Akathist archandělu Michaelovi a všem beztělesným mocnostem nebeským – Akathisty\nAkathist archandělu Michaelovi a všem beztělesným mocnostem nebeským\nNepřemožitelnému archandělu Michaelovi a všem nebeským zástupům s bázní a pokorou přinášíme píseň chval a prosíme: Vy, kteří od stvoření světa sloužíte Boží Moudrosti a zjevujete její vůli, vyproste nám i její požehnání a milost, neboť voláme: Raduj se, archanděli Michaeli, spolu se všemi nebeskými zástupy.\nAnděli zastánce, svatý archanděli Michaeli, který trvale stojíš před slávou Božího trůnu, chraň nehodné služebníky Boha vševládného, kteří s bázní a chvěním vzývají tvou pomoc a volají:\nRaduj se, Michaeli, slavný Pánův archanděli.\nRaduj se, Michaeli, ozářený světlem Kristovým.\nRaduj se, Michaeli, Boží vyslanče a vojíne.\nRaduj se, Michaeli, vévodo nebeských legií.\nRaduj se, Michaeli, plamenný ochránce.\nRaduj se, Michaeli, zornice, jež svět ozařuje.\nRaduj se, Michaeli, záhubo běsů démonských.\nRaduj se, Michaeli, povznesení pozemských poklesků.\nRaduj se, Michaeli, mocností nebeských veliteli.\nRaduj se, Michaeli, lékaři lidských neduhů.\nRaduj se, Michaeli, přejasný Světla služebníku.\nRaduj se, Michaeli, nejvěrnější Slova pobočníku.\nRaduj se, archanděli Michaeli, spolu se všemi nebeskými zástupy.\nSpatřil jsi bláhovou touhu Světlonoše, v níž se chtěl vyrovnat svému Tvůrci. Tehdy ses směle postavil proti jeho moci, archanděli Michaeli, a statečně zvolal: Aleluja.\nOdhal nám Božské tajemství, archanděli Michaeli, jak v pokušeních neklesnout a ve zkouškách vytrvat, neboť ti zpíváme:\nRaduj se, Michaeli, služebníku Boha V Trojici.\nRaduj se, Michaeli, vojevůdce Lásky nekonečné.\nRaduj se, Michaeli, přemožiteli pýchy pekelné.\nRaduj se, Michaeli, vítězi nad samochválou.\nRaduj se, Michaeli, slávo Stvořitele milosrdného.\nRaduj se, Michaeli, svědku nevýslovných tajemství.\nRaduj se, Michaeli, hubiteli zlého nepřítele.\nRaduj se, Michaeli, nepříteli padlých démonů.\nRaduj se, Michaeli, perlo koruny Kristovy.\nRaduj se, Michaeli, ozdobo nebeských zástupů.\nRaduj se, Michaeli, pochodni světla Spasitelova.\nRaduj se, Michaeli, trůne Ohně neuhasitelného.\nOzbrojený mocí Nejvyššího obrátil jsi, archanděli Michaeli, své pluky proti odvěkému nepříteli, který ve svém nerozumu odmítl zpívat: Aleluja.\nNezměrná Láska tě vybavila mocí nepřemožitelnou, a proto jsi zvolal: „Kdo je jako Bůh?” Tehdy se celé stvoření zachvělo a zazpívalo:\nRaduj se, Michaeli, vítězi nad démony.\nRaduj se, Michaeli, nepřemožitelné kopí Nejvyššího.\nRaduj se, Michaeli, lží a klamů odhalení.\nRaduj se, Michaeli, štíte proti střelám ďábelským.\nRaduj se, Michaeli, zastánce před útoky běsnících nepřátel.\nRaduj se, Michaeli, milosti Pánova.\nRaduj se, Michaeli, osvícení duší věřících.\nRaduj se, Michaeli, záchránce z protivenství.\nRaduj se, Michaeli, jiskro Lásky nehasnoucí.\nRaduj se, Michaeli, slávo Lásky nejmocnější.\nRaduj se, Michaeli, dare Lásky nejštědřejší.\nZkrušeni bouří vášní bezmocně vedeme boj s neviditelnými nepřáteli, a proto nám pospěšte na pomoc, nebeské mocnosti, abychom ve zkouškách obstáli a s čistým srdcem zazpívali: Aleluja.\nToužíme naslouchat a porozumět pravdám Božím, a proto se s prosbami obracíme na vás, naši zastánci a ochránci, proste laskavého Boha, aby seslal svou moudrost těm, kteří volají:\nRadujte se, mocnosti nebeské, nejvyšší zástupci stvoření.\nRadujte se, mocnosti nebeské, pěvci Boží velebnosti.\nRadujte se, mocnosti nebeské, ochránci lidského pokolení.\nRadujte se, mocnosti nebeské, průvodci do vlasti nebeské.\nRadujte se, mocnosti nebeské, andělé a archandělé Pánovi.\nRadujte se, mocnosti nebeské, trůny, panstva a knížectví.\nRadujte se, mocnosti nebeské, cherubíni a serafíni.\nRadujte se, mocnosti nebeské, mocnosti a síly.\nRadujte se, mocnosti nebeské, ctihodní služebníci Nejsvětější Trojice.