bilance výnosů se vztahuje k faktorům kapitálu (investicím) a práce, tj. výdajům na práci cizinců (resp. příjmům z práce v zahraničí). Struktura výdajů ukazuje (viz tabulka 14), že hlavní část tvoří výnosy z investic, které lze členit podle typu na výnosy z přímých zahraničních, portfoliových a ostatních investic nebo druhově na úroky (z uvedených tří typů investic), dividendy (z přímých zahraničních a portfoliových investic) a reinvestice zisku z PZI. Tabulka 14: Struktura výdajů bilance výnosů v ČR (v %) Výdaje Z toho v % celkem (mld. Kč) úroky reinvestice dividendy práce ciz ,4 44,4 28,7 8,8 18, ,4 38,2 34,3 11,5 16, ,4 29,8 35,2 19,1 15, ,4 24,2 31,2 28,8 15, ,8 21,4 31,1 32,5 15, ,4 23,2 29,9 29,5 17, ,8 21,0 26,9 32,6 19,5 Pramen: ČNB, Statistika platební bilance, vlastní úprava. Stav vnější nerovnováhy v dlouhodobém souhrnu odráží zahraniční dluh a investiční pozice. Česká republika má nejnižší zahraniční zadluženost ze skupiny středoevropských zemí (pod 40 % HDP). Rozhodujícím zdrojem financování deficitu je příliv přímých zahraničních investic. Mezinárodní srovnání ukazuje, že problém udržení makroekonomické rovnováhy je vážným problémem prakticky všech přechodových ekonomik. Deficity běžného účtu platební bilance byly v letech velmi vysoké v Maďarsku (v ročním průměru 7,0 % HDP) a na Slovensku (v průměru 5,8 % HDP). Slovinsko má dlouhodobě velmi nízký deficit (viz tabulka 15). Vnější nerovnováha je ve středoevropských zemích do značné míry spojena s relativně vysokými schodky veřejných financí. V tomto směru je situace kritická v Maďarsku, ale i ostatní země zápasí s udržením vládních deficitů v mezích daných maastrichtskými kritérii. Tabulka 15: Salda běžného účtu platební bilance (v % HDP) CZ HU PL SI SK ,4-6,0-2,8 0,2-7, ,6-6,9-2,5 1,1-7, ,3-7,9-2,1-0,8-2, ,2-8,4-4,4-2,6-2, ,6-6,8-1,7-2,0-7, ,1-5,9-2,2-2,7-7, ,5-7,0-2,6 1,1-5,8 Pramen: ECFIN Statistical Annex of European Economy, Spring 2007, s Nominální konvergence zaostává za reálnou Cenová (nominální) konvergence probíhá současně s reálnou konvergencí a odrážejí se v ní strukturální změny v ekonomice. Postupný růst cen zejména u neobchodovatelných komodit, jejichž cenová úroveň je v méně vyspělých zemích výrazně nižší, povede k přímému i nepřímému tlaku na výrobní náklady podniků (k růstu cen používaných vstupů i mzdových nákladů). Tím bude nutit k vyšší produktivitě ty podniky, které budou chtít obstát v konkurenci. Vyšší růst domácí cenové hladiny, plynoucí z nápravy relativních cen, vede k posilování reálného měnového kurzu a ke zdražování domácích exportovaných statků a služeb na trzích v zahraničí. Pokud by Bulletin CES 7\n9 vývozní strategie podniků byla založena pouze na využívání cenové konkurenční výhody, nebyla by dlouhodoběji udržitelná. Změna cenové úrovně v ekonomice je ovlivněna dvěma faktory. Jedním z nich je vývoj nominálního měnového kurzu, druhým je vývoj míry inflace. Rozklad změn cenové úrovně HDP v ČR v uplynulých letech ukazuje, že od roku 2000 byl výhradním zdrojem cenové konvergence pohyb měnového kurzu. Míra inflace k cenové konvergenci nepřispívala. Provedená srovnání jednotlivých dílčích částí HDP v ČR a dalších zemích EU-5 vůči průměru zemí EU-15 ukazují na relativně rychlý postup cenové konvergence v posledních letech. Výjimku představuje Slovinsko, které vykazuje výrazně vyšší cenovou úroveň od počátku transformace a v posledních letech zde již cenová hladina stagnuje, resp. dochází k jejímu mírnému snížení. Tabulka 16: CPL celkového HDP a jeho složek (EU-15 = 100) CR HU PL SK SI EU-25 OECD HDP Výd. dom. 1) Sk. in. sp. 2) HDP Výd. dom. 1) Sk. in. sp. 2) Poznámka: 1) Výdaje domácností na konečnou spotřebu. 