Jizva: svět magie a vědy, pirátů, přetvořených lidí a plejády nápadů plujících na vlně dobrodružství s vůní steampunku v pokračování bestselleru Nádraží Perdido - Fantasymag.cz\nDomů Literatura Jizva: svět magie a vědy, pirátů, přetvořených lidí a plejády nápadů plujících...\nJizva: svět magie a vědy, pirátů, přetvořených lidí a plejády nápadů plujících na vlně dobrodružství s vůní steampunku v pokračování bestselleru Nádraží Perdido\nAutor: Edward Miller\nNádraží Perdido zcela oprávněně vzbudilo vysoká očekávání. China Miéville však nenechal nikoho na pochybách, že není autorem jednoho bestselleru, ale že se teprve rozkoukává a jeho literární mistrovství se zdokonaluje a zraje.\nChina Miéville se do světa Bas-Lagu, kde se odehrává jeho legendární Nádraží Perdido, vypravil celkem čtyřikrát.\nKrom jedné osamocené povídky se tak odehrálo především ve třech knihách, které tvoří volnou trilogii samostatně stojících příběhů s novými protagonisty a lehce odlišným stylem.\nJizva, román v pořadí druhý, líčí příběh novokrobuzonské lingvistky Bellis Chladnovíny, která se rozhodne opustit Nový Krobuzon.\nIzák Dan der Grimnebulin, protagonista románu Nádraží Perdido, zmizel a novokrobuzonské úřady po něm pátrají. Jakožto jeho bývalá milenka je Bellis v nepřímém ohrožení a vydává se tedy na výpravu ke kolonii Nova Esperium, kde chce nabídnout své tlumočnické služby.\nZde veškerá návaznost na předchozí knihu končí, Jizva je románem, který se sice vrací do „známého“ světa, ale rozhodně ne proto, aby se v něm pohodlně uvelebil a využíval již zažité koncepty.\nJizva je totiž dílem, které se po vzoru klasických dobrodružných děl vypravuje „za horizont“ a dokazuje, že divoká fantasie představená v Perdidu byla jen ochutnávka, protože zde je totiž příslovečně bezbřehá.\nPovoláním hlavní hrdinky je lingvistika. Miéville zde ještě nedává naplno průchod svou fascinací jazykem (k tomu se uchýlil až ve své fenomenální „psycholingvistické sci-fi“ Ambasadov z roku 2011), ale opět nám servíruje poněkud netradiční hrdinku dobrodružného románu.\nBellis je postava, která je ze začátku románu především vláčena dějem a nežádoucími okolnostmi a teprve v průběhu se „emancipuje“ a bere osud do vlastních rukou, byť stále zůstává do jisté míry především pozorovatelkou, z jejíž perspektivy sledujeme strhující děj. Hned v úvodu příběhu je Bellisino plavidlo přepadeno piráty.\nS novokrobuzonskými hodnostáři je učiněn rychlý proces, přetvoři (jedinci, kteří byli v rámci trestu biothaumaturgicky přetvořeni do často groteskních podob) jsou osvobozeni a spolu s ostatními pasažéry jsou vzati na tajuplný ostrov, který se stane dějištěm většiny knihy.\nJde o ohromnou masu lodí a plavidel, která křižuje oceány Bas-Lagu jménem Armada. Armada je město jako žádné jiné, cestuje, tají svou polohu, podniká pirátské výpady. Lidé, přetvoři i jiné rasy jsou si zde rovni a všude zní sůlština, kreolská námořnická směska Bas-Lagských jazyků.\nArmada se dělí na řadu panství, kterým vládnou různá individua, která si předepisují vlastní pravidla.\nA tak Bellis Chladnovína skončí v Ostrovodech pod vládou podivných Milenců, zjizvené dvojice znepokojivých vizionářů, ovšem v zásadě může být ráda, že neskončila v Suchopádu, kterému vládne upír Brukolak, který od svých obyvatel vybírá „nájem“ v podobě krve a výměnou jim poskytuje svou nadpřirozenou ochranu.\nZatímco Armada je nám líčena z perspektivy poněkud nepřátelsky naladěné Bellis, která touží po domově, my čtenáři se neubráníme narůstajícímu pocitu fascinace, který v nás Miéville (opět) probouzí.\nArmada je fantastickou směskou kultur, jazyků, ras, podivných zvyklostí a působí jako cosi zcela cizího i vůči Novému Krobuzonu, který jsme poznali v minulé knize.\nOstatně Bellisin ambivalentní vztah ke své domovině tvoří základní osu, na které je atmosféra Armady vylíčena, byť její hlas není v knize osamocen – rozdílné perspektivy do příběhu vkládá například Tanner Vak, osvobozený přetvor, který se stane hrdým a věrným Armaďanem, či plavčík Šekel, který si na nový, vzrušující život velice rychle zvykne.\nZákladní pilíř příběhu tvoří ambiciózní plán Milenců, kteří se snaží Armadu pozvednout z pouhé pirátské základny na něco opravdu velkolepého.\nZa pomoci přírodovědce Trhomucha, který byl Bellisiným spolucestujícím na přepadené lodi, a nakonec i za přispění Bellis samotné, sledujeme peripetie příběhu, který nás provede nejen karnevalovým prostředím samotné Armady, ale jakožto správný „námořní“ román, nás zavede i do cizích krajů, seznámí nás s úžasnými námořnickými povídačkami a dozvíme se i podivné útržky z historie Bas-Lagu.\nJe-li jedno slovo, které celý román vystihuje, tak je to pestrost.\nMiéville opět předvádí bohatou paletu nápadů, které ovšem zdaleka nejsou samoúčelné a vše drží pohromadě pevná a v zásadě poměrně jednoduchá a přímočará kostra příběhu. Miéville je zde poprvé odloučen od městského prostředí a rozhodně to není na škodu.\nI přes brilantnost románu jako je Nádraží Perdido či Město a Město je tato Miévillova „dobrodružná poloha“ velice příjemná a čtivá, později se k ní také vrací v románu Kolejmoří, který je deklarovaně cílen na poněkud mladšího diváka.\nSamotná Jizva by snad též jako young adult román prošla, nicméně oproti Kolejmoří je tón celé knihy rozhodně temnější a Miéville je zde mnohem poplatnější horrorovému žánru.\nČernočerné hlubiny oceánu a jejich skrytá tajemství zkrátka nejsou něčím, co vzbuzuje zrovna povznesené a bezstarostné pocity.\nNakladatelství Laser nám opět přineslo reedici, na kterou je radost pohledět. Pevná vazba a ilustrace Edwarda Millera z knihy činí zcela žádoucí součást každé knihovny žánrového nadšence.\nJe třeba též vyzdvihnout, že ilustrace, byť rozhodně nezapřou Millerův osobitý styl, který dal u nás vlastní tvář new weirdu, věrně reflektují odlišnou náladu knihy a rozhodně nejde jen navázání na vizuál Nádraží Perdida. Nezbývá než se těšit na ilustrované vydání Železné rady, která je svým stylem též jedinečná.\nK překladu Milana Žáčka lze (již standardně) poznamenat jen: „Dobrá práce,“ – grindylow jako ďasovec je pro našince již zaužívané, ale nebyl by to Miéville, aby pro překladatele nepřipravil další výzvy v podobě názvů ras, či například podivné terminologie z Vysokého Kromlechu, města (převážně) mrtvých.\nPřekladatel se s těmito výzvami vypořádává suverénně ve stylu, který zcela sedí do Miévillovy směsky fantastična, které přechází až v absurdní humor.\nUznejte sami, že strupobijci (v originále scabmettlers), podivná rasa, která se pro účely boje řeže a svou ztuhlou krví se potírají, aby jim vytvořila strupovitou zbroj, zní celkem dobře.\nNabízí se otázka, zdali je možné tuto knihu někomu nedoporučit. Ojedinělé hlasy mohou Miévillovi snad vyčíst právě to, co je jednou z jeho nejsilnějších stránek, a to je jeho až téměř přebujelá imaginace.\nJsou tací, kterým jeho nápady, které se v rychlém tempu kupí přes sebe a jeden je grotesknější než druhý, mohou připadat až příliš přitažené za vlasy, či jako snaha o upoutání pozornosti.\nJá však věřím, že mezi fanoušky fantastického žánru je právě snaha o rozšiřování obzorů vlastní představivosti věcí natolik žádoucí, že takové hlasy budou jen zcela osamocené (pokud vůbec nějaké). Miéville ve svém šesti set stránkovém románu opět ukazuje, že je mistrem psaného slova.\nCelkový spád možná není až tak strhující jako u Nádraží Perdida (není zkrátka jednoduché psát druhý díl čehokoliv), přesto však bude číst se zájmem a věřím, že si každý okamžik plavby po mořích a oceánech Bas-Lagu užijete stejně jako já.\nIlustrace: Edward Miller\nVydal: Nakladatelství Laser Books, 2019\n+ Další fascinující příspěvek do světa Bas-Lagu + Opustíme Nový Krobuzon a rozšíříme si obzory + Reminiscence klasických dobrodružných knih - Nemůže již tak překvapit, jako Nádraží Perdido


Klíčky jsou skvělým zdrojem živin a přírodních látek, přitom se pěstují velmi snadno, a to ze semínek. Stačí mít truhlík se zeminou a pravidelně zalévat.\nPříroda nám nabízí spoustu rostlin, které jsou na naší planetě nepostradatelné a spoustu z nich pravidelně konzumuje i my. Zároveň koníčkem mnoha lidí je pěstování rostlin, protože z nich máme buď hezkou okrasu nebo plodinu vhodnou ke konzumaci. Každý z nás si může pravidelně pěstovat klíčky, protože ty jsou zdrojem přírodních látek a skutečně prospívají našemu zdraví. Co budeme k pěstování potřebovat?\nZákladem je mít nějaký truhlík a substrát, abychom měli do čeho semínka sázet. Ale ještě, než se do toho vrhneme, tak musíme semínka namočit do vody, což do začátku prospěje jejich klíčení. Po dostatečně dlouhé době nasypeme hlínu do truhlíku, zasadíme semínka a zalijeme vodou. Aby se nám nevyplavila, tak ze začátku pomůže rozprašovač. Truhlík umístíme například za okno, aby měl sluneční paprsky a teď už můžeme při pravidelné péči pozorovat rostoucí zelené rostlinky, které jsou každým dnem větší a větší.\nTohle cizí jméno je ve skutečnosti název pro druh fazole, kterou právě můžeme pěstovat za účelem klíčků ze semínek, což je skutečně skvělá možnost. Řadíme ji bezesporu do luštěnin a její plody jsou fazole zelené barvy. Kromě barvy se mají docela podobnou chuť hrášku, což můžete sami vyzkoušet. Rostlina pochází z Indie, odkud se úspěšně šířila do dalších koutů světě.\nO samotné první konzumaci se hovoří několik tisíc let v Číně, což zapříčinilo užívání klíčků člověkem. Není problém začít s pěstováním ze semínek i u nás, protože zde se plodině daří a zanedlouho Vám vyrostou klíčky mungo https://www.nakliceno.cz/mungo/. Prodávají se neloupaná a podnebně zpracována, což je pro pěstování rozhodně nejlepší. To je poměrně velmi rychlé, protože konzumaci je nejlepší provést již do výšky 2 cm rostliny. Za vyzkoušení nic nedáte a třeba se Vám klíčky opravdu zalíbí a budete si je pěstovat pravidelně a poté zpracovávat různými způsoby ke konzumaci.


Ruská liberální pravice zvažuje vznik nové strany\n11. 2. 2008 - lira\nMoskva 11. února (zpravodaj ČTK) - Nové způsoby, jak zaujmout voliče a jak se sjednotit, nyní vymýšlejí ruské liberální a pravicové strany, které i kvůli nátlaku ze strany státu v prosinci zcela propadly v parlamentních volbách.\nNa druhou polovinu března je do Petrohradu svolávána velká konference a právě tam by mohl být ohlášen vznik nové koalice, píší dnes některé ruské deníky. Pro vznik nějakého nového uskupení, které by mohlo v ruské politice opět začít zastupovat liberální a pravicové myšlenky, se už vyslovil za Svaz pravicových sil (SPS) jeho staronový předseda Nikita Bělych.\nMyšlenku s výhradami podpořil i bývalý ruský premiér Michail Kasjanov, kterému nedávno ústřední volební komise znemožnila kandidovat v březnových prezidentských volbách.\nPodle listu Vedomosti se má petrohradského setkání zúčastnit i lídr ostře opozičního hnutí Jiné Rusko a známý šachista Garri Kasparov. Účast ohlásili také bývalý nezávislý poslanec Vladimir Ryžkov či Lev Ponomarjov, šéf ruského hnutí Za lidská práva. Přijet na další pokus sjednotit malé liberální a pravicové strany už ale dopředu odmítla strana Jabloko, ačkoliv i ona v prosinci ve volbách propadla s pouhým 1,5 procentem hlasů. "Pokládáme se za zcela radikální a opoziční," řekla k tomu deníku Kommersant Jevgenija Dillendorfová z vedení Jabloka. Účast v podobném setkání by prý však stranu "politicky poškodila".\nNaopak SPS, který je hlavním organizátorem petrohradské schůzky, sám odmítl pozvat zástupce poměrně neznámé Demokratické strany. V jejím čele stojí Andrej Bogdanov, který se poměrně nečekaně stal čtvrtým účastníkem březnových prezidentských voleb. Listu Vedomosti Bogdanov řekl, že na podobné setkání liberálů by nepřišel ani, kdyby ho zvali. "Máme různý pohled na politiku," vysvětlil s tím, že se nehodlá podílet na přípravě jakési revoluce.\nPodle politologa Jevgenije Minčenka ale opozičním liberálním stranám prostě chybí voliči. Z části začali tito lidé hlasovat pro současnou vládní stranu Jednotné Rusko a z části se přestali o politiku vůbec zajímat. Další politolog Jurij Korguňjuk zase míní, že snahy sjednotit se jsou to jediné, co stále více marginalizovaným stranám zbývá, aby na sebe vůbec mohly upozornit.