\nRadujte se, mocnosti nebeské, vychovatelé duší kajících.\nRadujte se, mocnosti nebeské, nevýslovným světlem naplnění.\nRadujte se, mocnosti nebeské, přímluvci putujícího lidu Božího.\nProrok Daniel, naplněný mocí Ducha Božího, spatřil tebe, archanděli Michaeli, jako opatrovníka a ochránce vyvoleného lidu, a proto se s vděčností sklonil před Pánem a zvolal: Aleluja.\nNalezli jsme v tobě podivuhodného zastánce, archanděli Michaeli, neboť na obranu Božího lidu spěcháš do boje proti nepřátelům viditelným i neviditelným, abys zachránil z nebezpečí ty, kteří s vírou zpívají:\nRaduj se, Michaeli, přeslavný nebeský rytíři.\nRaduj se, Michaeli, dárce čisté radosti.\nRaduj se, Michaeli, zastánce pravé víry.\nRaduj se, Michaeli, koruno věčného vítězství.\nRaduj se, Michaeli, meči Boží spravedlnosti.\nRaduj se, Michaeli, pokladnice Boží moudrosti.\nRaduj se, Michaeli, hubiteli hříchu smrtelného.\nRaduj se, Michaeli, pohano všech našich nepřátel.\nRaduj se, Michaeli, slávo církve vítězné.\nRaduj se, Michaeli, zástavo lidu Božího.\nRaduj se, Michaeli, ochránce naší země.\nRaduj se, Michaeli, obránce našeho lidu.\nUtíkáme se pod ochranu tvých křídel, archanděli Michaeli, neboť z pout neviditelného nepřítele vysvobozuješ služebníky Boží Trojice, kteří úpěnlivě volají: Aleluja.\nOzářeni světlem Kristova vzkříšení, přijali jsme podobu andělů, a proto se spolu s mocnostmi nebeskými osmělujeme opěvovat knížete nebes a voláme:\nRaduj se, Michaeli, veliteli nebeských zástupů.\nRaduj se, Michaeli, chválo archandělů.\nRaduj se, Michaeli, odlesku slávy trojsvaté.\nRaduj se, Michaeli, přímluvce za duše trpící.\nRaduj se, Michaeli, neboť stojíš před trůnem Nejvyššího.\nRaduj se, Michaeli, neboť opěvuješ Všemohoucího.\nRaduj se, Michaeli, neboť chválíš Trojjediného.\nRaduj se, Michaeli, neboť záříš světlem Slunce věčného.\nRaduj se, Michaeli, učiteli pravé zbožnosti.\nRaduj se, Michaeli, lékaři našich neduhů.\nRaduj se, Michaeli, a sejmi z nás břemeno vášní.\nRaduj se, Michaeli, a přijmi nás mezi vojska Kristova.\nStvořitel i Vládce celého světa zjevil svou moc skrze tvé slavné činy, archanděli Michaeli, když jsi mocnosti temnoty přemohl a ze sítí odvěkého nepřítele vysvobodil ty, kteří s nadějí zpívají: Aleluja.\nV tobě, archanděli Michaeli, zjevil Stvořitel a Pán záři své lásky, neboť jejím paprskem rozptyluješ temnotu zla a v jejím světle pomáháš lidem odhalovat léčky ďábelské, a proto s vděčností voláme:\nRaduj se, Michaeli, služebníku nejvyšší Moudrosti.\nRaduj se, Michaeli, světlem božské Lásky ozbrojený.\nRaduj se, Michaeli, svatostí nepřemožitelnou opásaný.\nRaduj se, Michaeli, štítem spravedlnosti ochráněný.\nRaduj se, Michaeli, neboť draka běsnícího jsi přemohl.\nRaduj se, Michaeli, neboť do prachu klatého hada jsi ponížil.\nRaduj se, Michaeli, neboť lstivou lež jsi odhalil.\nRaduj se, Michaeli, neboť dávného lháře jsi usvědčil.\nRaduj se, Michaeli, neboť temnotu hříchu jsi rozptýlil.\nRaduj se, Michaeli, neboť v souženích se nás zastáváš.\nRaduj se, Michaeli, neboť u Boha nejvyššího se za nás přimlouváš.\nRaduj se, Michaeli, neboť odpuštění hříchů nám vyprošuješ.\nU bran jerišských spatřil Jozue podivuhodný tvůj obraz, archanděli Michaeli, když jsi mu vyšel vstříc s taseným mečem a zvěstoval vítězství lidu Božího. Tehdy padl na kolena, oslavoval Boha a zazpíval: Aleluja.\nJako jsi kdysi stál v bitvách proti krutému nepříteli po boku Izraele, archanděli Michaeli, tak nyní stojíš při lidu církve Kristovy v boji proti neviditelnému nepříteli, a proto s vděčností zpíváme:\nRaduj se, Michaeli, Boží archanděli.\nRaduj se, Michaeli, udatný vévodo.\nRaduj se, Michaeli, záštito církve Kristovy.\nRaduj se, Michaeli, zastánce lidu Božího.\nRaduj se, Michaeli, ochránce v pokušeních.\nRaduj se, Michaeli, útočiště při útocích démonů.\nRaduj se, Michaeli, vyslyšení našich modliteb.