2) Skutečná individuální spotřeba. Pramen: OECD, EUROSTAT, vlastní výpočet. V ČR konečná spotřeba (podle výdajů domácností na spotřebu) dosahovala 56 % cenové úrovně EU-15, avšak skutečná konečná spotřeba dosáhla jen 51 % (údaje za rok 2005 viz tabulka 16), což představuje vzestup asi o 10 p.b. proti roku Nižší ceny konečné spotřeby jsou v rámci HDP částečně kompenzovány vyššími cenami investic (hrubé tvorby fixního kapitálu). Cenová hladina strojů a zařízení dosahovala až 90 % v relaci k EU-15, což představuje vzestup o 24 p.b. proti roku Naopak hluboce podprůměrná je cenová úroveň veřejné spotřeby, která je neobchodovatelným statkem. Tato položka nemá tržní cenu a je propočítávána podle nákladů na vstupy, v nichž velký podíl mají mzdy a platy. Ty se liší od úrovně ve vyspělých zemích podstatně více než ceny zboží a služeb. Z těchto důvodů dosahuje po přepočtu do mezinárodních cen spotřeba vlády v relaci k HDP téměř 30 %, zatímco v domácích cenách je to jen kolem 20 %. Srovnání cenových úrovní s průměrem celé EU (ale i s průměrem starých členských zemí nebo eurozóny) je vzhledem k výrazným rozdílům mezi jednotlivými členy tohoto agregátu poněkud zavádějící. Proto je pro ČR provedeno srovnání s jednou referenční ekonomikou (Německem), a to pro složku soukromé spotřeby (konečnou spotřebu domácností) (viz tabulka 17). Velmi nízkých cenových úrovní je v méně vyspělých členských zemích dosahováno u neobchodovatelných komodit (velmi často jde o různé služby), resp. celkově ve veřejném sektoru. Naopak relativně nejvyšší cenovou úroveň lze zaznamenat u energií, oděvů či telekomunikačních služeb. V těchto skupinách středoevropské členské země vykazují dokonce vyšší cenovou úroveň než vyspělé země EU. Důvody spočívají v nedokonalém konkurenčním prostředí, v praktikách nadnárodních korporací, ve vlivu daňového zatížení a řadě dalších vlivů. Tabulka 17: CPL výdajových složek HDP v ČR v relaci k Německu (CPL Německa = 100) Spotřeba domácností 37,4 41,8 50,9 56,1 58,8 Hrubá tvorba fix. kap... 50,9 64,1 67,5.. Stroje a zařízení.. 73,0 91,2 92,3.. Stavby.. 35,1 44,2 50,8.. Spotřeba vlády.. 22,6 30,6 36,3.. HDP celkem 31,7 38,5 48,3 53,6 56,4 Poznámka: Údaje mezi lety 1996 a 2005 nejsou z důvodu metodických změn plně srovnatelné. Pramen: OECD, EUROSTAT, vlastní výpočet. Odlišnosti cenových relací je možné ilustrovat i pomocí koeficientu cenových odchylek, který je počítán v relaci k cenové struktuře konečné spotřeby domácností jedné referenční země (viz obrázek 4). Ve srovnání s Německem jsou cenové struktury středoevropských členských zemí relativně podobné, a to nejvíce ve Slovinsku, následovaném ČR. Naopak odlišné jsou v Maďarsku a Polsku a nejvíce na Slovensku. Ze srovnání cenových úrovní pro konečnou spotřebu domácností ČR vůči Německu zřetelně vyplývá výrazná cenová konvergence ve většině položek. Velké rozdíly i nadále přetrvávají v cenách potravin a nápojů nebo bydlení. Naopak ceny oděvů, telekomunikačních služeb a dopravních prostředků jsou již velmi blízko německé úrovni. Pro další vývoj se však může ukázat jako problematické, že změny relativních cen byly až dosud dány převážně pohybem měnového kurzu, a nikoli inflačním diferenciálem. Při predikci dalšího vývoje velkou neznámou představují především regulované a administrativně určované ceny statků a služeb. Obrázek 4: Cenové úrovně konečné spotřeby a koeficienty cenových odchylek, rok 2002 (Německo = 100) Průměrná cenová úroveň konečné spotřeby DK FI NL FR SE AT IT BE LU ES SI IE GR CY EE UK PT CZ MT PL HU LV LT RO BG SK Koeficient cenových odchylek (v %) Pramen: OECD, EUROSTAT, vlastní výpočet. Jak dlouho bude proces cenové konvergence trvat, není možné přesně odhadnout, a to z celé řady důvodů. Především se bude projevovat rozdílná povaha vyrovnávání cenových rozdílů mezi obchodovatelnými a neobchodovatelnými statky. Hlavními determinantami cenové konvergence bude vývoj reálného důchodu na obyvatele a s ním spojené změny produktivity práce a vývoj reálných příjmů obyvatelstva v české ekonomice v relaci k ostatním zemím. Bulletin CES 8\n10 Bulletin CES Silné vlivy okolního prostředí mohou procesy cenové konvergence urychlovat i zpomalovat. Z dosavadních zkušeností je možno usuzovat, že