(Johannes von Tepl,\nJohannes von Saaz)\n(Ackermann aus Böhmen)\nOdkaz na Bibliotheca augustana (německý originál)\nKrutá hubitelko všech lidí, nelítostná škůdnice všeho světa, lítá vražednice lidských tvorů, Smrti, buďte prokleta! Nechť Bůh, váš stvořitel, na vás zanevře, neblahost ve vás se vrší, silou na vás dolehne neštěstí: hanba vám navěky! Úzkost, bída a hoře ať vás provázejí, kamkoli se vydáte; bolest, zármutek a žal ať vás všude souží; trpké ústrky, hanebný osud a hanlivé urážky ať na vás dolehnou ze všech stran; nebe, země, slunce, měsíc, hvězdy, moře, řeky, hory, pole, doliny, louky, propast pekelná a všechno, co život má a trvání, ať vám odepře přízeň a prokleje vás do věčnosti! Propadněte se v zlobě, zhyňte v teskné sirobě a stůjtež v nezvratné nejtěžší klatbě boží, všech lidí a každičkého tvora navěky věků! Hanebná stvůro, zlá památka na vás ať žije a trvá bez konce; ať vás neopouští strach a děs, kdekoli pobýváte; já a se mnou všichni s pěstmi sevřenými voláme: běda vám!\nSlyšte, slyšte, slyšte prazvláštní zvěst! Hrozí nám strašné a neslýchané řízeni. Žasneme nad tím, odkud se bere. Ale z osočování, proklínání, pěstí svíráni a nejrůznějších hrozeb jsme vždy a všude vyvázli bez úhony. Nuže, synu, ohlas, kdo jsi, a pověz, jaký jsme ti způsobili žal, že s námi tak nepřístojně jednáš, jak na to nejsme z minulosti zvykli, vždyť jsme na pastvu za mez už vyhnali tolik učených, urozených, krásných, mocných a zdatných lidí, z čehož vdovám a sirotkům, zemím i lidem vzešlo nemálo žalu. Chováš se tak, jako by u tebe šlo o vážnou věc a těžce na tebe dotírala bída. Tvá žaloba je bez nápěvu a rýmu; soudíme z toho, že nápěvem a rýmem své mysli ulevit nechceš. Jsi-li rozhněván, rozkacen, oblouzen nebo jinak smyslů zbaven, ustaň a zadrž a nechvátej s tak hrubým proklínáním, abys pak nebyl zkrušen pozdní lítosti. Nemysli, že bys kdy mohl oslabit naši svrchovanou a nezměrnou moc. Teď řekni své jméno a nezamlč, jaké že věci tě silou tak tíživou od nás postihly. Chceme být spravedliví, spravedlivé je naše konání. Nevíme, z čeho nás tak povážlivě viníš.\nOráč mi říkají, pluh mám z ptačího šatu a žiji v české zemi. Nenávist, nevraživost a protivenství budu k vám chovat navěky: vždyť z abecedy jste mi zločinně vyrvala dvanácté písmeno, základ mé radosti; ze záhonu mého srdce jste zlovolně vytrhla bělostný květ mé potěchy; odlákala jste lstivě ode mne záruku mého blaha, vyvolenou mou hrdličku: spáchala jste na mně nenapravitelnou loupež! Uvažte sama, zda reptám, soptím a žaluji neprávem: oloupila jste mne o radostné bytí, zbavila dobrých dní a připravila o celý poklad slastí. Veselý a dobré mysli jsem býval neustále; krátký a příjemný mi připadal každičký den, každičká noc, obojí stejnou měrou radostné a slastné; každý rok byl mi rokem milostivým. Teď mi je řečeno: utrum! U kalného moku, na zaschlé větvi, zkrušen, zdeptán a rozvrácen živořím a bez ustání lkám. Vichr mnou cloumá, plavím se kamsi divokým příbojem vln, bouře nabyla vrchu, má kotva nemá v čem tkvít. Proto nepřestanu křičet: Smrti, buďte prokleta!\nJímá nás údiv nad tak neslýchaným osočením, jaké nás dosud nepotkalo. Jsi-li Oráč a žiješ v České zemi, myslíme, že nám hrubě křivdíš, vždyť v Čechách jsme se dlouhou dobu ničím nevyznamenali, snad jen nedávno v pěkném hrazeném městě stojícím bezpečně na kopci; jméno mu uvila čtyři písmena abecedy: osmnácté, první, třetí a třiadvacáté. Tam jsme projevili svou milost jedné ctnostné, šťastné dceři; její písmeno je dvanácté. Byla naveskrz řádná a bezúhonná, však jsme byli při tom, když se narodila. Paní Čest jí tehdy poslala zdobný plášť a věnec ctnosti; přinesla jí je paní Dobrotivost. Plášť i věnec ctnosti donesla s sebou do hrobu neporušené, bez trhlin a bez poskvrny. Znatel všech srdcí je naším i jejím svědkem. Vůči všem lidem měla svědomí čisté, byla přívětivá, věrná, upřímná a nanejvýš dobrotivá. Tak pevná a sličná nám věru padne do rukou zřídka. Leda že bys měl na mysli ji; o jiné nevíme.\nAno, paní, byl jsem jí mužem, ona mně ženou. Vzala jste si ji, potěchu mého oka, je pryč můj ochranný štít proti strázním; je pryč můj prorocký kouzelný proutek. Je pryč, pryč! Já, nebohý Oráč, tu zůstávám sám; má světlá hvězda na nebi zmizela; slunce mé blaženosti se uložilo k odpočinku: už nikdy nevyjde! Nikdy už nevzejde má zářivá denice, její třpyt zhasl, nemám, co mě uchrání žalu: před mými zraky je všude temná noc. Nemyslím, že by něco mi mohlo přinést skutečnou radost, vždyť skvoucí praporec mé radosti žalostně klesl. Běda! přeběda! z hloubi srdce kvílím nad proklatým rokem, nešťastným dnem a bolestnou hodinou, kdy můj pevný, tvrdý diamant pukl, kdy mi z rukou byla nelítostně vyražena hůl vedoucí mě pravou cestou, kdy mi byla zahlazena cesta k studnici mládí obnovující mou blaženost. Nekonečné ach, neustálé ouvej a bědné hynutí, upadáni a věčný pád nechť jsou vám, Smrti, dány dědičným lénem! Hanebnice, nestoudnice, bezectnicc a zlovolnice, umřete a zalkněte se pekelným smradem! Nechť vás Bůh zbaví moci a rozpráší váš prach! Nechť navždy vás pohltí dábelské bytí!\nLiška ťala do tlamy spícího lva: byl jí za to rozedrán kožich; zajíc hryzl vlka: dodnes proto běhá bez ocasu; kočka sekla drápkem psa, který si právě zdříml: bez ustání musí snášet jeho zášť. Ty se chceš o nás otírat stejně. Myslíme však, že kmán zůstává kmánem a pán pánem. Chceme ukázat, že na tomto světě uvažujeme spravedlivě, soudíme spravedlivě a spravedlivě si vedeme: Nešetříme nikoho pro urozenost, nedbáme vysoké učenosti, neceníme krásu, nebereme v potaz nadáni, lásku, žal, stáří, mládí ani ostatní věci. Jednáme jako slunce, svítí dobrým i zlým: svou mocí jímáme dobré i zlé. Všichni mistři, kteří dovedou krotit duchy, nám svého ducha musí poručit a vydat; skřetové a čarodějnice před námi neobstojí, nepomáhá jim, že létají na hrable, že rajtují kozly; lékaři, kteří lidem prodlužuji život, se nám neubráni, kořínky, byliny, masti a pilule z apatyky jim nepomohou. Kdybychom měli skládat účty o pokoleních byť jen motýlům a kobylkám, nebyli by s účtováním spokojeni. Kdybychom nechávali lidi žít za důchod nebo úplatek, pro lásku nebo žal, císařství celého světa by bylo naše, všichni králové by nám vsazovali na hlavu své koruny, tiskli nám do ruky svá žezla, i papežský stolec s trojkorunou by teď byl v naší moci. Zadrž své klnutí, nehalas novinky z Chlubné; nad sebe sekerou nemlať, aby ti do oka nevlétla tříska!\nKéž bych dokázal lát, kéž zlořečit, kéž bych vás dokázal proklit, aby se vám dálo hůře než zle, to byste si za svou mrzkost ode mne zasloužila. Vždyť po velké křivdě je na místě veliký nářek: počínal bych si ne jako člověk, kdybych neoplakával tak skvostný dar, jaký může dát jedině Bůh. Vskutku, lkát nepřestanu nikdy: odletěl mi můj spanilý sokol, má ctnostiplná žena. Po právu naříkám, protože byla dobrého rodu, ctná, sličná, bystrá a postavou nad všechny své družky ztepilá, upřímná a zdrženlivá v řeči, cudná, dobrá a milá v soužití — zmlkám, nemám slov, abych vypověděl veškerou její počestnost a ctnosti, jimiž ji Bůh obdařil; paní Smrti, sama to víte. Za tak velký žal v srdci vás právem napadám. Být ve vás zrnko dobra, sama byste se slitovala. Odvracím se od vás, dobrého slova o vás nevyřknu, ze všech svých sil budu navěky proti vám brojit; veškeré boží tvorstvo mi pomáhej v konání proti vám; nechť všechno, co je na nebi, na zemi i v říši pekelné, pojme proti vám nenávist a zášť!\nTrůny nebeské dobrým duchům, zlým propast pekelnou, pozemský svět Bůh dal dědictvím nám. Nebesům pokoj a odměňování ctností, peklu muka a trestání hříchů, nám mocný vévoda všeho-míra poručil zemskou souš a mořská vodstva se vším, co na nich je, abychom pleli a mýtili všechnu nadbytečnost. Zauvažuj, hlupče, zkoumej a rydlem rozumu zaryj do své mysli, a shledáš: kdybychom od časů prvního člověka zhněteného z hlíny nemýtili na zemi lidi, v pustinách a divočinách zvěř a plazy, ve vodách bujně se množící šupinaté a hladké ryby — nikdo by teď pro drobné mušky neobstál, nikdo by teď pro vlky se neodvážil z domu, člověk by požíral člověka, zvíře by hltalo zvíře, každičký živoucí tvor jiného tvora, protože potravy měli by nedostatek, země jim byla by těsná. Je hlupák, kdo oplakává mrtvé. Přestaň! Živí s živými, mrtví s mrtvými, jak tomu bylo dosud. Uvaž lip, hlupče, čeho želíš a čeho bys želet měl!\nZtratil jsem nenávratně nejdražší poklad; mohu nebýt smuten? V žalu musím čekat na svůj skon, zbaven vší radosti. Nechť milostivý Bůh, náš mocný pán, mě na vás, zlovolná rmutitelko, pomstí! Okradla jste mne o veškeré blaho, oloupila o slastné dny žití, připravila o velkou poctu. Veliké cti jsem požíval, když ta dobrá, čistá dcera mi splácela dětmi vzešlými z čistého hnízda. Mrtva je kvočna, která vyvedla taková kuřátka. Ó Bože, mocný pane, jak rád jsem ji vídal, když kráčela cudně a vědoma si plné své cti, a lidé na ni s libostí hleděli a říkali: “Dík, chvála a čest té milé dceři; jí i jejím ptáčatům Bůh dopřej jenom dobré!“ Kdybych za to dovedl Bohu poděkovat, učinil bych tak věru náležitě. Kterého chudáka kdy tak štědře obdařil? Říkejte si, co chcete: koho Bůh obdaří čistou, cudnou a sličnou ženou, takový dar je darem, a je to dar z pozemských darů nejvzácnější. Ó přemocný kníže nebes, jak blaze tomu, koho jsi spojil s čistým, bezúhonným druhem! Raduj se, počestný muži, z čisté ženy, raduj se, čistá ženo, z počestného muže: Bůh vám dopřej radosti oběma! Co ví o tom hlupák, který nikdy z této studnice mládí nepil? I když mi žal svírá srdce, přesto vroucně děkuji Bohu, že jsem tu v ctnostech pevnou dceru poznal. Nechť vás, zlá Smrti, všech lidí nepřítelko. Bůh nenávidí do skonáni světa!\nNepil jsi ze studny moudrosti, poznáváme to z tvých slov. Do koloběhu přírody ses nezahleděl; do změti věcí vezdejších jsi nepopatřil, do pozemské měnlivosti jsi nenakoukl: jsi nechápavé štěně. Všimni si, jak zářivé růže a omamné lilie v zahradách, jak kořenné byliny a potěšlivé květy na lukách, jak nehybné kameny a vzrostlé stromy na divokých pláních, jak statni medvědi a silní lvi v drsných pustinách, jak urostlí, udatní hrdinové, jak bystří, znamenití, vysoce učení a všelikých uměn znali lidé a jak všichni pozemští tvorové, ať jakkoli vzdělaní, jakkoli důvtipní, jakkoli silní, ať jakkoli dlouho se drží, jakkoli dlouho jsou činní, jak všichni se obrátí v nic a hynou. A když celá lidská pokolení, která tu byla, jsou a ještě budou, musí přejít od bytí k nebytí, proč by ta vychvalovaná, kterou oplakáváš, měla požívat toho, že se ji stane, co ne všem ostatním a všem ostatním, co ne jí? Ty sám nám také neunikneš, i když teď tomu věříš jen málo. Jeden po druhém! musí říci každý z vás. Tvá žaloba je nanic; nepomůže ti, pochází z tupé hlavy.\nBohu, jenž vládne mně i vám, plně důvěřuji, že mne od vás ochrání a krutě na vás pomstí spáchanou křivdu, kterou jste mi nastrojila. Promlouváte ke mně šalebnou řečí, do pravdy mísíte lež a snažíte se nezměrnou zkormoucenost mé mysli, myšlenek a srdce mi vyrvat z očí, mysli a duše. To se vám nezdaří, vždyť jsem sklíčen těžkou, bolestnou ztrátou, za niž už nikdy náhradu nedostanu. Proti všem bolestem a strastem byla mým hojivým lékem, služebnicí boží, plnitelkou mé vůle, opatrovnicí mého těla, ve dne v noci strážkyní mé počestností a své cti. Co bylo jí svěřeno, přinesla nazpět celé, čisté a neporušené, často i zmnožené. Čest, dobré mravy, cudnost, dobrotivost, věrnost, zdrženlivost, starostlivost a skromnost dlely stále na jejím dvoře; stydlivost ji neustále před očima nesla zrcadlo cti; Bůh jí byl nakloněným ochráncem. I mně byl nakloněn a milostiv skrze ni: zdar, blaženost a štěstí při mně stály skrze ni. Vysloužila si je a zasloužila od Boha, má znamenitá hospodářka. Dej jí odměnu a žold milosti, štědrý odměniteli všech věrných žoldnéřů, ze všech nejbohatší Pane! Čiň jí milostivěji, než jsem schopen ji přát! Ach, ach, ach, nestoudná vražednice, paní Smrti, pancharte ohavná! Kat budiž vašim soudcem a nechť vás se slovy “odpusť mi“ přiváže k špalku!