\nRaduj se, Michaeli, vytrvalý přímluvce.\nRaduj se, Michaeli, přemožiteli odvěkého nepřítele.\nRaduj se, Michaeli, vítězi v boji duchovním.\nRaduj se, Michaeli, průvodce k branám Spasitelovým.\nRaduj se, Michaeli, obhájce duší kajících.\nNespočetné zástupy andělských mocností v čele se svým knížetem Michaelem, od počátku věků vzýváte Boha v Trojici a voláte: „Svatý, svatý, svatý, Pán zástupů“. I my se připojujeme k vaší vítězné písni a s radostí zpíváme: Aleluja.\nAni učení řečníci nemohou vystihnout velikost Božího milosrdenství, skrze něž se dostalo mocných andělských zastánců těm, kteří s bázní volají:\nRaduj se, Michaeli, laskavý náš zastánce.\nRaduj se, Gabrieli, Boží hrdino.\nRaduj se, Rafaeli, lékaři těla i duše.\nRadujte se, archandělé, září Nejsvětější Trojice osvícení.\nRadujte se, zvěstovatelé Boží prozřetelnosti.\nRadujte se, věrní služebníci nejvyšší Moudrosti.\nRadujte se, rybáři hříšníků.\nRadujte se, pastýři bloudících.\nRadujte se, ochránci křesťanů.\nRadujte se, rádci zoufalých a hledajících.\nRadujte se, prostředníci našich modliteb.\nRadujte se, pomocníci Spasitelovi.\nMilostivý Bůh zatoužil spasit svět, a proto dovolil člověku, aby se opět narodil z vody a Ducha. A aby jej uchránil dalších hříchů a nebezpečí, daroval mu anděla ochránce, který nás učí zpívat: Aleluja.\nAnděli, náš ochránce a naše záštito, stojíš před trůnem Všemohoucího, neustále hledíš na jeho tvář a přimlouváš se za nás, abychom nezahynuli pro množství svých hříchů. A proto prosíme: neopouštěj ty, kteří s vírou zpívají:\nRaduj se, anděli ochránce, náš nebeský zastánce.\nRaduj se, anděli ochránce, naše posilo v nouzi a utrpení.\nRaduj se, anděli ochránce, jež stojíš po naší pravici.\nRaduj se, anděli ochránce, obránce před útoky zla.\nRaduj se, anděli ochránce, lehkokřídlý vojíne.\nRaduj se, anděli ochránce, skálo v bouřích života.\nRaduj se, anděli ochránce, bratře v našem soužení.\nRaduj se, anděli ochránce, přímluvce u soudu posledního.\nRaduj se, anděli ochránce, útočiště ve zkouškách a pokušení.\nRaduj se, anděli ochránce, obrácení padlých hříšníků.\nRaduj se, anděli ochránce, neochvějný a věrný příteli.\nRaduj se, anděli ochránce, průvodce do života věčného.\nAni nejkrásnější písně nevystihnou hloubku všech tajemství, jaká vám, nebeské mocnosti, zjevil Všemohoucí Bůh. Proto nás naučte vzdávat díky Trojsvatému, abychom spolu s vámi mohli důstojně a bez strachu z odsouzení zazpívat: Aleluja.\nJako plamenné pochodně ozařují nás dobrá poselství, jaké zvěstujete světu, nebeští služebníci Kristovy. Vždyť nám přinášíte evangelium víry, naděje a lásky, a proto s vděčností zpíváme:\nRadujte se, Boží poslové.\nRadujte se, zvěstovatelé Lásky předvěčné.\nRadujte se, neboť slávu svého Stvořitele opěvujete.\nRadujte se, neboť lidem na zemi pokoj zvěstujete.\nRadujte se, neboť radost nebeskou na zem přinášíte.\nRadujte se, neboť jste ohlásili smrti přemožení.\nRadujte se, neboť jste oznámili, že bylo tělo oslaveno.\nRadujte se, neboť s vámi přijde Soudce světa v den poslední.\nRadujte se, neboť naše modlitby na svých křídlech k Bohu nesete.\nRadujte se, neboť duše spravedlivých do Otcova domu provázíte.\nRadujte se, neboť za hříšníky se směle přimlouváte.\nRadujte se, neboť nástrahy odvěkého nepřítele přemáháte.\nObdařený láskou Boží Trojice, archanděli Michaeli, vyprošuješ spásu těm, kteří uctívají mocnosti nebeské a svému Spasiteli zpívají: Aleluja.\nÚsty pomíjejícími opěvujeme tvou moc, archanděli Michaeli, a s nadějí prosíme: Nezapomínej na nás, hříšné, ve svých modlitbách, uchraň nás od veškerého nebezpečí a strastí a doveď nás do království nepomíjejícího, neboť voláme:\nRaduj se, Michaeli, slavný vévodo Krista Pána.\nRaduj se, Michaeli, přední služebníku Slova Nejvyššího.\nRaduj se, Michaeli, posle Nejsvětější Trojice.\nRaduj se, Michaeli, světlem Božím ozářený.