přibližné vyrovnání cenové hladiny bude trvat nejméně celé příští desetiletí, spíše však mnohem déle. Specifické jsou charakteristiky vztahu reálné a nominální konvergence v české ekonomice. Prvním specifikem je velká odchylka relativní cenové hladiny od ekonomické úrovně směrem dolů. V relaci k průměru zemí EU-27 dosahuje Česká republika 80 % HDP na obyvatele v paritě kupní síly (PPS), avšak jen 60 % cenové úrovně celkového HDP. V ostatních nových členských zemích je tato relace mnohem vyrovnanější. V České republice by se měla pohybovat relace cenové úrovně cca na 75 % EU-27. Při dosavadní rychlosti konvergence cenové hladiny, která činí zhruba 4 procentní body ročně, a při dosavadním postupu reálné konvergence o zhruba 2 procentní body ročně by vyrovnanějšího poměru ekonomické a cenové úrovně (90 % ku 80 %) bylo možno dosáhnout nejdříve za 5 let. Proces reálné i cenové konvergence se však s přibližováním k úrovni vyspělých zemí EU bude pravděpodobně zpomalovat. Druhým specifikem ČR je, že vyrovnávání cenové úrovně probíhalo v současné dekádě výhradně zhodnocováním nominálního měnového kurzu, zatímco v ostatních středoevropských nových členských zemích hrál významnou úlohu inflační diferenciál. V ČR byla průměrná roční míra inflace (HICP) v období pod úrovní eurozóny (2,1 oproti 2,2 %). Měnový kurz CZK se zhodnocoval vůči euru ročním tempem 3,9 % (vůči USD 9,3 %). Tendence ke zhodnocování reálného měnového kurzu se ještě zdaleka nevyčerpala, jak naznačuje přetrvávající velký rozdíl mezi paritním a tržním kurzem. Po odpadnutí kurzového kanálu po přijetí eura lze očekávat silné inflační tlaky, podobně jako tomu bylo v Irsku a některých dalších kohezních zemích EU. Tendence k vyrovnávání cenové hladiny obchodovatelných statků bude v rámci jednotného trhu pokračovat, případně bude existencí společné měny ještě posílena. Při předstihu růstu produktivity práce v České republice se bude odrážet i ve vyrovnávání mezd, které zaostávají více než ceny zboží a služeb (pracovní náklady na osobu v eurech činí v ČR jen 35 % průměrné úrovně zemí EU-27 při přepočtu tržním kurzem). Mzdový růst se bude přelévat i do neobchodovatelného sektoru, kde produktivita práce roste pomaleji. Odložení termínu přijetí eura na pozdější období podle Aktualizované strategie přistoupení ČR k eurozóně (z ) umožňuje, aby se kurz CZK v souladu s působením tržních sil i nadále zhodnocoval a předešlo se tak případným prudkým výkyvům v míře inflace po přijetí společné evropské měny. Tendence k vyrovnávání cenové hladiny obchodovatelných statků a služeb s vyspělými ekonomikami EU bude v rámci jednotného trhu pokračovat a bude se přenášet přes mzdový růst i do neobchodovatelného sektoru. Předcházení nežádoucím inflačním tlakům při přetrvávajícím velkém rozdílu cenových hladin bude usnadněno odkladem přijetí eura podle Aktualizované strategie z konce srpna Odklad poskytuje delší časový prostor pro zhodnocování nominálního měnového kurzu, jehož potenciál doposud není zdaleka vyčerpán a bude i nadále hlavním kanálem cenové konvergence české ekonomiky. 4. Hlavní výzvou je udržení rychlého tempa růstu a makroekonomické stability Česká ekonomika se nachází v období vysoké růstové výkonnosti, která se odráží v rychlém přibližování průměrné ekonomické úrovni v zemích EU. Tento růst se opírá o příznivě působení několika faktorů příliv přímých zahraničních investic a rostoucí význam podniků pod zahraniční kontrolou s výrazně vyšší výkonností, růst úvěrů poskytovaných domácnostem a podnikům s nízkými úrokovými sazbami a expanzivní fiskální politika. Tahounem růstu se stal průmysl a podíl služeb zůstává velmi nízký. Perspektivně se stane udržení vysokého tempa ekonomického růstu, které by zajišťovalo další zvyšování životní úrovně, náročnější. Důvodů je více růst světové ekonomiky se zpomalí, zvýší se konkurence ze strany rozvíjejících se zemí, zeslábne příliv přímých zahraničních investic a českou ekonomiku mohou