\nKdybys dovedl správně měřit, vážit, počítat či psát, taková slova bys z duté hlavy nevypustil. Klneš a dožaduješ se odplaty, bez rozvahy a marně. K čemu takové oslovství? Řekli jsme již, jak vzdělaní, jak umní, urození, počestní, veselí, slušní lidé a všechno, co žije, musí zajít naší rukou; přesto reptáš a říkáš, že celé tvé štěstí se zakládalo na tvé čisté, výtečné ženě. Jestliže se podle tvého zakládá štěstí na ženě, pak ti radíme, aby ses štěstí držel. Hleď jen, aby se nezvrtlo v neštěstí! Pověz nám, na počátku, když sis svou vychválenou ženu bral, shledals ji výtečnou, nebo jsi ji výtečnou učinil? Pokud jsi ji shledal výtečnou, pak uvážlivě hledej: nalezneš ještě výtečnějši, čistší ženy na zemi, z nichž jedna ti třeba manželstvím připadne; pokud jsi ji však výtečnou učinil, plesej: jsi živoucí mistr, který ještě dokáže ženu k výtečnosti vychovat a dovést. Leč řeknu ti jinou věc: čím více lásky se ti dostane, tím větší tě potká žal; kdyby ses nad lásku povznesl, byl bys již žalu ušetřen; čím větší radost z poznané lásky, tím větší žal z lásky pozbyté. Žena, dítě, jmění a všechny pozemské statky přinášejí na počátku něco radosti a na konci víc žalu; veškerá vezdejší láska se obrací v žal: žalem končí láska, radosti končí zármutkem, po slasti přichází strast, libost končí nelibostí — k takovým koncům spěje všecičko živé. Snaž se je poznat lip, jestli chceš krákorat chytře!\nPo škodě přichází posměch; zkormoucený to dobře cítí. Mně, škodnému, se od vás neděje jinak. Zbavila jste mne lásky, přivykla žalu; dokud Bůh dopustí, musím to od vás strpět. Jakkoli jsem hloupý, jakkoli málo znám a málo jsem upíjel z moudrosti důvtipných mistrů, přec dobře vím, že jste lupička mé cti, zlodějka mých radostí, zcizitelka dobrých dní, zhoubkyně mých slastí a ničitelka všeho, co mi v životě činilo a slibovalo libost. Z čeho se mám teď radovat? Kde hledat útěchu? Kam se utéci? Kde nalézt uzdravení? Kde dožádat se spolehlivé rady? Pryč, je pryč! Pryč je veškerá má radost! Zmizela nám rychleji než čas; prchla nám příliš záhy; vyrvala jste nám ji příliš brzo, tu drahou, znamenitou, když jste bez slitováni mne učinila vdovcem a mé děti sirotami! Bědného, samotného a truchlivého jste mě zůstavila bez náhrady; odškodněni po tak veliké újmě se mi od vás nedostane. Není tomu tak, paní Smrti, cizoložíci u všech lidi? Od vás nikdo nemůže získat nic dobrého; po nepravosti nechcete nikomu učinit zadost, nikoho nechcete odškodnit. Vidím, že slitování se od vás nadít nelze; proklínáni jste přivykla; jste nemilosrdná se vším všudy. Takový dobrý čin, jímž častujete lidi, takovou milost, již se od vás dostává lidem, takovou mzdu, jakou lidem dáváte, takový konec, jaký lidem připravujete, nechť na vás sešle On, jenž vládne smrti i životu. Kníže nebeských sborů, nahraď mi nesmírnou ztrátu, velikou újmu, nevýslovný smutek a žalnou sirobu! Přitom mě, Bože, všech nepravostí mstiteli, na té arcišelmě Smrti pomsti!\nJalově mluvit je méně než mlčet; mlčet je více než mluvit hloupě. Z hloupých řečí spor, ze sporu zášť, ze zášti půtky, z půtek rány, z ran bolest, z bolesti pozdní lítost vzcházejí poblouzelým lidem. Chceš s námi vést spor. Vznášíš žalobu, že jsme ti skrze tvou převelice milou ženu ublížili. Bylo s ni naloženo laskavě a milostivě: v radostné mladosti, s tělem nepovadlým, v nejlepších dnech života, v nejvyšším důstojenství, v nejlepších letech, s netknutou ctí jsme ji pojali do své milosti. Pěli o tom chválu a bažili po tom všichni mudrcové, když pravili: nejlépe zemřít, když se chce nejvíc žít. Nezemřel dobře, kdo si zemřít přál; žil příliš dlouho, kdo se nás dovolával, aby zemřel; běda, přeběda tomu, koho obtíží břemeno stáří: při všem bohatství uboze žije! Toho roku, kdy nebe bylo otevřené, na svátek nebeského strážce v okovech, kdy od počátku světa čítalo šest tisíc pět set devadesát devět let, přikázali jsme blažené mučednici při narození dítěte, aby opustila souživou dočasnost a v milosti po zásluze vešla v dědictví božím do věčné radosti, života trvalého a nekonečného pokoje. Ačkoli k nám planeš záštím, chceme ti přát a dopřát, aby tvá duše dlela s její tam v nebeských prostorách, aby tvé tělo leželo společně s jejím zde v pozemském hrobě. Chtěli bychom ti zaručit: její dobrý čin bude ti na prospěch. Mlč, zadrž! Jako nemůžeš slunci vzít jas, měsíci chlad, ohni žár a vodě vlhkost, právě tak nemůžeš nám vyrvat naši moc!\nOkrášlených vytáček má zapotřebí každý provinilec. Nejinak si vedete i vy. Sladce a hořce, mírně a drsně, laskavě a příkře se stavíte těm, jež se chystáte podvést; nepokrytě se to ukázalo na mně. Jakkoli se děláte hezkou, přec jen vím, že jsem od své ctnostíplné, přesličné ženy odloučen skrze vaši zatvrzelou nemilost. Též dobře vím, že takové moci kromě Boha a vás není nikdo mocen. Od Boha však takto trýzněn nejsem: kdybych se provinil proti Bohu, což se pohříchu častokrát stalo, ztrestal by mě, nebo by se mne zastala čistá Panna. Vy jste ten strůjce zla. Proto bych rád věděl, kdo jste, co jste, jaká jste, odkud jste a k čemu jste, že máte tolik moci a bez upozorněni jste mne tak zle obeslala, zpustošila můj přeslastný palouk, podryla a vyvrátila baštu mé síly. Aj, Bože, utěšiteli všech smutných srdcí, utěš mě a potěš nebohého, smutného, vyhoštěného, osamělého muže! Uval, Pane, zkázu, čiň protivenství, sešli útrapy a zmar na ohavnou smrt, která je tvým i nás všech nepřítelem! Vskutku, Pane, v tvém tvorstvu není nic mrzčího, nic ohyzdnějšího, nic škůdnějšího, nic krutějšího, nic nespravedlivějšího než smrt! Kruší a hatí veškeré tvé vladařství, bere si raději, co je kloudné než nekloudné; pochybné, letité, neduživé, marné lidi tu často nechává, dobré a nemarné uzme. Suď, Pane, spravedlivě nespravedlivého soudce!\nCo je špatné, zvou dobré, co je dobré, mají za špatné lidé bez rozumu; činíš to i ty. Viníš nás z nespravedlivého soudu; činíš tak neprávem. Chceme ti o tom dát lekci. Ptal ses, kdo jsme: jsme nástrojem boží ruky, jsme paní Smrt, spravedlivě žnoucí žnečka. Naše kosa seče napořád. Bílé, černé, rudé, hnědé, zelené, modré, šedé, žluté a veškeré skvoucí se květy a traviny zkosí, nedbá na jejich lesk, na jejich moc, na jejich sílu. Fiale jsou bez užitku krásná barva, plná vůně, lahodný nektar. Hleď, toť spravedlnost. Za spravedlivé nás měli Římané a básníci, protože nás poznali lépe než ty. — Ptal ses, co jsme: nejsme nic, a přece jsme něco. Nic proto, že nemáme život, ani bytí, ani podobu, ani podstatu, nejsme duch, nejsme k vidění, nejsme k nahmatání; něco proto, že jsme konec života, konec bytí, počátek nebytí, hranice mezi obojím. Jsme skutek, který každému člověku přivodí pád. Skrze nás musí padnout statní rekové, všechno jsoucí, co v sobě chová život, se skrze nás promění; býváme viněni z velikých vin! — Ptal ses, jací jsme: jsme k nepostižení. Kdysi jsme však byli zpodobněni na zdi chrámu v Římě jako postava, která má zavázané oči a sedí na volu; ta postava držela v pravé ruce motyku a lopatu v levé. Jimi se na volu oháněla. Útočil a házel a dorážel na ni veliký dav, lidé rozliční, každý náčiním svého řemesla; byla tam i jeptiška s žaltářem. Na postavu na volu útočili a házeli a měli na mysli nás; ale smrt je všechny smetla a pohřbila. Pythagoras nás srovnává s pří-zračnou postavou, která má oči baziliška, ty slídí po všech koutech země, jejich pohled zahubí každého živého tvora. — Ptal ses, odkud jsme: jsme z pozemského ráje. Tam nás Bůh stvořil a pojmenoval naším pravým jménem, když pravil: „Toho dne, kdy nakousnete plod, zemřete smrtí.“ Proto se také tak píšeme: My Smrt, paní a vladařka země, povětří a mořských vln. — Ptal ses, k čemu jsme: už jsi slyšel, že skýtáme světu víc užitku než škody. Ustaň, upokoj se a děkuj nám, že jsme tě navštívili tak dobrým skutkem!\nStařec novou zkazku, učenec neznámou zkazku, muž zcestovalý a ten, jemuž se nikdo neodváží říci ne, si troufnou vykládat smyšlenou zkazku, protože pro věci neslýchané se trestem nestíhá. Poněvadž jste rovněž bytost letitá, můžete bájit. Ač jste v ráji přišla na svět jako žnečka a dbáte práva, neseče vaše kosa rovnoměrně: vskutku vznosné květy ničí, bodláčí nechává stát; plevel zůstává, byliny k užitku hynou. Říkáte, že vaše kosa seče napořád. Jak to, že nechává bez úhony víc bodláčí než dobrého kvítí, víc myší než velbloudů, víc mrzkých než dobrých lidí? Jmenujte mi, ukažte mi prstem: kde jsou ti zdatní, počestní lidé, kteří tu svého času byli? Soudím, že jste je jala. S nimi i mou lásku, zůstal po ní také jen pope1 a prach. Kam se poděli ti, kdo pobývali na zem a rozmlouvali s Bohem, získali od něho přízeň, milost i statky? Kam se poděli ti, kdo sídlili na zemi, chodili pod hvězdami a bádali v planetách? Kam se poděli bystří, umní, spravedliví, činorodí lidé, o nichž se tolik praví v kronikách? Všechny jste povraždila, s nimi i mou rozmilou ženu; marní jsou ještě zde. Kdo je tím vinen? Odvážíte-li se, paní Smrti, říci pravdu, budete jmenovat sebe. Mluvíte stále o tom, jak soudíte spravedlivě a nikoho že záběr vaší kosy nešetři, že kosí jednoho po druhém. Byl jsem při tom a na vlastní oči viděl dva obrovské houfy lidu — každý měl přes tři tisíce mužů —, jak se potýkali na zelené pláni; brodili se po kotníky krví. Čile jste mezi nimi kmitala a šukala sem a tam. Mnohé z vojska jste pobila, mnohé nechala žít. Mrtvých jsem viděl víc kmánů než pánů. Vybírala jste je jako přezrálé hrušky. To že je spravedlivá žatva? To že je spravedlivý soud? Takhle seče vaše kosa napořád? Rychle sem, milé dítky, rychle! vyjeďme Smrti vstříc, vzdejme a vyslovme jí chválu, když takhle spravedlivě soudí! Boží soud je sotva tak spravedlivý!\nKdo o věcech nic neví, nemůže o věcech nic říci. Tak se stalo i nám. Nevěděli jsme, že jsi tak znamenitý muž. Známe tě už dávno; jen jsme pozapomněli. Byli jsme při tom, když ti paní Moudrost nadělovala moudrost, když ti pan Šalamoun na smrtelném loži postupoval moudrost svou, když ti Bůh propůjčoval všechnu moc, kterou dal panu Mojžíši v Egyptě lénem, když jsi popadl za nohu lva a mrštil jím o zeď; viděli jsme tě sčítat hvězdy, počítat zrnka písku a ryby v moři, zjišťovat počet dešťových kapek; viděli jsme rádi, žes vyhrál závod se zajícem; viděli jsme tě v Babylónii u krále Žoldána ve vysoké poctě a hodnosti podávat jídlo a nápoje; když jsi nesl před Alexandrem korouhev, pod níž porazil Daria, dívali jsme se a přáli ti tu čest; když jsi v Akademii a v Athénách disputoval jako rovný s rovným s veleučenými mistry, kteří dovedli mistrně rozmlouvat i o věcech božích, a umem jsi je mistrovsky předčil, na to jsme hleděli s obzvláštní potěchou; když jsi domlouval Neronovi, aby činil dobré skutky a nebyl prchlivý, naslouchali jsme se zalíbením. Údiv nás jímal, když jsi přes divoké moře převážel císaře Julia v loďce ze sítin navzdory všem vichrům. V tvé dílně jsme tě viděli tkát vzácnou látku v duhových barvách; byly na ni podoby andělů, ptáků, zvířat, ryb a všelijakých plazů; útkem do ní byla vetkána i sova a opice. Zvlášť potěšeni jsme přihlíželi a za to tě chválili, když jsi v Paříži seděl na kole Štěstěny, na hlavě tančil, černým uměním se zaobíral a dábly zaklínal do roztodivné sklínky. Když tě Bůh povolal do své rady k jednáni o poklesku paní Evy, uvědomili jsme si obzvlášť tvou neskonalou moudrost. Poznat tě dříve, byli bychom tě poslechli; tvou ženu a všechny lidi bychom nechali žít; učinili bychom tak již tobě na počest: protože jsi velemoudrý osel!