\nRaduj se, Michaeli, štíte církve Kristovy.\nRaduj se, Michaeli, ochránce lidu Božího.\nRaduj se, Michaeli, hradbo věčného Jeruzaléma.\nRaduj se, Michaeli, strážce Božího království.\nRaduj se, Michaeli, kníže vojska nebeského.\nRaduj se, Michaeli, přemožiteli vojska Satanova.\nRaduj se, Michaeli, pokořiteli bezcitného nepřítele.\nRaduj se, Michaeli, vítězný prapore Boží spravedlnosti.\nPřeslavný archanděli Michaeli, vévodo vojska nebeského, přijmi tuto píseň chval a přenes ji na oltář Boha Trojjediného, abychom s tvou pomocí odhalili marnost tohoto světa, přemohli jeho mnohá pokušení a soužení a celým srdcem přilnuli k našemu Spasiteli, jemuž spolu s tebou zpíváme: Aleluja.\nSvatý archanděli Michaeli a všechny beztělesné mocnosti nebeské, sloužíte jedinému Bohu v Trojici a jeho svaté vůli, která touží spasit celý svět. Byli jste svědky pádu Adamova, ale i zaslíbení Božského Vykupitele. Vaším prostřednictvím Bůh zadržel ruku Abrahámovu, aby z jeho rodu mohl vzejít vyvolený lid Boží. Tento lid jste chránili a skrze vaši službu mu sděloval Bůh napomenutí zákona. A když Nebeský Otec seslal svého Jednorozeného Syna, opěvovali jste jeho tajemné vtělení, provázeli jeho kroky a pomáhali ohlašovat evangelium jeho vzkříšení. A až přijde ve slávě soudit živé i mrtvé, budete sloužit jeho spravedlnosti a lásce.\nA proto prosíme, pomozte nám, abychom tento den i celý náš život prožili dokonale, svatě, pokojně a bez pokušení zlých myšlenek a útoků ďábelských.\nOchraňujte naše kroky, aby vždy kráčely po stezkách Božího zákona a v bezpečí a bez úhony došly do vytčených cílů časných a až skončí naše pozemské putování směly vstoupit i do království věčnosti.\nŽehnejte naše dobré úmysly a provázejte svou přímluvou všechny naše činy, abychom je konali v souladu s Boží vůli a ve prospěch našich bližních.\nChraňte naši zemi a naše město od nepřízně počasí, přírodních pohrom, smrtelné nákazy, vpádu nepřítele a uchovejte náš lid v bázni Boží, svornosti a jednotě víry.\nKéž nás na vaši přímluvu vždycky chrání a zachrání nepřemožitelná a spasitelná moc Otce i Syna i Svatého Ducha, nyní i vždycky a na věky věků. Amen.


Taxi Kutná Hora | Taxislužby Kutná Hora - porovnání cen\nChcete si objednat co nejlevnější taxi v okrese Kutná Hora právě dnes, tedy 18.06.2021. Momentálně je přibližně 08:52 hodin a většina taxislužeb ve městě Kutná Hora a okolí provozuje NON-STOP přepravní služby a můžete tedy volat 24 hodin denně. Níže si můžete zvolit přesnější lokalitu a vyhledat provozovatele taxi služeb, kteří vás dovezou na místo určení za co nejnižší cenu. Každý seriozní taxikář z okolí v okresním městě Kutná Hora by měl během své pracovní doby používat taxametr a to nejen v případě, že je napojen na dispečink konkrétní společnosti, ale i jako soukromá osoba. Pokud vám stačí objednat si taxi na zítra, tedy 19.06.2021, můžete ušetřit ještě více, stačí porovnat taxi služby v obci Čáslav Adamov a vybrat co nejlevnějšího dopravce.\nTaxi služby ve městě Kutná Hora\nUber & Taxi služby: Kutná Hora\nKromě toho, že si můžete jednoduše zavolat taxi Kutná Hora, respektive jakéhokoli provozovatele taxi služeb z města Kutná Hora a okolí, máte možnost využít také služeb společnosti Uber, respektive jejích "uživatelů". Níže se můžete zapojit do diskuse o taxikářích v této oblasti a případně vložit hodnocení konkrétního taxikáře se kterým máte vlastní zkušenosti, ať již pozitivní či negativní. Před objednáním či zaplacením byste měli vědět, jaká je cena za taxi služby ve městě Kutná Hora a jeho blízkém okolí. Nezáleží na tom, zda chcete objednat taxi na trase Kutná Hora - Praha a zpět, případně cestu taxikem do jakéhokoli jiného města, jde o to, kolik zaplatíte za jeden kilometr jízdy...