zasáhnout i turbulence na finančních trzích. Budoucí růst se proto musí opírat o nové růstové faktory. Mezi nimi je to především zvýšení inovační výkonnosti, rozvíjení vzdělávacího systému a úrovně kvalifikace, rozvoj vědy a výzkumu a další kultivace institucionálního prostředí. Hospodářská politika podporující růst musí být spojena s cílem makroekonomické stability, která je podmínkou vyváženého hospodářského vývoje, plné realizace růstového potenciálu a nominální konvergence, která by vedla k hladkému vstupu ČR do eurozóny. Česká republika doplňuje vlastní národní úspory zahraničními zdroji, aby pokryla deficity běžného účtu platební bilance. Základním zdrojem deficitu se stala bilance výnosů a v ní zejména odliv prvotních důchodů související s přímými zahraničními investicemi (repatriované a reinvestované zisky). Zvyšuje i podíl mezd, které jsou vypláceny zahraničním pracovníkům. Udržení vnější nerovnováhy v přijatelných mezích vyžaduje zvýšit tvorbu národních úspor. Rizikovým faktorem z tohoto hlediska jsou klesající míry úspor domácností. Podobně jako ve vyspělých zemích zaznamenala Česká republika v posledních letech silný růst úvěrů (především hypotečních) poskytovaných domácnostem, který podpořil pokles míry úspor domácností a zvýšení jejich zadlužení. Existuje proto riziko nevyváženého vývoje aktiv a pasiv domácností i možnost nesplácení úvěrů ze strany nízkopříjmových skupin. Zvýšení tvorby úspor by podpořila penzijní reforma a pozitivní reálné úrokové sazby. Projevem záporné mezery mezi úsporami a investicemi v sektoru vládních institucí jsou relativně vysoké deficity veřejných rozpočtů. Veřejné finance se jeví z hlediska makroekonomické stability české ekonomiky nejslabším místem hospodářského vývoje. Reforma veřejných financí spojená s reformou penzijního systému a zdravotnictví se stává prioritou hospodářské politiky. Je také nezbytnou podmínkou plnění maastrichtských kritérií a přijetí eura. Česká republika se vyznačuje stabilním a nízkoinflačním prostředím, k němuž přispěl umírněný růst mezd i zhodnocující se koruna. Udržení inflace na nízké úrovni při nízkých úrokových sazbách by vytvářelo příznivé prostředí pro budoucí ekonomický růst. Nicméně cenová a mzdová konvergence bude vytvářet inflační tlaky. Z tohoto hlediska se jeví důležité udržet růst mezd v mezích daných růstem produktivity práce. Důležitým faktorem bude i rozumná fiskální politika a odklad přijetí eura, který umožní další zhodnocování nominálního kursu koruny. Bulletin CES 9\nWorking Paper CES VŠEM N o 6/2007 CENTRUM EKONOM I CKÝCH STUDI Í VŠEM. Proces konvergence v nových členských zemích EU. Anna Kadeřábková a kol.\nV Y S O K Á Š K O L A E K O N O M I E A M A N A G E M E N T U CENTRUM EKONOM I CKÝCH STUDI Í VŠEM Working Paper CES VŠEM N o 6/2007 Proces konvergence v nových členských zemích EU Anna Kadeřábková a kol.


Muž na Mělnicku chtěl ujet policii s kradeným autem — ČT24 — Česká televize\nMuž na Mělnicku chtěl ujet policii s kradeným autem\nCítov (Mělnicko) - Mělničtí policisté pronásledovali dnes odpoledne řidiče osobního vozu, který nezastavil při běžné silniční kontrole v Mělníku. Později se ukázalo, že třicetiletý řidič byl pod vlivem drog, měl zákaz řízení a automobil byl navíc kradený, uvedla mělnická policejní mluvčí Štěpánka Mikulečánková.\nMuž ujížděl policistům z Mělníka směrem na Cítov, kde dokonce prorazil spuštěné závory. Policisté ho zadrželi, až když uvízl za obcí v poli. V autě však již v tu dobu nebyla jeho spolujezdkyně, která v autě seděla, když se ho policisté pokoušeli zastavit. „Zřejmě stihla utéct, intenzivně po ní pátráme,“ podotkla mluvčí.\nPři kontrole se ukázalo, že starší BMW, které muž řídil, je již měsíc kradené. Muž byl navíc podle mluvčí pod vlivem omamných látek a měl zákaz řízení. „V autě jsme také našli prášky, které se používají pro výrobu drog. Řidič byl odvezen na Okresní ředitelství do Mělníka, kde bude určen další postup,“ dodala mluvčí.