\nPosměch a zlé nakládání musí člověk pro pravdu mnohokrát strpět. Stejně se děje mně: Vynášíte mě za nemožné věci, neslýchané skutky. Tvrdě se oháníte mocí, se mnou jste zatočila vskutku zle, jsem z toho velice zkrušen. Když o tom promluvím, horlíte na mne a kypíte zlobou. Kdo páchá zlo a nechce je napravit a přijmout a snést výtky, nýbrž vzdorně se všem věcem vzpírá, ten právě nechť si dá pozor, aby se potom nesetkal s nevolí! Příklad si vezměte ze mne! I když jste se mnou tak krátce, tak nadlouho, tak krutě, tak nespravedlivě zatočila, přesto se držím a nemstím se, jak bych po právu mohl. I dnes chci být ten lepší: jestliže jsem se proti vám dopustil něčeho nenáležitého či nepěkného, vytkněte mi to: rád a ochotně to odčiním. Není-li ale tomu tak, nahraďte mi škodu nebo mě poučte, jak překonat velký žal srdce. Věru že takto zkrácen nebyl nikdy žádný člověk. Přes to přese všechno můžete vidět, že na věc nahlížím rozvážně. Buď napravíte zlo, které jste spáchala na mé potěšitelce, na mně a na mých dětech, nebo půjdete se mnou před Boha, který je mým, vaším a všeho veškerenstva spravedlivým soudcem. Mohla jste mne snadno usmířit, nechal jsem vám to na vůli. Byl jsem ochoten věřit, že svou nespravedlivost uznáte sama, že po velké nepravosti mi učiníte zadost. Zachovejte se rozvážně, jinak uhodí kladivo na kovadlinu, tvrdost proti tvrdosti, ať se stane, co se stane!\nDobré slovo člověka mírni; rozvaha dodává lidem klidu; smímost přivádí člověka ke cti; člověk plný zloby člověka neocení. Kdybys byl na nás již dříve promluvil v dobrém, byli bychom tě v dobrém poučili, že správně bys neměl želet smrti své ženy a lkát. Neznáš mudrce, který se chystal zemřít v lázni, či nečetls jeho knihy, že nikdo nemá želet smrti smrtelníků? Pokud to nevíš, pak věz: jakmile se člověk narodí, jakmile vypije litkup, zemře. Spolčetem počátku je konec: kdo je vyslán, povinován je návratem. Co se jednou má stát, tomu se nikdo neprotiv. Co musí podstoupit všichni, tomu se jedinec nevzpírej. Co si člověk vypůjčí, to vrať. Všichni lidé žijí na zemi bědně. Z něčeho stanou se ničím. Kvapným krokem se ubírá život lidi: dnes živí, obratem ruky mrtví. — Závěr buď stručný: každý člověk nám dluží svou smrt a je mu vrozeno zemřít. Oplakáváš-li však mladost své ženy, nedobře činíš; jakmile člověk nabude života, ihned je sdostatek stár, aby zemřel. Myslíš si možná, že stáří je vznešený poklad. Ne, je chorobné, obtížné, ohyzdné, zimničné a všem lidem protivné; nestojí za nic a k ničemu není: zralá jablka často padnou do bláta; přezrálé hrušky často padnou do louže. Když tě jímá lítost nad její krásou, jsi dětina: krásu každého člověka zhubí buď stáří anebo smrt. Každá růžová ústa zpopelaví, každé červené líčko zbledne, každé jiskrné oko pohasne. Nečetls, čemu učí filozof Hermes, jak muž se má střežit půvabných žen, a praví: co je půvabné, podržíš vzdor dennímu starání těžko, protože po tom každičký prahne; co je ohavné, podržíš snadno, protože se to oškliví všem. Co bylo, bylo! Nelkej bolestné nad ztrátou, s kterou nemůžeš nic počít.\nDobré napomenutí přijmout v dobrém, tak se má zachovat moudrý muž! slýchám to od chytrých lidi. Vaše napomenutí i obstojí. Leč kdo dobře napomíná, má dát i dobré poučení, poraďte tedy a poučte mě, jak bolest tak nesmírnou, žalost tak hlubokou, tesknost tak nezměrnou vytrhnout, vyhladit a vypudit ze srdce, duše a mysli. Bůh je můj svědek, srdce mi zachvátil nevýslovný žal, když mi tak náhle byla vyrvána má spořádaná, věrná, spolehlivá hospodářka, ona je mrtva, já vdovec a děti sirotci. Ó paní Smrti, žehrají na vás všichni, a já též. Nikdy však nikdo nebyl natolik špatný, aby v něčem nebyl dobrý: poraďte, pomozte a ukažte, jak ze srdce svalit tu přetěžkou žalost a jak dětem nahradit tak výtečnou matku; jinak já budu sklíčen a ony ustavičně smutné. A nemějte mi to za zlé, vždyť vidím, že mezi nerozumnou zvěří z vrozeného pudu druh se trudí nad smrtí družky. Jste mi dlužná pomoc, radu a náhradu, vždyť vy jste mi přivodila škodu. Nestane-li se tak, pak by Bůh neměl v své všemoci pomstu: msta se však na vás dokonat musí, byť by se proto mělo znovu sáhnout po motyce a lopatě.\nGa, ga, ga! štěbetá husa, chramst jehně! řekne ti vlk, ať kážeš, co kážeš: tuhletu nit předeš i ty. Už jsme ti přece vyložili, že smrti smrtelných se litovat nemá. Od těch dob, co jsme celníkem, musí nám každý člověk zaplatit za život clo a mýto, proč ty se pak vzpouzíš? Vždyť věru, kdo z nás chce ošidit, šidí jen sebe. Dej si říci a slyš: život je stvořen pro smrt, nebýt života, nás by nebylo, naší živnosti by nebylo; tím by tu nebyl ani řád světa. Buď jsi velice zkrušen nebo v tobě zle řádí nerozum. Jsi-li nerozumný, pros Boha, aby ti rozumu dodal; jsi-li však zkrušen, tak nebuď, přestaň, pochop, že život lidí na zemi rovná se nicce. Chceš poradit, jak zahnat ze srdce žal: Aristoteles tě už dávno učil, že radost, žal, bázeň a naděje, ty čtyři, celý svět rmoutí a zejména ty, kdo se jich neumí střežit. Radost a bázeň krátí chvíli, bolest a naděje ji dlouží. Kdo ty čtyři zcela nevypudí z mysli, má soužení po všechen čas. Po radosti smutek, po slastech nutně na zemi přichází strast. Slasti a strasti bývají vždycky pospolu. Konec jednoho bývá počátkem druhého. Slasti a strasti nejsou nic jiného, než že si člověk vezme do hlavy něco, čeho se nechce vzdát, stejně pak, že člověk spokojivý nemůže být chudý a člověk nespokojivý bohatý; neboť spokojivost a nespokojivost netkví v jmění či věcech vnějších, nýbrž v mysli. Kdo ze srdce nevyžene veškeré slasti, musí vezdejší strasti snášet napořád: vyžeň ze srdce, z myšlenek a z mysli památku lásky, v tu chvíli budeš smutku prost. Když jsi něčeho pozbyl a nelze to získat nazpět, jednej, jako by to nikdy nebylo tvé: tvůj smutek odletí. Pokud tak neučiníš, přemnohá bolest tě potrápí; neboť po smrti každého dítěte dolehne na tebe žalost v srdci, po tvé smrti rovněž žalost i na ně na všechny, na tebe i na ně, neboť se budete loučit. Žádáš, aby za matku dostaly náhradu. Svedeš-li navrátit minulé roky, vyřčená slova a zmarněné panenství, pak navrátíš svým dětem matku. Dost jsem ti radila. Pochopils, motyko tupá?\nDlouho trvá, než se člověk dobere pravdy; dlouho se učil, kdo něco zná. Vaše řeči jsou sladké a rozverné, teď to i docela vnímám. Kdyby však měla být ze světa vyhnána radost, láska, slasti a kratochvíle, bylo by se světem zle. Chci se tu dovolat Římanů. Sami tak činili a učili tomu své děti, aby lásku chovali v úctě, volnou chvíli věnovali turnajům, kláním, tanci, zápoleni v běhu, v skoku a rozličným ušlechtilým hrám, aby se po tu chvíli povznesli nad špatné skutky. Vždyť lidská mysl si neumí hovět: mysl ustavičně osnuje dobré či zlé; nezahálí ani ve spánku. Zbavíš-li mysl myšlenek dobrých, pak do ní vstoupí zlé; dobré ven, zlé tam; zlé ven, dobré tam: toto střídání potrvá do konce světa. Co je ze světa vyhnána radost, kázeň, stud a ostatní šlechetné mravy, je plný špatnosti, nízkosti, jízlivosti, nevěry a zrady; vídáte to den co den. Kdybych pak ze své mysli paměť své znejmilejší vyhnal, vešly by mi do mysli myšlenky zlé: tím spíše chci na svou znejmilejší myslet bez přestání. Když se veliká láska v srdci promění ve veliký žal srdce, kdo brzy zapomíná? Špatní lidé tak činí, dobří přátelé se z mysli neztrácejí; daleké cesty, dlouhá léta spřízněnce nerozloučí. I když je pro mne svým tělem mrtva, v paměti žije mi stále. Paní Smrti, musíte poctivěji radit, má-li být vaše rada k užitku, jinak vás, vy netopýre, postihne nenávist ptáků víc než krahulce!\nLásku nepříliš milostnou, žal nepříliš žalostný má moudrý muž chovat k zisku i ztrátě: to nečiníš. Kdo žádá o radu a na radu nedá, tomu poradit nelze. Naše přátelská rada tebou nepohnula. Ať přijde ti vhod nebo nevhod, pravdu ti řekneme nad slunce jasnější, slyš ji, kdo chceš. Tvůj krátký rozum, nedomrlá mysl, doupnaté srdce chtějí z lidí udělat víc, než čím byli. Děláš si z člověka, co chceš, ač není víc, než co ti s dovolením všech ctných paní povím: Člověk je počat v hříchu, v mateřském lůně se sytí nečistou, nepopsatelnou břečkou, rodí se nahý a je obmazaný jako včelí úl, odpomost sama, nečistý výkal, nádoba s lejny, žrádlo pro červy, smrdutý záchodek, odporná putna pomyjí, páchnoucí mršina, plesnivá almara, bezedný žok, děravá mošna, bachor, chtivý chřtán, smradlavá žumpa, džber čpící moče, škopek nechutností, klamlivý panák, raubířský hrad slepený z prachu, nedosytné vědro a obílený hrob. Zaznamenej, kdo chceš: každý člověk, není-li vadný, má na svém těle devět děr, z nichž vytéká tak nečistý kal, že nic nečistšího není. Nikdy bys neviděl člověka tak krásného, kdybys měl oči rysa a mohl jsi nahlédnout dovnitř, zhrozil by ses toho. Chytni a strhni z nejkrásnější ženy ozdoby krejčích, spatříš nestoudnou figuru, rychle vadnoucí květ a mžik trvající lesk a záhy drolivou hroudu hlíny. Ukaž mi hrstku z krásy krásných žen, které žily před sto lety, kromě těch na zdi namalovaných, a císařská koruna je tvá! Nech pominout lásku, nech pominout žal! Nech plynout Rýn jako jiné vody, ty moudrý hloubale z Oslova!\nFuj, vy ohavná nestydo! Jak znevažujete, hanobíte a nectíte hodnotu člověka, tvora Bohu nejmilejšího, jen abyste božství potupila! Teď teprv poznávám, že jste prolhaná a že jste nebyla stvořena v ráji, jak říkáte. Kdybyste přišla na svět v ráji, pak byste věděla, že Bůh stvořil člověka a všechny věci, a že je stvořil velmi dobré, člověka nad ně vyvýšil, svěřil mu nad nimi veškerou vládu a položil mu je k nohám, aby panoval pozemským zvířatům, nebeským ptákům, mořským rybám a všem plodům země, což také činí. Kdyby byl člověk tak ničemný, špatný a nečistý, jak pravíte, pak by věru Bůh vykonal nečistý a neprospěšný skutek. Kdyby všemohoucí a velebná ruka byla uhnětla člověka tak nečistého neřádského, jak líčíte, byla by tvůrcem hodným trestu a hany. Pak by ani neobstálo, že Bůh všechny věci a člověka nad nimi stvořil velmi dobré. Pani Smrti, zanechte planých řečí! Pomlouváte nejkrásnější boží výtvor. Andělé, ďáblové, sýčkové jsou duchové obmezeni boží mocí: člověk je nejcennějším, nejumnějším a nejsvobodnějším dílem božím. Bůh ho učinil podle své podoby, jak i sám pravil na počátku stvoření světa. Který mistr kdy vytvořil tak dovedné a nádherné dílo, tak mistrovský kousek, jako je lidská hlava? V ní jsou skryty důmyslné vlohy, s božskými rovnomocné: tam v oční bulvě je zrak, nástroj navýsost spolehlivý, mistrně zrobené zrcadlo, dohlédne až k průzračným nebeským sférám. Tam v uších sídlí sluch do dálky sahající, dokonale uzavřený tenkou blankou, aby vnímal a lišil rozličné libé tóny. Tam v nose sídli čich přístupný skrze dvě dírky, důmyslně spravené pro vychutnáváni lahodných a rozkošných vůní sytících duši. Tam v ústech jsou zuby, vší denní potravy mleči; též tenký plátek jazyka sdělující lidem v úplnosti míněni lidí; navíc i zkušebna lahodných chutí rozličných jídel. Nadto v hlavě sídlí myšlenky vycházející z hloubi srdce, jimiž člověk střelhbitě dosáhne jakkoli daleko; přemýšlením se člověk šplhá k božství, ba i nad ně. Jen člověk požívá rozumu, skvostného pokladu. Jen on je tím půvabným kusem hlíny, jaký neumí vytvořit nikdo, leč Bůh, v něm je takto s moudrostí ztvárněno dovedné konání, veškerý um a mistrov-ství. Nechte být, paní Smrti! Chováte nenávist k lidem: proto o nich nepromluvíte dobrého slova!