\nTaxi Kutná Hora, Adamov\nMrkněte na taxi služby v obci Adamov, která se nachází v okrese Kutná Hora. Ověřte si ceníky taxislužeb a ceny taxikářů v okolí města Adamov a psč 28601. Zavolejte si co nejlevnější taxi Adamov a zaplaťte méně než u konkurenčních taxislužeb Kutna Hora Caslav ...\nTaxi Kutná Hora, Malešov\nMrkněte na taxi služby v obci Malešov, která se nachází v okrese Kutná Hora. Ověřte si ceníky taxislužeb a ceny taxikářů v okolí města Albrechtice a psč 28401. Zavolejte si co nejlevnější taxi Malešov a zaplaťte méně než u konkurenčních taxislužeb Kutna Hora Kutná Hora 1 ...\nTaxi Kutná Hora 1\nTaxi Kutná Hora, Černíny\nMrkněte na taxi služby v obci Černíny, která se nachází v okrese Kutná Hora. Ověřte si ceníky taxislužeb a ceny taxikářů v okolí města Bahno a psč 28401. Zavolejte si co nejlevnější taxi Černíny a zaplaťte méně než u konkurenčních taxislužeb Kutna Hora Kutná Hora 1 ...\nTaxi Kutná Hora, Nepoměřice\nMrkněte na taxi služby v obci Nepoměřice, která se nachází v okrese Kutná Hora. Ověřte si ceníky taxislužeb a ceny taxikářů v okolí města Bedřichov a psč 28504. Zavolejte si co nejlevnější taxi Nepoměřice a zaplaťte méně než u konkurenčních taxislužeb Kutna Hora Uhlířské Janovice ...\nTaxi Uhlířské Janovice\nTaxi Kutná Hora, Úžice\nMrkněte na taxi služby v obci Úžice, která se nachází v okrese Kutná Hora. Ověřte si ceníky taxislužeb a ceny taxikářů v okolí města Benátky a psč 28506. Zavolejte si co nejlevnější taxi Úžice a zaplaťte méně než u konkurenčních taxislužeb Kutna Hora Sázava ...\nTaxi Kutná Hora, Bernardov\nMrkněte na taxi služby v obci Bernardov, která se nachází v okrese Kutná Hora. Ověřte si ceníky taxislužeb a ceny taxikářů v okolí města Bernardov a psč 28401. Zavolejte si co nejlevnější taxi Bernardov a zaplaťte méně než u konkurenčních taxislužeb Kutna Hora Kutná Hora 1 ...


Kronika 2013 | Dům dětí a mládeže Olomouc\nNa tábor jsme odjížděli 19.7.2013 a jako každý rok jsme jeli do Ochozu u Konice. Nikdo jsme moc nevěděli, co můžeme od tábora s názvem „Továrna na sny“ očekávat. Ale všichni jsme se těšili, až už budeme na místě. Byli jsme dost překvapení, když v Laškově autobus zastavil uprostřed lesa a vedoucí nám řekli, že si do tábora zajdeme pěšky. Samozřejmě šli s námi, ale nadšení jsme moc nebyli. Po cestě jsme hráli spoustu her, což bylo pro nás dost vyčerpávající, ale i tak jsme si to užili. Jakmile bylo vidět tábořiště, ulevilo se nám. Hned jak jsme se rozdělili do stanů a ubytovali se, mohl začít týden plný zábavy.\nJako první proběhly hry, které nás rozdělily do čtyř týmů. Každý tým měl dva vedoucí. Červený tým, který byl plný sil a nadšení, měl za vedoucí Áju a Vráťu, žlutý tým se svou nápaditostí a vytrvalostí měl Sabču a Doma, zelený tým, který byl velice kreativní a plný energie, měl Martičku a Kubu a modrý tým se svým sportovním duchem a pozitivním přístupem měl Otu a Mafaldu. Všichni byli zvědaví, co nás čeká dál. Nemohli jsme se dočkat dalšího dne.\nBrzo ráno nás probudil Kuba a šli jsme si zaběhat. Neměli jsme čas se ani převléct. Někteří jen v pyžamu doběhli ke kyselce a tam jsme se dozvěděli, že náš tábor zabrali kovbojové. My jako indiáni jsme museli tábor získat zpět. U kyselky byla snídaně a po ní následovala vzpoura, aby byl tábor zase náš. Pomocí „papkoulí“ jsme měli střílet po kovbojích a tím jim brát životy. Nakonec jsme tábor dostali zpátky, ale ne na dlouho. Ještě před obědem nám svázali ruce, abychom jako otroci mohli pracovat v dolech. Tam vypukla další vzpoura, která vedla k nové hře. Týmy soutěžily v sedmi disciplínách. Každý tým si vybral jednoho zástupce a výherce ze všech týmů se pak utkal s jedním z vedoucích. Někteří bojovali doslova do krve. Byl to teprve druhý den, ale všichni jsme byli vyčerpaní.\nTřetí den nás čekal film Hobit. Hned ráno do tábora přišel skřet a dal nám instrukce k další hře. Museli jsme se naučit runovou abecedu, aby jsme v lese mohli rozluštit kousky textu které nám zanechali neznámí zprávaři. Hra byla dlouhá a vyčerpávající, a proto všichni byli rádi, že se jdeme najíst a odpočinout si. Po odpoledním klidu následovala další hra. Byly čtyři kruhy ve kterých jsme měli za úkol zničit trojnožky pomocí papkoulí, otrhat fáborky rozmístěné po kruhu, prasknout balónky a nakonec splnit všechny tři úkoly v jednom kruhu. Nakonec se nám podařilo vyhrát a v táboře byli všichni rádi, že je konec. Dnešní den byl jako všechny vyčerpávající. Už jsme se těšili do postele.\nJelikož jsme další den byli ve filmu Karlík a továrna na čokoládu, byla jsem z toho dost nadšená, protože je to jeden z mých oblíbených filmů. Hned od rána jsme začali s pohybovými hrami a hodně z nás bylo zmožených z minulého dne, takže někteří se hýbali jen tak, aby se neřeklo. Ale hned od zelené snídaně se všichni probrali a začal velký bojový den plný her. Zvládli jsme to všichni skoro bez zranění, i když to bylo hodně náročné. Přišel herní večer a užili jsme si spoustu legrace.\nNastal den hledání. Ocitli jsme se totiž ve filmu Sherlock. Už od rána nám bylo jasné, že se zapotíme. Hned po nalezení mrtvého knihovníka na mostě si každý tým vzal svou knihu, která u knihovníka ležela a začali jsme hledat. Všechny týmy běhaly po celém lese a v celém okolí tábora a hledaly další knihy, ve kterých jsme pak luštili text, který nás dováděl blíž a blíž k cíli. Poslední místo nám řeklo, že se máme vrátit do tábora. Jakmile jsme se vrátili Sherlock nám řekl, že jsme uvězněni v Hermionině sně a máme dva dny na to, aby jsme vymysleli svůj vlastní film o tom, jak se z tohoto snu dostat zase do reality.\nPřišel nový den a s ním i nový film. Záhada hlavolamu! Je to jasné, dnes se budou namáhat naše mozky. Vyrazili jsme do Ochozu, kde začala naše hra. Dostali jsme instrukce, že máme hledat zkumavky, které nás zavedou na další místo, ale text ve zkumavkách byl napsán morseovkou, takže nic lehkého. Každý tým měl trochu jinou trasu, ale vždy se někde týmy setkávaly. Hra byla dlouhá, vyčerpávající a napínavá. Když jsme došli do cíle, kde jsme měli hledat poslední zkumavku, všichni se vztekali, protože každému týmu trvalo dlouho odkrokovat si přesné místo a najít zakopanou zkumavku, ale dokázali jsme to! Po dlouhém dnu jsme uvítali odpočinek.\nKonečně! Filmový festival Cannes. Poslední den před odjezdem, už všichni cítí, že další den se odjíždí domů, ale i tak netruchlíme a užíváme si poslední chvíle strávené spolu. Dopoledne jsme hráli hru, při které se běhalo po stanovištích, ve kterých byl materiál (papírky) na výrobu naší perfektní róby, abychom na festival mohli vůbec jít. Po obědě a odpoledním klidu nastala hra „najdi svou rodinu“. Bylo to jako v telenovele. Vše bylo zapletené a až do konce to nedávalo smysl. Pomocí básniček, které jsme se naučili, nám vedoucí mohli dát indicie ke jménům našich rodinných příslušníků, které jsme hledali. Nakonec se všichni našli a po večeři vedoucí mohli vyhlásit výsledky z celého tábora a byl velký táborák. Všichni se společně bavili, povídali si a smáli se. Po táboráku jsme zalehli do spacáku a další den se jelo domů.\nOdjezd! Nikdo z nás nechtěl jet domů, všichni se balili, loučili a někteří i brečeli. Za celý tábor, jsme si na sebe moc zvykli. Po příjezdu do Olomouce šel každý domů. Odvezli jsme si z tábora ale spoustu modřin a škrábanců. A hlavní, co jsme si vzali s sebou, je spoustu zážitků a mnoho dobrých kamarádů. Už teď se těším na příští rok!