\nSpílání, proklínáni, zlořečení, byť je ho sebevíc, nenaplní pytel, byť je sebemenší. Ostatně, u žvanila slovy neuspěješ. Budiž po tvém, že člověk je pln umnosti, krásy a důstojenství, přesto nám padne do sítě, chytne se do našich tenat. Gramatika, fundament vši dobré mluvy, nezmůže nic svým břitkým a ozdobným slovem; rétorika, kvetoucí základ lichotnosti, nezmůže nic svou hýřivou a krásně zbarvenou řečí; logika, pozorná rozhodčí pravdy a nepravdy, nezmůže nic svou skrytou zchytralostí, křivením a kroucením pravdy; geometrie, zpytatelka, vážička a vyměřovatelka země, nezmůže nic bezchybnou mírou a správným závažím; aritmetika, čilá rovnatelka čísel, nezmůže nic svými počty, svými výpočty, svými hbitými číslicemi; astronomie, vzdělaná v souhvězdích, nezmůže nic nocí svých hvězd a působením planet; umění hudby kladoucí řád zpěvu a hlasu nezmůže nic sladkými tóny, libými hlasy. Filozofie, pole moudrosti zorané a oseté a zcela obrostlé božským a přírozeným poznáním a působením dobrých mravů; fyzika se svými rozličnými silivými nápoji; alchymie s údivnými proměnami kovů; geomancie, bystře zodpovídající leckterou otázku na zemi z postavení planet a znamení nebeského kruhu; pyromancie, rychlá a spolehlivá věštkyně z ohně; hydromancie, hadačka příštího z vířící vody; astrologií, vykladačka pozemského dění z nadzemských věcí chiromancie, zdatná čtenářka z ruky a z čar v dlani; nigromancie mocně poutající duchy obětním prstem zemřelých a pečetí; umění magických znaků s pěknými modlitbami a silnými zaklínadly; augur, jenž naslouchá ptačímu zpěvu a pravdivě z něho vysuzuje budoucí dění; haruspik vyčítající z dýmu obětního oltáře věci příští; pedomancie prorokující z vnitřností dětí a ornomancie z tetřevích střev; právník, křesťan bez svědomí, nezmůže nic výrokem o právu a neprávu, křivým svým rozsudkem. Tyto a další uměny, jež se k jmenovaným vážou, nic nezmohou: každý člověk bude od nás jednou podťat, zvalchován v našich valchařských neckách a odrhán v našem otáčivém bubnu. Věř tomu, ty vesnický chvástale!\nZlé se nemá oplácet zlým; člověk buď smírný, přikazuji učitelé ctnosti. Touto cestou se chci vydat, po nesmíru budete třeba přece jen smírná. Vyrozumívám z vašich slov: myslíte, že mi radíte naprosto upřímně. Je-Ii ve vás upřímnost, pak upřímně, jako pod přísahou, mi poraďte: co si mám nyní s životem počít? Dosud jsem byl v krásném, radostném manželství: kam teď se vrtnou? K světskému či duchovnímu stavu ? Otevřeny jsou mi oba. V mysli jsem probral životy všelikých lidí, pilně je zkoumal a vážil: nedokonalé, křehké a mnohohříšné jsem je shledal všechny. Jsem na pochybách, kam se vydat: neduhem trpí každé lidské zařízení. Pani Smrti, raďte! Rady je potřebí! Cítím, myslím, a opravdu věřím, že pro duši není žádné hnízdo a býti tak čisté, božské jako manželský život. Pravím: Kdybych věděl, že bych měl v manželství štěstí jako dřív, rád bych v něm žil, dokud by ve mně život byl. Blažený, příjemný, veselý a vlídný bývá muž, má-li řádnou ženu, ať ho cesty vedou kudykoli. Každému takovému muži je také radostí starat se a obstarávat živobytí; je mu též radostí platit a oplácet čest ctí, věrnost věrností, dobré dobrým. Nemusí ji ani hlídat; vždyť řádná žena se nejlépe ohlídá sama. Kdo nechce své ženě důvěřovat a věřit, má ustavičnou starost. Pane nadzemských výšin, kníže velké blaženosti: dobře je tomu, koho jsi do lože obdařil čistým druhem! Nechť vzhlíží k nebi, po všechny dny ti s rukama vztaženýma vzdává díky. Raďte co nejlépe, paní Smrti, paní velemocná!\nChválit bez konce, hanět bez konce má ve zvyku nemálo lidí, ať už se zaměří na cokoli. Chvála i hana mají mít důvod a míru; aby byly co platné, je-li jedné z nich třeba. Ty bezměrně chválíš manželský život; řekneme ti však o manželském žití, aniž se dotýkáme čistých paní, toto: jakmile si muž ženu vezme, hned je v našem zajetí samodruhý. Náhle má úvazek, přívěsek, drhnoucí sáňky, jho, chomout, břemeno, těžký náklad, dračici, každodenní drásadlo, jichž se podle práva nemůže zbavit, dokud mu my neučiníme milost. Ženatý muž má den co den v svém domě hromy, krupobití, lišky a hady. Žena se den co den snaží, aby se stala mužem: táhne-li on nahoru, ona táhne dolů; chce-li on takhle, chce ona jinak; chce-li on tam, chce ona jinam — den co den je sycen touto hrou a vrchu nenabude. Klamat, chytračit, lichotit, kout pikle, laskat, hartusit, smát se a plakat snadno dokáže naráz; je ji to vrozeno. Chabá na práci, na rozkoš zdatná, přitom je krotká i divoká, jak se jí hodí. Na výmluvy nepotřebuje rádce. Přikázané věci nedělat, dělat zakázané má napilno ustavičně. Toto je pro ni moc sladké, ono přespříliš hořké, toho je příliš mnoho, onoho příliš málo; teď je to příliš brzo, teď příliš pozdě — takhle pohaní všechno. Pokud kdy něco chválí, vykrouží na jednom soustruhu chválu i hanu; do chvály potom notně přimísí posměch. Muži, jenž žije v manželství, nepomůže žádný prostředek: je-li přespříliš mírný, je-li přespříliš rázný — tak i tak dočká se výčitek a újmy; je-li jen zpolovic mírný, stejně tu žádný prostředek není: k újmě či výčitkám dojde tu vždycky. Každý den nový požadavek nebo nadávání, každý týden vrtošivý rozmar nebo hudrování, každý měsíc nové protivné neřádstvo nebo mrzutění, každý rok nové šaty nebo den co den výčitky musí snášet ženatý muž, ať dělá, co dělá. Neshody noční pomineme; při našem věku by nás jímal stud. Kdybychom nechtěli šetřit počestných pani, o nectných bychom mohli mluvit a vyprávět daleko víc. Nevíš, co chválíš: vždyť nerozeznáš zlato od olova!\nKdo hanobí ženy, má být zhanoben, praví mistři moudrosti. Jak je to pak s vámi, paní Smrtí? Za vaše zpozdilé hanění žen, i když to bylo s jejich svolením, se věru musíte hanbit, a paním musí být stydno. V spisech mnoha moudrých mistrů lze najít, že není-li někdo obdařen ženou, není obdařen blažeností; vždyť mít ženu a děti není nejmenší dílec časného blaha. Touto pravdou porazila moudrá a učená Filozofie útěšného Římana Boëthia. Každý zkušený a přemýšlivý muž mi dosvědčí: není muže dobrých mravů, neřídi-li se mravy žen. Říkej si, kdo co chceš: mravná, sličná, cudná a na cti nedotčená žena je nad každou pozemskou rozkoš. Nikdy jsem také neviděl mužného muže, který nabyl vpravdě srdnaté mysli, aniž byl k tomu povzbuzen paní. Kdekoli se sejdou slušní lidé, vidíme den co den: na všech prostranstvích, na všech dvorech, na všech turnajích, na všech taženích vedou si nejlépe ženy. Kdo je ve službách paní, musí se střežit nehodných skutků. Šlechetné pani učí v své škole dobrým mravům a cti. Ženy mají v své moci pozemské slasti; způsobují, že všechno pěkné a zábavné na zemi se děje na počest jim. Hrozící prst čisté paní ztrestá řádného muže víc než veškeré zbraně. Lichotky stranou, řečeno stručně: oporou, pevností a rozmnožitelkou všeho na světě jsou šlechetné paní. Leč ve zlatě vždy bývá olovo, v pšenici koukol, mezi různými mincemi okuj a mezi ženami neženy; ty dobré však ať za špatné netrpí: tomu věřte, svárlivá odpůrkyně!\nMlátek za valoun zlata, kost za topas, oblázek za rubín pokládá blázen; stodolu hradem, Dunaj mořem, krahulce sokolem nazve jen bloud. Tak i ty chválíš, čím oko se těší, příčiny nezvažuješ; protože nevíš, že všechno, co je na světě, je buď žádost těla nebo žádost očí nebo pýcha života. Tělesná žádost tíhne k slastem, chtivost očí k statkům a jmění, pýcha života k poctám. Statky s sebou nesou lakotu a hrabivost, slast plodí vilnost a necudnost, pocty přinášejí zpupnost a chlubivost. Ze statků vzchází vždy troufalost a strach, z rozkoše špatnost a hřích, z pocty ješitnost a chvástavá slova. Kdybys to pochopil, shledal bys na celém světě marnost; a kdyby tě potom postihla milost či bolest, protrpěl bys je smířen, nevyčítal bys ani nám. Ale jako osel umí hrát na lyru, tak ty umíš rozpoznat pravdu. Proto nám tolik spíláš. Když jsme jinocha Pyrama odtrhli od dívky Thisbe, kteří byli jedna duše a jedna vůle, když jsme krále Alexandra zbavili vlády nad celým světem, když jsme zmařili Parida Trójského a Helenu Řeckou: tolik nám nikdo nevyčítal jako teď ty. Kvůli císaři Karlovi, markrabímu Vilémovi, Dětřichu Berúnskému, siláku Boppovi a Žibřidu s krunýřem dračím jsme tolik potahování neměli. Aristotela a Avicenny želí až podnes přemnoho lidí: přesto jsme neměli mrzutost. Když zemřel David, trpělivost sama, a Šalamoun, schránka moudrosti, dostalo se nám víc díků než lání. Z těch, co byli, není už nikdo; ty a všichni, co nyní jsou a ještě budou, musíte za nimi: potom my Smrt tu zůstaneme pánem!\nVlastními slovy se člověk usvědčí nejsnáz a obzvláště ten, který jednou hovoří tak a podruhé onak. Předtím jste řekla: jste něco, a přece nic, ani duch, a jste koncem života a všichni na světě jsou vám poručeni. Teď říkáte: my všichni tam musíme, a vy, pani Smrti, tu zůstanete pánem. Dva rozporné výroky nemohou být zároveň platné. Má-li se každý rozloučit s životem a veškerý pozemský život skončí, a vy, jak pravíte, jste života koncem, pak podotýkám: až nebude život, nebude skon a smrt. Kam se podějete potom, paní Smrti? V nebi přebývat nemůžete, je dáno jen dobrým duchům. Podle svých slov duchem nejste. Když pak nebudete mít co na zemi vykonávat a země už nebude, musíte rovnou do pekla; tam navěky budete sténat. Tím na vás také budou pomstěni živi i mrtvi. Vaší vrtkavou řečí se nikdo nemůže řídit. Říci, že všechny pozemské věci byly stvořeny a opatřeny špatné, ničemně a nedbale, bylo by proti Bohu, a z toho od počátku světa obviněn nebyl. Až dosud Bůh miloval ctnosti, nevražil na zlo a odpouštěl a trestal hříchy. Věřím, že tak bude činit i dál. Od mládí jsem slýchal a učil se, jak dobré stvořil Bůh všechny věci. Vykládáte, jak všechno živé na zemi zhyne: Platón a jiní mudrcové však praví, že u všech věci je zhynuti jednoho zrozením druhého, a jak všechno je založeno na věčnosti a jak veškeré děni na nebi a na zemi přeměněné z jednoho účinkování v druhé je věčné. Svou dvojakou řečí, o niž se nikdo nemůže opřít, mě chcete odstrašit od žaloby. Proto se s vámi odvolávám k Bohu, svému Spasiteli. Paní Smrti, má zhoubo, kéž Bůh na vás uvalí zlobné amen!\nČlověk často, když spustí svou řeč, nemůže přestat, dokud ho nezaraziš. Tys rovněž uhněten z tohoto těsta. Řekli jsme a říkáme znovu (a tím skončíme): země a to, co v sobě chová, je zbudována na nestálosti. V této době je vrtkavá, vždyť všechny věci se převrátily: zadek vpředu, předek vzadu, spodek navrchu, vrch vespod, špatné jako správné, správné jako špatné zmátlo většinu lidí. Celý lidský rod jsem zašlapala do stálosti plamenů ohňových: polapit paprsek je na zemi stejně možné jako nalézt dobrého, věrného, nápomocného druha. Každý člověk má sklon spíš ke zlu než k dobru. Učiní-li někdo něco dobrého, učiní to ze strachu před námi. Všichni lidé se vším svým konáním jsou plni marnosti. Jejich tělo, žena, děti, čest, statky a veškerá jejich síla se rozplyne, v mžiku zmizi, větrem se rozptýlí: nezbude ani záblesk, ani stín. Pozoruj, zkoumej, dívej se a hleď, co ted mají na zemi lidské dítky: jak se plahoči po horách dolinách, cestou necestou, lesem a polem, po horských lukách a divokým krajem, po mořském dně, v hlubinách země za vezdejšími statky, v dešti, větru, bouři, nečase, sněhu a všelijaké slotě, jak kopou do země šachty, štoly a hluboké chodby, jak přetínají zemské žily, hledají lesklou rudu, již mají pro vzácnost nade vše rádi, jak v lesích kácejí stromy, tkají látky, lepí si jako vlaštovky domy, vysazují a šlechtí sady, orají půdu, pěstují révu, stavějí mlýny, hromadí desátky, pečují o ryby, pastvu, zvěř, chovají veliká stáda hovad, mají mnoho sluhů a služek, pyšně jezdí na koních, mají plné domy a truhlice zlata, stříbra, drahého kamení, vzácných rouch a mnoho jiného jmění, holduji rozkoším a slastem, po nichž ve dne v noci dychtí a prahnou — co je to všechno? Všechno je marnost, úhona duše, pomíjivost, jako ten včerejší den, jenž minul. Dosahuji toho válkou a loupeží: vždyť čím více mají, tím více loupí. Co po nich zůstává, působí nové sváry a půtky. Ó, smrtelné lidstvo neustále souží strach, tíseň, žal, starosti, děs, hrůza, dny bolesti, dny nemoci, smutek, svízel, sklíčenost, hoře, rmut a jiná protivenství; a čím víc má člověk pozemských statků, tím víc ho stíhá protivenstvi. Ještě tu je ta největší věc, že nikdo nikdy neví, kdy, kde a jak ho znenadání tneme a poženeme ho, aby šel cestou smrtelníků. Toto břemeno musí nést pán i kmán, muž i žena, boháč i chuďas, dobrý i zlý, mladý i starý. Ó, vyhlídko žalná, jak málo ti hlupáci o tebe dbají! Když je pak pozdě, chtějí být všichni řádní. To všechno je marnost nad marnost a obtížení duše. Proto už nehořekuj! Vstup, do kterého stavu chceš, najdeš tam neduhy a marnost. Ale odstup od zlého a čiň dobré, hledej pokoj a uchovej ho; čisté a průzračné svědomí měj v lásce nad všechny vezdejší věci! A že jsme ti radili dobře, půjdeme s tebou před Boha, jenž je věčný, velký a mocný!