\nKlub United Games\n2005 – Youth in Action\n2007 – Evropa na náměstí + fotky z akce\n2007 – Berlín – reportáž z cesty úspěšného týmu\n2008 – Evropa na náměstí + fotky z akce + tisková zpráva\n2009 – Evropa na náměstí + fotky z akce\n2009 – Evropa možností, chceš-li... + fotky z akce\n2009 – Mezinárodní setkání mládeže (tisková zpráva) + fotky z akce\n2009 – United Games of Nations slaví 20 let (tisková zpráva)\n2010 – Evropa na náměstí + fotky z akce\n2010 – Přípravný kemp na zahraniční výjezdy + fotky z akce\n2010 – Mezinárodní festival v Berlíně\n2010 – Mezinárodní setkání mládeže (tisková zpráva) + fotky z akce\n2011 – Evropa na náměstí + fotky z akce\n2012 – Evropa na náměstí\n2012 – Hranice nemožného\n2012 – Keep on walking\n2012 – Mud is shiny\n2012 – Mezinárodní festival (Slovinsko)\n2013 – Evropa na náměstí\n2013 – Továrna na sny\n2013 – Knock, knock culture\n2013 – Mezinárodní výměna mládeže (Slovinsko)\n2013 – The Whole Europe Throught A Picture\n2013 – Children of the world United!\n2013 – European Tobacco Youth Conference\n2014 – Den Evropy\n2014 – Hrdina počítačové hry jde do světa\n2015 – Den Evropy\n2016 – Den Evropy\n2017 – Den Evropy\nkronika akcí v roce 2013


LADAklub - Fórum • Zobrazit téma - Hradiště 2018 (18-20.5.)\nObsah fóra ‹ Srazy ‹ Velké srazy\nHradiště 2018 (18-20.5.)\nPříspěvků: 139 • Stránka 1 z 10 • 1, 2, 3, 4, 5 ... 10\nod Luděk Musil » stř kvě 24, 2017 06:43\nV neděli, před odjezdem z kempu jsem si ještě chvíli povídal s p. Pěničkovou.\nDopředu jsem zamlouval kemp na příští rok.\nDle kalendáře je 3. víkend v květnu 18. - 20. 5. 2018.\nTakže kdo už máte kalendář na příští rok (optimitsti ) tak pište.\nJinak jsem se od p. Pěničkové dověděl (krom jiných věcí) i to, že příští rok už tam nebude, ale že tuto info předá dalším majitelům kempu.\nOna se stěhuje někde za Starou Boleslav, koupí tam (nebo už koupila) nějakej menší kemp. Což hned vyvolalo mou otázku na blízkost nějakého letiště. A kladná odpověď - jo, 12 km je starý letiště u Starý Boleslavi, kde se pořádaj blešáky. Tak jsem to s ní hned dohantýroval, ale bude to nejdřiv za 2 leta, že ten kempík musí dát dohromady. Takže (možná) v roce 2019. Řek´ jsem jí, ať mi ty informace o místě kempu a letiště hodí do mejlu.\nTakže když budeme chtít, tak můžeme po (ani nevím kolika) letech změnit místo.\nPro zájemce o organizaci přikládám link na tabulku kterou jsem vytvořili s Luďkem na co nezapomenout.. Je možné ji doplnit ale tohle je v hrubé kostce co je tak věšinou pro organizaci srazu potřeba. Doufám, že to organizátorům jarního srazu 2018 alespoň trochu pomůže.\nRe: Hradiště 2018\nod mceza » stř kvě 24, 2017 07:18\nHlavnim duvodem, proc jsem volal po zmene mista byla Penickova (je to ta velmi mila recepcni, ze?) a kdyz tu konecne nebude, tak my pujdeme za ni? Prosim to ne. Kemp je fajn, mozna mu chybi nejaky rybnik nebo misto kde se po parnem dni na letisni plose smocit, ale kdyz uz ho budeme menit, tak hlavne nechodit za tou babou Vzdyt je prijemna jak moje byvalka po ranu...\nod Patrac » stř kvě 24, 2017 07:24\nNo ono to je asi oboustranný.. My osobně jsme s majiteli kampu nikdy neměli problémy.. Když se ale někdo chová jako pako tak pak se zase nemůže divit že se "obsluha" chová stejně k nim.. Aby jsme se nedivili až se budeme ubytovávat třeba příští rok a noví majitelé některé osoby vyhodí za věci které "Pěnička a Paraplíčko" trpěli..\nod Luděk Musil » stř kvě 24, 2017 07:31\nHele - vono to taky může dopadnout úplně jinak .\nTřeba se organizace srazu ujme někdo úplně novej, vdechne tomu úplně jinej život a třeba taky (při té příležitosti) řekne hele Mnicháč je vokoukanej, změníme lokál a jdeme (třeba) do jižních Čech. L.\nod Georgius » stř kvě 24, 2017 07:37\npíšu si, že bych se tam po 14 letech pokusů nakonec příští rok přeci jen dostal, než to zrušíte ?\nod JmJ » stř kvě 24, 2017 07:44\nU Stare Boleslavi vidim jen jedno letiste a to je nezpevnene. Ale zase je tam golfove hriste, to by mohlo byt neco pro Linolea\nod Luděk Musil » stř kvě 24, 2017 07:47\nJá zapomněl, ještě než jsem vyšel z kanceláře, i název té vesnice, kde má mít ten kemp , ale bylo to nějak na D L.\nod JmJ » stř kvě 24, 2017 07:49\nLuděk Musil píše: Já zapomněl, ještě než jsem vyšel z kanceláře, i název té vesnice, kde má mít ten kemp , ale bylo to nějak na D L.