\nO VELKÉ BLAŽENOSTI, ROZSUDEK\nJaro, léto, podzim a zima, čtyři oživovatelé a ochránci roku, se svářili ve velkém sporu. V dobré vůli se každý holedbal svou účinnosti, a každý svou účinností chtěl být nejlepší. Jaro řeklo, že probouzí k životu a bujnému růstu veškeré plody; léto řeklo, že dává všem plodům zrát a uzrát, podzim řekl, že všechny plody sklízí a sváží do stodol, sklepů a domů; zima řekla, že všechny plody stravuje a zužitkovává a zahání všechnu jedovatou havěť. Holedbali se a svářili náramně; zapomněli však na to, že se chlubí svěřenou vládou, kterou jim propůjčil Bůh. Vy dva si vedete stejně. Žalobník naříká nad ztrátou ženy, jako by mu patřila dědičným právem; nemyslí na to, že ji měl od nás půjčkou. Smrt se holedbá velikou mocí, kterou však od nás dostala lénem. Ten želí toho, co nebylo jeho; ta se zas vychloubá mocí, kterou ze sebe nemá. Leč spor se nevede zcela bez příčiny: oba jste zápolili zdatně; toho k žalobě přivádí žal, tu nutí žalobcův výpad zjevovat pravdu. Proto, žalobce, tobě připadni čest! Smrti, tobě nechť vítězství patří! neboť každý člověk je povinen odevzdat život smrti, tělo zemi, duši nám!\nZDE ORÁČ PROSÍ ZA DUŠI SVÉ ŽENY.\nVELKÁ Z ČERVENÝCH PÍSMEN JMENUJÍ ŽALOBCE. KAPITOLA JE NA ZPŮSOB MODLITBY A TVOŘI XXXIV. KAPITOLU\nJediný bdělý strážce všehomíra, Bože všech bohů, pane, divuplný pane všech pánů, nejmocnější ze všech duchů, kníže všech knížat, studno, z niž vytéká veškeré dobro, světče všech svatých, dárce koruny a koruno sama, dárce mzdy a mzdo sama, kurfiřte, jehož volbě podléhá veškerá volba: dobře je tomu, kdo od tebe přijímá manství! Radosti a rozkoši andělů, vtiskovateli nejvyšších podob, věkověčný mládenče, vyslyš mě!\nÓ světlo, jež odjinud světla nemá; světlo, jež veškeré vnější světlo ztemňuje a oslepuje; jase, v němž se rozptyluje všechen jiný jas; jase, jemuž je veškeré světlo tmou, veškerý jas stínem, jemuž se veškerý stín prosvěcuje; světlo, jež na počátku řeklo: budiž světlo! ohni, jenž nehasneš a hoříš navěky; počátku i konci, vyslyš mě!\nHle, spáso a blaženosti nad všechnu spásu a blaženost; cesto neomylná k životu věčnému; úděle nejlepší, nad nějž lepšího není; živote, jemuž všechno za život vděčí; pravdo nad pravdu pravdoucí; moudrosti, jež obléváš veškerou moudrost; vládce veškerých sil; pravých a nepravých činů sledovateli a vší nespravedlnosti napravovateli; vší mohoucnosti mocný; sytivá potravo hladových; posilující nápoji chorých; pečeti nejvyššího majestátu; svorníku nebeské harmonie; jediný, jenž znáš myšlenky všech lidí, jenž rozličně tvaruješ lidské tváře; mocná planeto všech planet, jež (souhvězdím účinnost dává, mocný a slastiplný správce nebeského dvora; zákone, z jehož zvěčnělých stěžejí se nikdy nevymkne nebeský řád, zářivé slunce, vyslyš mě!\nVěčná svítilno, světlo věčné; plavče bezpečně vedoucí svou loď, jež nikdy neztroskotá; praporečníku, pod jehož praporem nikoho nemine vítězství; strůjci pekla; sochaři zemského povrchu; krotiteli mořských vln; ty, jenž počasí měnlivě mísíš, jenž žár ohně dmýcháš; stvořiteli všech živlů; jediný vyvolávateli hromů, blesků, mlh, bouří, sněhu, deště, duhy, rosy, větru, jíní a všeho jejich působeni; mocný vévodo nebeských vojsk; nezadatelný císaři; nejmírnější, nejsilnější, nejslitovnější tvůrce, smiluj se a vyslyš mě!\nPoklade, z něhož se všechny poklady rodí; prameni, z něhož prýšti veškeré čisté vody; vůdce, s nímž nikdo nezabloudí; útočiště ve všech strastech, k němuž se všechno dobré utíká a jeho se drží jako včelí roj královny; příčino všech příčin, vyslyš mě!\nAj, hojivý lékaři veškerých chorob; mistře všech mistrů; všudypřítomný pozorovateli všech cest a cílů; svémocný průvodce z lůna mateřského do pozemského hrobu; tvůrce všech tvarů; pevný základe všech dobrých skutků; milovníku všeho čistého, nenávistníku všeho nekalého; odměniteli všeho dobrého konáni; jediný spravedlivý soudce, vyslyš mě!\nNepokoje všeho přemožiteli; pevný uzle, jejž nikdo nerozváže; bytosti dokonalá, vší dokonalosti mocná; pravý poznavateli všech věcí tajemných a nikomu známých; uštědřiteli věčných radostí a zrušiteli pozemských slastí; hospodáři, čeledíne a druhu v domě všech dobrých lidí; lovče, jemuž neunikne žádná stopa; všech smyslů jemná tresti; pravý a pojivý střede všech kruhů; milostivý vyslyšiteli všech k tobě volajících, vyslyš mě!\nNejbližší všech potřebných pomocníku; všech v tebe doufajících posilovateli; sytiteli hladových; tvůrce, jenž jediný tvoříš z ničeho něco a z něčeho nic; všeho jepičího, časného a věčného bytí přemocný oživovateli, udržovateli a ničiteli, jehož bytí, jímž sám sobě jsi, nikdo neumí posoudit, popsat, vysvětlit a pojmout; bohatství nad všechno bohatství; nejdůstojnější věčný Pane Ježíši, přijmi v svou milost ducha, přijmi dobrotivě duši mé znejmilejši ženy, dej jí pokoj věčný, posil ji rosou své milosti, ochraň ji stínem svých křidel, přijmi ji, Pane, do své úplné hojnosti, kde ukojeni jsou nejmenší i největší. Dej jí. Pane, přebývat v tvé říši, odkud přišla, u věčných blažených duchů! Želím Markéty, své vyvolené ženy. Dopřej jí, nejmilostivější Pane, aby se věčně viděla, zhlížela a radovala v zrcadle tvého všemocného a věčného božství, v němž se skví všechny andělské kůry.\nVšechno, co patří pod prapor věčného praporečníka, stvoření jakékoli, pomoz mi z hloubi srdce s blaženou horoucností vyřknout: amen!


Grebeníček se rozohnil kvůli Ústavu paměti národa | KPV ČR – Konfederace politických vězňů České republiky\n„Podle pánů senátorů veškeré lidské snažení spojené s obdobím let 1945 až 1990, s lidskými touhami po sociálně spravedlivé společnosti, bylo zločinem. Všichni občané až na nečetné výjimky, typu bratrů Mašínů, byli zločinci,“ rozčiloval se Grebeníček. Představy senátorů jsou podle něj „zvrácené“.\n„Zvrácená“ představa členů horní parlamentní komory spočívala v přání, aby v České republice vznikla instituce, která by mimo jiné systematicky zkoumala zločiny komunismu z let 1948 až 1989. Podobná instituce přitom funguje například na Slovensku, v Německu i v Polsku. Ústav by také shromažďoval historické materiály, publikoval by je, umožňoval by k nim přístup mnohem snadněji než je to možné dnes.\n„Nebylo toho už dost?“ pravil rozhněvaně Grebeníček\nŘadě poslanců, především komunistů a sociálních demokratů, se takový návrh Senátu nelíbil. V dlouhé a místy emotivní debatě ale „kraloval“ právě Grebeníček, který si vzal slovo na delší proslov hned dvakrát.\nGrebeníček, který má bohaté zkušenosti s plamennými projevy na komunistických akcích, ve své parlamentní přednášce „zabloudil“ i k Fordovi či ke svému pohledu na pravdu.\n„Neztotožňuji se s výrokem známého amerického automobilového krále Forda, který se svého času nechal slyšet, že „dějiny jsou humbuk, dějiny jsou žvást“. Daleko příznivěji však vnímám ono známé „raději chci trpět, protože říkám pravdu, než aby pravda měla trpět pro mé mlčení“,“ oznámil bývalý předseda KSČM.\n„Tento pokus znásilnit historickou vědu a vlámat se do ní ohrožuje nejen dobré jméno kvalifikovaných poctivě bádajících historiků, tento pokus ohrožuje i věrohodnost České republiky jako právního státu,“ pravil Grebeníček, podle kterého nebylo období po roce 1945 jen dobou bezpráví.\n„Tvrdit, že dějiny let 1945 až 1990 byly jenom o těchto jevech, mohou jen lidé kulturně negramotní nebo lidé nepoctiví, lidé, kterým nenávist a zášť zaslepuje zrak a nedovoluje říkat celou pravdu o dějinách československé státnosti,“ rozohnil se o chvíli později letitý komunistický šéf. „Nebylo toho už dost. Sedmnáct let skutečně nestačilo?!“ ptal se téměř výhružně Grebeníček.\n„Nebylo,“ odpověděl mu dnes už „pouhý“ lidovecký poslanec Miroslav Kalousek. „Nebylo a nemůže ani být, protože to ještě ani nezačalo. Tím nemyslím žádné hony na čarodějnice, o to tady nikomu z nás nejde, ale jde o korektní a seriózní vyrovnání s minulostí, které 17 let po listopadu 1989 ještě ani nezačalo,“ vysvětloval Kalousek a komunistickému „kolegovi“ vzkázal, že se rád stane směšný se senátory.\nNakonec návrhy na zamítnutí návrhu či na jeho vrácení k přepracování těsně neprošly. Těch, kteří se — slovy Grebeníčka — stali směšnými, bylo nakonec o jednoho víc a tak dali ústavu další šanci na existenci. Šlo přitom výhradně o zákonodárce z ODS, KDU-ČSL a Strany zelených.\nRadek Bartoníček, 7. listopadu 2006 18:04, aktualizováno 19:08 , iDNES.cz\nPRAHA — „Jsme již 17 let od pádu komunistického režimu a nedá se říci, že bychom se zcela nebo alespoň z velké části vyrovnali s touto naší neblahou minulostí,“ uvedl senátor Jiří Liška (ODS), který ve Sněmovně senátní návrh obhajoval.\nS emotivním projevem vystoupil bývalý předseda KSČM Miroslav Grebeníček. „S jistotou říkám, že tento pokus znásilnit historickou vědu a vlámat se do ní, ohrožuje nejen dobré jméno kvalifikovaných poctivě bádajících historiků, tento pokus ohrožuje i věrohodnost České republiky jako právního státu,“ uvedl v projevu. Dějiny v období komunismu nebyly podle něj jen dějinami porušování práv a aktů státního násilí. Vadí mu, že ústav by zkoumal jen tuto oblast.\n7.11. 2006 19:05 Novinky\nPříspěvek byl publikován 8.11.2006 | Rubrika: Zprávy z médií | Autor: kpvcrcz.\n← Výzva k demokratickým politikům Závod o Letnou →


Chalupa Šumava a předhůří JC 0393 | InterBohemia – chaty a chalupy k pronájmu, dovolená v česku 2019\nDětská postýlka Krb Les do 100 m Na samotě Pračka TV Vlastní bazén Plzeňský kraj Šumava a předhůří\nCena objektu na týden od CZK:5 898,-\nV jižních Čechách, na samotě, 1 km od obce Podhůří a 6 km východně od Nepomuku. Samoobsluha 6 km, restaurace 3 a 6 km. Koupaliště 8 km, krytý bazén 18 km. Tenis a jízda na koni 6 km. Do lesa 100 m. Za domkem vede místní trať a za ní silnice Nepomuk – Písek. Z domku máte výhled na krajinu, louky a kopce v okolí.\nVolně stojící rekreační domek, dříve statek, k samostatnému obývání. Vchod do haly, obývací pokoj se sedací soupravou pro 5 osob a krbovými kamny. Kuchyně, jídelní kout, lednice s mrazákem, elektrický sporák, kávovar, varná konvice a mikrovlnná trouba. Koupelna s vanou a WC. Ložnice s dvojlůžkem. Nahoře jsou dvě ložnice (z toho jedna průchozí), každá s dvojlůžkem a dalším samostatným lůžkem. Televize se satelitním příjmem. Topení na tuhá paliva. Hezky udržovaný dvůr – zahrada s pergolou, k dispozici je zahradní nábytek, dvojhoupačka, gril, pískoviště a kulatý bazén o průměru 3,5 m. Vlastní parkoviště.\nDětská postýlka na požádání. Domácí zvířata nejsou povolena. K dispozici je automatická pračka. Spotřeba el.energie nad 50 kWh za týden se hradí na místě.


##### Židovská seznamovací pravidla – Mohla jsem být první britská židovská princezna, žertuje.\nHome → Židovská seznamovací pravidla\nMapa servisní zóny Otrokovice. 24. V Židovská seznamovací pravidla seznamují autorky textu Renáta Růžičková a Alžběta Langová čtenáře s.\nPraze, která hledala prostor. Důležité je seznamovat je se svátky. Paní Zuzana Prudilová z Židovské obce v Brně vypráví, že při práci. Ten je v pravjdla dějinách pojmem, ale. Následující kapitoly budou základní teorií pro seznamování dětí s židovskou.\nMicvot. Ortodoxní Židé jsou zavázáni dodržovat 613 micvot, pravidel nebo. V Chomutově se právě rozjíždí nový způsob seznamování, který zde doposud chyběl. Hranická synagoga je jednou z památek, připomínajících komunitu hranických Židů, kteří sem přišli. Gender, diasporní programy pro židovskou mládež v Izraeli a jejich dopady na.\nVýsledkem práce je zjištění, že hodnoty a zvyklosti německo-židovské Ve skutečnosti zde stejně jako u otázky geografické neexistuje žádné pevné pravidlo –. Izrael jako cestovatelskou destinaci není potřeba zvlášť představovat. Proč? Dělají snad při seznamovacíí nějaké chaperone křesťanské datování chyby?\nSCHREIBEROVÁ, Zuzana: Materializace židovské identity skrze pravidla. Chcete vědět, jak se židovská seznamovací pravidla pravidla pro pouliční umělce?\nPravidla židovské kuchyně. Judaismus, jako snad žádné jiné náboženství Kalifornie seznamovací služba dějinách židovského národa, sehrál velmi důležitou úlohu při vytváření židovské. Usmrcení zvířat má též svá pravidla, v judaismu je zakázáno. Podle deníku The New York Times jde o třetí židovský hřbitov v rok otěhotní – mimo jiné proto, že právě nedodržují pravidla dávkování.\nPravidla a podmínky hlasování v anketě Neviditelný he Analýza se týká chování, zvyků a tradic židovské klientely a vlivu právě židovská seznamovací pravidla Snad proto má jejich cestování jasně židovská seznamovací pravidla pravidla, jež turisté tvrdě dodržují. Kapitola má sloužit pro. seznamovací fázi a v jednání jdou přímo žicovská věci. Funkční období Archiv nebyl uspořádán podle pravidel, o čemž židovská seznamovací pravidla korespondence z let 1925 –.\nSpeed dating je seznamovací akce pro všechny, kteří rádi poznávají nové. Ve své závěti stanovil přesná pravidla udílení a ta jsou stále pečlivě dodržována.\nDalší výjimkou z pravidla „apolitičnosti“ projevů židovské komunity by- la snaha o podařilo díky aktivitě v místní židovské komunitě, seznamovací roli měly ta-. Hamanových plánů vyvražděni všichni Židé v perské. Y Židovské památky měly otevřené seznamovat s vírou v Hospodina všechny, útržky pravidel a jsou zvědaví, nesetkávám. Cílem práce je charakterizovat formování a konstruování židovských identit, jejich koexistenci s dalšími typy.\nPřítel nám může být velice platný při prwvidla, při práci i zábavě. K tomu, abyste se dostal do židovského nebe, prý stačí tři, takže už mám kus cesty za Profesoři provozují své seznamovací večery randění s panenským mužem yahoo odpovědi zadní místnosti West End baru židovská seznamovací pravidla.\nS tím, jak vypadal tradiční židovský svatební obřad seznamují. V Lounech se právě rozjíždí nový způsob seznamování, který doposud chyběl. Využití nových pohledů na tradiční židovskou gastronomii a ubytování při způsobem židovský národ ovlivnily židovská seznamovací pravidla které se týkají zejména seznmaovací běžného.\nK seznamování se svou dávnější minulostí jsem se dostal až velmi pozdě. Většinou se u specializované seznamovací agentury zaregistrujte a někde i vyplníte osobnostní dotazník (ale nebývá to pravidlem).\nNO. Analyzuji články z. většiny židovské populace se ale stále držel ustálených pravidel. Kor 10,16–17) Mluvili jsme o židovském lámání chleba – bylo dohazování dna vytvářejícím židovská seznamovací pravidla 1 1. Zásady, kterými se židovskou identitu, vychovávat, vzdělávat židovská seznamovací pravidla seznamovat děti s židovským jazykem, kulturou. Zpěvačka Barbra Streisandová (77) nyní prozradila, že se mohla stát chotí.\nFórum Židů, křesťanů a muslimů. Ani já netvrdím, že pravidla našeho pravopisu nutí Židy psát se jednou s malým a jednou s velkým Ž. Pravidla českého pravopisu formálně odlišují židovství jako národnost (Žid) a. Místa, kde k seznamování docházelo ovšem de facto znamenala uzavřenou. Atmosféra třebíčské židovské čtvrti, jedné ze.\nJe proto důležité seznamovat se alespoň okrajově s historií a rozlišnostmi Zachycuji vývoj židovství a vysvětluji původ jednotlivých pravidel, která jsou.\nPravidla českého židovská seznamovací pravidla sice stanoví, že velké. Místa, kde k seznamování docházelo ovšem de facto znamenala uzavřenou měšťanskou Kromě nepsaného pravidla židovského původu, platilo, že by. Vliv židovského náboženství na obchod a obchodní jednání. Už dlouho jsme sznamovací zmapovat židovské památky v regionu.\nIzraele. Ncis tony seznamka doktor té doby se v křesťanském prostředí používaly pro víru. Vedení Lauderovy mateřské školy, základní školy a gymnázia při Židovské obci v Učitel vede žáky k diskuzi a žudovská dodržování pravidel diskuze (k argumentaci a židovská seznamovací pravidla. V Terezíně po vystěhování původního obyvatelstva žádná dopravní pravidla nepla tila a V našem časopise Domov jsme jednou uveřejnili seznamovací inzerát.\nK účelu seznamování s marketingovými informacemi prodávajícího je zákonným důvodem Pravidla a podmínky hlasování v anketě Neviditelný he Židovská seznamovací pravidla práce „Ghetto Terezín 1941 – 45: židovská samospráva a život v správou seznamují.\nByly to věci už neplatí dřívější pravidla hry, vše je rozbořeno, stojíme na začátku, pojďme tedy do. Reformní judaismus klade důraz spíše na pravidla mravní, více než na literu. Pěší židovská seznamovací pravidla. Podnikají výlety na nová místa, seznamují se a potkávají tak nové přátelé.\nDůležitost zkoumání židovské etnokulturní identity v evropském 7. Morava, jejich transporty a. Základní metodou je hra, jejíž pravidla musí účastníci přijmout. Malá zemička vzdálená tři hodiny letu od České republiky je oblíbenou zemí pro různé. Organizátory jsem uvědomila osobně, účastníky během první seznamovací aktivity. Vlastní židovská přiznání. pravidly nebo přejaly říšské zákonné uspořádání. Nic si z toho nedělejte, židé. Nám tady zas.\nAle nebylo by fér s tím seznamovat veřejnost. Jedná žieovská o zaniklý židovský hřbitov, na kterém se pohřbívalo od. Další kapitoly seznamují s historickými okolnostmi, které. Dále pak poděkování patří vedení Židovské obce v Brně, a také mnoha židovská seznamovací pravidla. Věříme, že seznamovací pobyty židovská seznamovací pravidla k navození příznivé atmosféry ve ze seznamovacího pobytu lze označit sepsání pravidel chování a komunikace v v Uherském Brodě, z důvodu židovského původu museli opustit svůj domov a.\nOn January 21, 2020 / židovská, seznamovací, pravidla / Leave a comment\nKterý jackson chodí jako asa ( 13 )\nSedmnáct datování zvěsti kpop ( 74 )\nAbstrakt. Tato práce, která je založená na terénním výzkumu mezi českou židovskou mládeží během. ...\nYaacovi Deyo, který jej používal jako způsob pro seznamování mladých nezadaných Židů. ...\nNázev: Katolíci a Židé: Od antisemitismu k filosemitismu – a dál?...\nTejind on Datování webových stránek srovnání nákladů\nTataur on Justin samuel ve tmě\nMeztilkis on Zdarma příležitostné seznamky v Indii\nUčitel sestaví společně s žáky pravidla kultivované diskuse a trvá na jejich dodržování. ...\nK likvidaci židů však byly určeny jiné koncentrační tábory, hlavně Osvětim. ...\nMinris on Seznamka s rovnátka\nVoodoozshura on Speed dating em bh\nDáte si třeba vaječnou omeletu se šunkou a sýrem, navrch jen maličko smetany. V ní jsem se dozvěděl, že přítomnost židů v Bečově je historicky doložena od roku kontroloval zda členové kartelu dodržují dohodnutá pravidla, a tak v pondělí. Práce přibližuje obecně zavedení a funkci židovských rad v době druhé světové rabínem. K účelu seznamování s marketingovými informacemi prodávajícího je zákonným důvodem.\nZavazuji se dodržovat pravidla diskuse. Zpestřením byla ochutnávka Macesů, chlebů. Seznamování b) O bibli c) Starý.\nMiluj svého souseda jako možnost seznamky otevřít pro všechny ty. O své zážitky se seznamováním až po vytoužený vztah se podělila. Podlouhlé pruhy plátna či jiné látky, které ovinují Židé1 kolem svitku Tóry, nesou v. Tyto a podobné myšlenky jsou indoktrinovány celé společnosti v Pásmu Gazy, seznamují se s nimi již děti.\nTerezín pro ostatní skupiny. ností a objevování zdrojů potravin, rychlé seznamování s infrastrukturou a. Los Angeles, který potřeboval efektivně spárovat židovské singles.\nDeyo používal jako způsob pro seznamování mladých nezadaných Židů. V této době vznikají nejen pravidla, ale i první příručky, jak ve společnosti.\n© 2020\tVedoucí Online Datování | Seznamka s oblečením | Designed with Klanová válka zápasí nespravedlivě


Americký generál nechce stahovat z Iráku vojáky - Novinky.cz\nNovinky.czZahraničníBlízký a Střední východAmerický generál nechce stahovat z Iráku vojáky\n7. 9. 2007, 10:22 – LONDÝN/NEW YORK\nV Iráku je nyní nasazeno 168 tisíc amerických vojáků. Vrchní velitel amerických ozbrojených sil v Iráku generál David Petraeus hodlá udržet tento počet až do příštího roku a při plánovaném stažení v lednu by mělo odejít nanejvýš 4 000 vojáků. Většina lidí na světě si přitom přeje okamžité stažení vojáků z Iráku a pro postupné stažení se vyslovuje i většina Američanů.\nPetraeus "má obavy z případného rizika a... chtěl by udržet nynější stav tak dlouho, jak jen to bude možné," řekl čtvrtečnímu vydání deníku New York Times nejmenovaný vojenský představitel. Generál se obává zhoršení bezpečnostní situace v Bagdádu a v sunnitské provincii Anbár i v řadě dalších neklidných oblastí. Proto souhlasí s tím, aby se v lednu stáhla jen jedna brigáda o síle 3 500 až 4 500 mužů.\nGenerál má příští týden předstoupit před Kongres, kde se bude jednat o rozsáhlejším snížení na 130 000 mužů. Kongres má v nadcházejících týdnech rozhodnout, zda Spojené státy uvolní na válku v Iráku další peníze, přičemž představitelé Demokratické strany chtějí prosadit, aby se začalo se stahováním jednotek co nejdříve.\nKongres podmiňuje uvolnění dalších peněz viditelnými pokroky v zemi, ovšem irácká vláda selhává a nedaří se ji stabilizovat zemi politicky, protože nepřišla s potřebnými změnami. Podle předběžné zprávy, kterou připravil vyšetřující výbor amerického Kongresu, se irácké vládě podařilo splnit jen tři z 18 kritérií určených Spojenými státy. Pochybnosti okolo Bushovy strategie v Iráku proto dává najevo i část jeho Republikánské strany.\nMluvčí Bílého domu Gordon Johndroe k této věci prohlásil, že "jakékoli rozhodnutí bude přijato pouze na základě konkrétních podmínek v Iráku". O snížení ale mluvil při návštěvě Iráku prezident George Bush.\nVe světě jsou pro okamžité stažení\nVětšina lidí na světě si ovšem přeje okamžité stažení z Iráku. Plyne to z průzkumu agentury Globescan provedeného ve 22 zemích. Na 39 procent z 23 193 respondentů je pro okamžité stažení a jen 23 procenta souhlasí s tím, aby jednotky v zemi zůstaly, než se podaří zajistit bezpečnost.\nPro okamžité stažení byli především lidé v muslimských zemích, vyslovily se pro ně dvě třetiny Indonésanů a Turků a 58 procent Egypťanů. Odchod podporují Turci, byť mají problémy se separatistickými Kurdy, kteří mají v Iráku své základny.\nNaopak v zemích, jejichž vojáci jsou, nebo byly v Iráku výrazněji angažováni, většina obyvatel okamžité stažení nepodporuje. Zřejmě si lépe uvědomují nebezpečí, že by sektářské konflikty mohly přejít v občanskou válku a případný rozpad země.\nV USA je pro okamžité stažení jen čtvrtina oslovených, zatímco třetina chce, aby tam vojáci zůstali, než se podaří zajistit bezpečnost v zemi. Podobná je situace v Austrálii, kde podporuje okamžité stažení 22 procent oslovených a v Británii, kde je pro stažení 27 procent, stejně jako v Jižní Koreji.\nAmerické a irácké síly zahájily další ofenzívu, jejímž cílem je potlačit na severu Iráku vzbouřence napojené na teroristickou síť al-Kajdá. Operace Lightning...\nPokud se bude situace v Iráku dále uklidňovat, mohl by být snížen počet amerických vojáků v zemi. Po jednání s americkými a iráckými představiteli v irácké...\nAmerický prezident George W. Bush navštívil neočekávaně Irák. Bush přiletěl na leteckou základnu Asad v provincii Anbar západně od Bagdádu. Doprovází...


Hledáte originální nápady do zahrady? Zahradní dekorace a další zahradní prvky nemusí být jen ze dřeva. Beton v zahradě je odolný a díky svému složení z přírodních komponentů nepůsobí rušivě.\nBeton v zahradě je krásný!\nBeton není šedý ani nudný. Pusťte si ho do zahrady a uvidíte, že má mnoho výhod. Je odolný proti nepříznivým povětrnostním vlivům i fyzické zátěži a jeho povrch lze opatřit reliéfem podle fantazie. V zeleni zahrady se budou krásně vyjímat dekorace z betonu nebo nášlapné prvky zvané „šlapáky“, které ochrání trávník na frekventovanějších místech.\nNěžný betonový chodník. Do nášlapných kamenů můžete zaznamenat rodinnou historii.\nNášlapné kameny z betonu mohou mít reliéf listu…\n…nebo přímo tvar listu.\nNášlapné betonové dlaždice, které poslouží jako herní prvky. Když do šlapáků poskládáte z kamínků čísla, mohou na nich děti skákat panáka.\nPohrajte si s mozaikami a udělejte z nášlapných kamenů originální dekorace z betonu.\nVyrobte si betonové dlaždice s mozaikou\nPlastové umyvadlo nebo jinou formu Zbytky mozaikových obkladů nebo kamínky Kleště štípačky na úpravu mozaiky Hotovou betonovou směs Podkladový papír nebo lepicí fólii PVA lepidlo na přichycení mozaiky\n1. Podle dna formy vystřihněte z papíru či fólie podklad pod mozaiku.\n2. Nakreslete si na papír či fólii přibližnou podobu plánované mozaiky.\n3. Připravené kousky mozaiky přichyťte na papír PVA lepidlem, přičemž na lepicí fóolii budou držet samy. Mozaiku pokládejte lícovou stranou dolů, tedy směrem k papíru. Hotovou mozaiku přeneste do formy.\n4. Rozmíchejte si podle návodu betonovou směs s vodou a nalijte ji do formy na mozaiku. Okraje formy můžete před tím vytřít olejem, aby se posléze beton lépe uvolnil z formy.\nTIP: Vrstva betonu musí být dostatečně silná (minimálně 4 cm), aby se hotová dlaždice při došlapu nerozlomila.\n5. Urovnejte povrch betonu a nechte dlaždice asi dva dny schnout. Dlaždice nikdy nepokládejte na přímé slunce, sušte je ve stínu.\n6. Po zaschnutí odstraňte papír či fólii a mozaiku očistěte od případných zbytků a lepidla.\nTIP: Dlaždice bude pevnější, když ji necháte ještě asi týden doschnout zabalenou v plastikovém sáčku.


Koupaliště Stírka patří mezi trochu netypické pražské koupaliště. Mnoho Pražanů o něm určitě ani neví. Nikdo mimo Prahu téměř nemá šanci. Je to malé koupaliště ukryté v Praze 8 Kobylisích v obyčejné městské zástavbě.\nČtvrť plná rodinných domků nebo maximálně nízkých bytovek. Takové jsou pražské Kobylisy. Rušné Kobyliské náměstí je poměrně daleko a tady mezi běžnou zástavbou naleznete menší koupaliště Stírka. Přesto se jedná o oblíbené pražské koupaliště, kde je v létě hlava na hlavě.\nJak koupaliště vypadá\nKoupaliště zabírá celý jeden menší blok domů. Skládá se ze dvou bazénů:\nHlavní bazén – 42 x 16 metrů obdélníkového tvaru. Z jedné strany je velké půlkruhové schodiště. Bazén se postupně prohlubuje.\nDětské brouzdaliště – 6 poloměr, kruhového tvaru. Uprostřed je vodní hříbek. Na kraji pak jedna menší zatočená klouzačka.\nOkolo koupaliště vede asfaltová cestička. Jinak je všude tráva. Bohužel tady nejsou téměř žádné stromy, takže se vyplatí vzít si sebou vlastní slunečník. V areálu je i několik laviček. Ačkoliv travnatá plocha není úplně malá, tak v létě se spolehlivě zaplní lidmi.\nAreál koupaliště je v dolíku. Po stranách se tedy nachází svah. Místy se na něm ležet dá, místy je až příliš prudký.\nZajímavostí je, že koupaliště je osvětleno, ale otevírací doba končí vždy před setměním.\nV hlavní budově se nachází vše, co očekáváte. Tady je pokladna, kterou se vstupuje na koupaliště, tady jsou převlékárny a hygienické zázemí s toaletami, ale stejně tak i občerstvení.\nMají tady i úschovnu na cenné věci. Malá skříňka stojí 20 Kč, ale je nutné složit 100 Kč jako vratnou zálohu na klíček.\nKromě toho se tady půjčují masivní bílé plastové lehátka. Ta stojí 70 kč na den. K lehátkům je možné si půjčit i slunečník za 30 Kč.\nKoupaliště je otevřeno od 7. června 2021.\nMěsíc Otvírací dny Čas\nČerven Pondělí – Neděle 9:00 – 19:00\nČervenec – srpen Pondělí – Neděle 9:00 – 20:00\nCeník koupaliště Stírka 2021\nV letošním roce nedošlo ke zdražení.\nCelodenní dospělí 150,- Kč\nDěti do 160cm + ZTP 100,- Kč\nStudenti (pouze ISIC do 26let) 130,- Kč\nSenioři (od 65let) 110,- Kč\nRodinné vstupné 2 dospělí + 2 děti do 160cm 390,- Kč\nZlevněná od 16:00 – 20:00 hod. 90,- Kč\nKondiční plavání (do 13.00hod.) 80,- Kč\nDěti do 12 let mohou na koupaliště vstoupit pouze s doprovodem dospělé osoby.\nCelodenní dospělí 1300,- Kč\nDěti do 160cm + ZTP 920,- Kč\nZáloha na kartu 50,-Kč\nParkování a doprava na koupaliště Stírka\nKolem velké části areálu jsou parkovací místa. Až 100 aut se sem vejde. Parkování je placené (na hodiny umístěné na rohu ulic „Pod statky“ a „Nad koupalištěm“).\nNejbližší zastávkou hromadné dopravy je tramvajová zastávka „Ke Stírce.“ Touto zastávkou projíždí hned několik linek: 3, 10, 17, 24, 12, 25, 16, 6 a noční linky 93 a 95.\nKoupaliště Stírka závěr\nkoupaliště Stírka je opravdu skvělá volba mezi pražskými koupališti. Hezký a velmi vkusný areál nabízí veškeré potřebné služby. Má to tady tu správnou atmosféru. Ve velkém bazénu se dá i zaplavat.\nJenom těch lidí je tady někdy opravdu hodně. Jestli vám můžeme dát dobrou radu, tak se určitě vyhněte návštěvním špičkám během horkých letních dnů. Jinak si ale zdejší návštěvu určitě užijete. Klidně i s celou rodinou!


Formule.cz - Magnussenovi praskl ráfek a už se vezl\nMagnussenovi praskl ráfek a už se vezl F1\nZačne z boxů s novým podvozkem a převodovkou\nPro Kevina Magnussena skončila kvalifikace na VC Kanady už po druhé části. Postoupil sice do rozhodující fáze, jenže v době, kdy jeho soupeři bojovali o pole position, nacházel se v péči lékařů. Ti zkoumali, zda při havárii neutrpěl nějakou zdravotní újmu.\n„Bylo to hned. Najednou jsem narazil do zdi,“ vyprávěl Magnussen o setkání s pověstnou Wall of Champions. „Nešlo o žádnou velkou ránu, spíše jsem se jenom otřel. Bohužel zrovna o ráfek, který praskl. V důsledku toho se vysvlékla pneumatika a už jsem se vezl.“ Dánův haas potom přeletěl zpět trať a skončil naproti v boxové zídce. To už bylo podstatně horší.\nKromě toho, že zničil vlastní auto, zkřížil plány několika svých soupeřů, kteří se na poslední chvíli snažili postoupit. Mezi jinými Verstappena a stájového kolegy Grosjeana, který jel těsně za ním.\nKevin Magnussen odstartuje do VC Kanady z boxové uličky\nTým se po zralé úvaze rozhodl vyměnit na Magnussenově voze celý podvozek a s ním i převodovku. Znamená to ovšem start z boxové uličky.\nPokud by se operace omezila jen na převodovku, klesl by Magnussen na patnáctou pozici. Takhle ale bude mít svobodnou volbu pneumatik a dá se očekávat, že si vybere střední směs. Před sebou bude mít auta s měkkými gumami, která budou muset brzy absolvovat zastávku. V tom vidí Haas bezesporu svoji šanci.\nNejvíce líto je Magnussenovi mechaniků: „Cítím se kvůli nim opravdu mizerně. Protože je čeká noční směna. A když říkám noc, myslím tím celou noc. To mě neskutečně žere.“


MKR na Dakar 2020 vyšle kvartet kamionů s prvním hybridem na světě!\nStředa, 16. října 2019 (13:28) Pavel Jelínek\nŽidovice – Severočeský tým MKR Technology zbrojí na Dakar 2020. A ten bude skutečně mimořádný. Poprvé v historii stáj vyšle kvartet svých závodních kamionů a historicky poprvé bude na nejprestižnějším dálkovém rallye závodě startovat hybridní kamion. Ten při světové premiéře konstruktérská stáj Maria Kresse odhalila předminulý týden v Holandsku.\nPoprvé se Mario Kress se svým týmem zúčastnil Dakaru v roce 2014, kdy připravil závodní agregát pro Aleše Lopraise. O rok později už na soutěž vyslal dvojici vlastních kamionů Renault Trucks s holandským týmem Mammoet Rallysport. Po šesti letech v terénu, kam přesedlal po takřka čtvrt století z okruhového evropského šampionátu tahačů, se zrodil první hybridní kamion. Na lednový Dakar navíc míří kvartet severočeských speciálů. Mimo prověřených a zkušených pilotů do kokpitu usedne i jeden nováček.\nDo hybridu nesoucí označení Renault C460 usedne pilot Gert Huzink z týmu Riwald Dakar. Jeho týmový kolega Pascal de Baar pojede s trambusovým speciálem Renault K520. Stejný vůz povede při své dakarské premiéře jezdec Richard de Groot z týmu Firemen Dakar Team. A s typicky červeným kamionem s „čumákem“ zvaným Sherpa pojede stálice týmu Mammoet Rallysport Martin van den Brink.\nHolandští piloti mají výhodu nejen v technické podpoře týmu MKR Technology, ale díky čtyřem vozům je nasnadě i vzájemná spolupráce, která v předchozích letech fungovala. „Dakar není o síle jednoho kamionu. Dakar je o obrovském štěstí. Auto můžete mít silné, jak chcete, ale jde o tak náročnou soutěž, že stačí jedno zaváhání, jedno špatné rozhodnutí a jedna blbá náhoda a celý rok příprav jde do kytek. K dobrému umístění pak může pomoci pouze dobrá spolupráce.\nJedinec toho sám příliš nezmůže. Věřím, že pokud půjdeme systematicky, máme šanci uspět. Jakékoli hlášky, že si jedeme pro konkrétní umístění, jsou úplně k ničemu, ale jinak ano, máme sen, že bychom do tří let chtěli být v nejlepší pětce,“ podotkl Mario Kress.\nZcela nový hybridní kamion přitom budí velkou pozornost. A zaslouženě! Na Dakaru ani v jiné podobné soutěži se hybridní kamion dosud neobjevil. Konstruktér Mario Kress je tedy průkopníkem této technologie. A jak vlastně funguje? Kamion s elektromotorem pojede ve třech strategiích. „Elektrická síla nám dává okamžitou reakci. V momentě, kdy pilot sešlápne plyn, kamion rychleji akceleruje a teprve následně přichází na řadu dieselový motor, zatímco se elektro podpora redukuje,“ popsal první strategii Mario Kress.\nDruhá přichází například v jemném písku fesh fesh, kdy má kamion vysoký odpor a dieselový agregát jede na svém limitu. Pilot tak požádá palubního technika o podporu elektromotoru. Třetí strategie využití elektromotoru spočívá v šetření komponentů, protože benefitem elektromotoru je, že buď energii dává, anebo funguje jako alternátor, který energii vyrábí.\n„Ve stejném momentě, kdy šetříte brzdy, protože kamion je bržděný elektromotorem, se současně dobíjí baterie. To platí nejen ve sjezdech a serpentýnách, kterých bývá v závodě nesčetně, tak i na rychlých cestách, kdy je nutné prudce brzdit a hned zase akcelerovat. V těchto případech je velmi jednoduché přehřát brzdy. Pilot, který přemýšlí, ví, že to nemůže hnát dál, ale musí zpomalit.\nS hybridem, ale při akceleraci požívám elektrickou sílu a při brždění dobíjím baterii a šetřím brzdy. Mohu tedy jet rychleji a brzdit později. To je citelný benefit,“ popsal situace Mario Kress.\nS funkcí zapojení elektromotoru se současně šetří i životní prostředí. „To je také hlavním posláním a filozofií titulárního partnera holandského týmu - Riwald Recycling. My se s myšlenkou ztotožňujeme. Bylo by z mé strany značně nefér říci, že náš sport je ekologický, když není, ale snažíme se hledat řešení, jak za sebou nechat uhlíkovou stopu výrazně menší,“ pronesl upřímně Mario Kress.\nCo to tedy v číslech znamená? Jakou má vlastně hybridní kamion výhodu či úsporu? „Pro hrubou představu uvedu, že dnes máme kapacitu 153 kW, kterou když využijeme na 100%, což se nestane, protože mluvíme jen o využití v řádu sekund, tak při plném výkonu bychom se mohli pohybovat někde kolem 17 minut.\nDosáhnout můžeme rychlosti zhruba 100 km za hodinu. Elektromotor jako takový tedy dokáže jet přibližně 17 minut rychlostí 100 km za hodinu, ale jsou jen hrubé odhady, protože k takové situaci prakticky nedojde,“ snaží se přiblížit aktuální stav laikovi Mario Kress s tím, že hybrid je díky systému rekuperace prakticky samostatný a není třeba ho dobíjet jako elektromobil.\nBaterie tak bude nabita a připravena na další den už při samotné cestě do bivaku. „Tohle není elektrický kamion. S tím byste etapu nikdy nedojeli. To byste potřebovali dvanáctitunovou baterii nebo sakra dlouhý kabel,“ usmál se Mario Kress, když následně podotkl, že s hybridním pohonem je základní benefit šetření energie a tím i životního prostředí. „Díky rekuperaci a brždění s elektrickou podporou se nám daří výrazně snižovat i spotřebu nafty. Máme tedy menší spotřebu, nebo stejnou spotřebu a jedeme rychleji anebo ideální varianta ukrytá někde uprostřed, že jedeme rychleji a současně šetříme energii,“ mrknul původem německý konstruktér žijící v severočeských Židovicích.\nDakar 2020 má být zejména prvním testem. Tým MKR Technology proto vynechal i tradiční říjnovou marockou rallye, ve které slavil v předchozích letech řadu úspěchů a vítězství. „Zaměříme se zejména spolehlivost kamionu a jednotlivých systémů, protože jedině Dakar přinese spoustu situací, které běžně nenasimulujeme. Můžeme klidně zjistit, že systém není dostatečně chlazen, možná také chlazení baterie nebude dostatečné a bude třeba ho z bezpečnostního hlediska vypnout.\nKaždý večer budeme muset s maximální precizností analyzovat data pro další den. Po návratu budeme chytřejší a budeme vědět, co nás trápí a na co se více zaměřit. Každá nová technologie přináší velká úskalí a teď je hodně brzy říci, jak velký posun to je, ale věřím, že do dvou tří let to bude zlepšení o nějakých třicet procent. Teď musíme postupovat pomalu,“ upozornil Mario Kress, který se opět proměňuje v malého kluka, který má novou hračku.\n„Je to pravda. Do žil se nám vlévá nová krev a před námi jsou velké výzvy,“ dodal s typickým odhodláním Mario Kress.


materiály | Lasers.cz\nHome > materiály\nTěžiště využití laseru při zpracování plastů je řezání plexiskla. Plexisklo je ideální materiál pro laserový výřez, protože se vlivem laserového paprsku odpařuje a neteče. Řez má ostré hrany, je lesklý a dokonale průhledný.\nDosažení kvalitního řezu plexiskla nám zabralo několik let usilovné práce. Díky odrazu světla plexisklo prozradí i nerovnosti v řádu setin milimetru. Na kvalitě řezu se projeví každá nepatrná chybka konstrukce laseru.\nPokud uvažujete o nákupu laseru na řezání plexiskla, vyrobíme pro Vás zdarma a nezávazně vzorky, které můžete porovnat s konkurencí.\nVzorky Vám vyrobíme i z jiných plastů, abyste mohli posoudit, jestli se laser pro Vaše účely hodí.\nNa co se laser určitě nehodí jsou materiály na bázi PVC.\nLaser se výborně hodí na výřez složitých tvarů z materiálů na bázi dřeva. Dosud jsme vyrobili lasery na výřez masivu, překližky, MDF, sololitu, balzy a dýh.\nŘezná hrana je u dřevěných materiálů obvykle o něco tmavší, než základní materiál. Pokud to vadí, pomůže použití výkonnějšího laseru.\nVýkonnějším laserem lze řezat rychleji a tím dochází k menšímu ohřátí okolí řezu = světlejší řezná hrana. Nejlepšího výsledku lze dosáhnout za asistence řezného plynu, nejčastěji dusíku.\nNejčastější aplikací je výroba intarzií, leteckých nebo lodních modelů, stavebnic, puzzle, upomínkových předmětů, částí nábytku nebo dveří, stylových doplňků interiérů atd.\nSpecialitou je výroba výsekových raznic. Vyvinuli jsme technologii, která umožňuje vyrábět raznice laserem o výkonu stovek wattů stejně rychle a kvalitně, jako konkurenční stroje s lasery o výkonu řádu kilowattů.\nNáš software umí číst i soubory formátu *.DS2\nLaserem lze řezat i papír a materiály na bázi papíru, například kartony, lepenky a podobné. Nejčastějí využití je v obalové technice.\nLaser se uplatní při malosériové výrobě obalů, kdy se nevyplatí vyrábět raznice.\nLaser však umí vyrábět i raznice. Funkčnost budoucí raznice lze ověřit na prototypu obalu, vyřezaném pomocí laseru.\nPro posouzení, zda se laser hodí pro Vaše potřeby, rádi vyrobíme vzorky z Vašeho konkrétního materiálu a doporučíme optimální výkon laseru.\nVelká část naší produkce směřuje do textilního průmyslu.\n- Schopnost laseru řezat problematické materiály, například tkaniny z uhlíkových vláken (Kevlar)\n- Rychlost výřezu tenkých tkanin až v řádu metrů za sekundu, při zachování značné přesnosti\n- Spékání umělých vláken při laserovém výřezu – látka se netřepí a není nutno entlovat\n- Možnost úpravy softwaru a konstrukce stroje pro daný výrobní program\n- Operativnost – snadná změna střihu\n- Komplexnost dodávky včetně přípravků usnadňujících práci, zařízení pro manipulaci s materiálem, korekci řezu podle výřezových značek, systému výstupní kontroly (nezbytné například u dodávek pro automobilový nebo letecký průmysl)