\nJa nasel kolem St. Bol. jen tohle https://mapy.cz/s/1FSlW\nod Luděk Musil » stř kvě 24, 2017 08:16\nTo už bychom mohli rovnou do Milovic. L.\nod radek mb » stř kvě 24, 2017 08:36\nJen nadhodím, je letiště nezbytně nutné pro pořádání srazu?\nod JmJ » stř kvě 24, 2017 08:40\nNutne neni, ale chce to jiny plac, kde muzes vyvetrat ziguliky s plynem na podlaze.\nod valda1971 » stř kvě 24, 2017 08:55\nradek mb píše: Jen nadhodím, je letiště nezbytně nutné pro pořádání srazu?\nVzhledem k počtu aut je to asi nejvhodnější plocha Kam jinam nacpat kolem 100 aut ?\nod Patrac » stř kvě 24, 2017 09:07\nVšak se okolo 100 aut může sjet někde na parkovišti u Tesca.. popřípadě se dá jet na prudko jako dříve do Bechyně pozvat lidi ze zahraničí a pak jim vysvětlit že sraz je tu neoficiálně až tě od tam někdo vyžene.\nBohužel pokud jde o sraz v takovémto měřítku musí být na to už defakto uzavřená plocha ze zákona musíš mít přítomnost zdravotníka WC a měly by být myslím i hasiči.. Ono to bohužel není o tom se někde jen tak sejít.. Taková akce už musí splňovat určité podmínky.\nTak abych odpověděl. Ne letiště být nemusí. Ale měla by to být nějaká plocha která se dá nějak vymezit uzavřít tam vstup aby se tam nemotali cizí lidé.. Jako organizátor zodpovídáš za to co se tam děje. Takže když někdo přejede někoho cizího je to na tvý triko. Pokud se tytio podmínky podaří splnit někde jinde a dokážeš tam vytvořit i nějaký program (tak jako třeba v maďarsku) tak pak Letiště není nutné.\nod mceza » stř kvě 24, 2017 09:12\nJa mohu nabidnout areal Kozi Hrbety v Milovicich nebo primo letistni plochu. Prostoru pro lidi a auta tam mame milion. Problem je ve vybaveni. Zadna voda, elektrina z centraly a podobne. Na nejaky maly lokalni sraz a pitku paradni, ale pro vetsinu ucastniku to nebude.\nod Patrac » stř kvě 24, 2017 09:22\nmceza píše: Ja mohu nabidnout areal Kozi Hrbety v Milovicich nebo primo letistni plochu. Prostoru pro lidi a auta tam mame milion. Problem je ve vybaveni. Zadna voda, elektrina z centraly a podobne. Na nejaky maly lokalni sraz a pitku paradni, ale pro vetsinu ucastniku to nebude.\nOno všechno je nějak řešitelný.. Na Mnicháči taky není voda.. Dovezem 25l. Elektřina je tam taky z centrály.. přitom si myslím že pokud tam mají podobný akce asi by se dalo tam na stálo přitáhnout kabel s rozvaděčem..\nZázemí se dá vybudovat ale muselo by se o to zasadit více lidí.. Každý má připomínky, někdy dokonce i dobrý Jenže jen připomínky bohužel nestačí. Taky je potřeba se o to trochu zasadit nějakou pomocí.\nZpět na Velké srazy


OBRAZEM: Kamion sjel do příkopu a uvázl v něm - Zlínský deník\nOBRAZEM: Kamion sjel do příkopu a uvázl v něm\nBratřejov /FOTOGALERIE/ - Do příkopu sjel v pátek 12. června dopoledne kamion s dlouhým návěsem nedaleko Bratřejova na Zlínsku. Řidiči se podařilo zastavit až po desítkách metrů jízdy v mělké prohlubni.\nŘidič havaroval s celou soupravou do příkopu.Foto: Foto: HZS ZLK\nProtože měl obavy, zda se nepotrhla nádrž s palivem, vyjeli k místu mimo policie i hasiči, kteří celý tahač i návěs zkontrolovali. „K žádnému úniku paliva nebo provozních kapalin do půdy či kanalizace ale naštěstí nedošlo. Celá souprava však byla hodně zabořená do měkkého podloží, takže další případné poškození nádrže se dalo zjistit jen po jejím vytažení. Hasiči tak zajistili vůz proti případnému požáru a okolí proti úniku náplní,“ sdělil mluvčí krajských hasičů Ivo Mitáček.\nDodal, že kamion byl mimo komunikaci, takže doprava byla omezena jen po dobu zásahu hasičů. „Další dopravní omezení lze však očekávat v době, kdy bude kamion vyprošťován. Jeho vytažení si zajistil vlastník vozu sám,“ dodala ještě mluvčí.


Felicity je ta nejobyčejnější holka z celého Londýna. V sedmnácti ještě nosí rovnátka a móda je pro ni cizí slovo. Jak by mohla uvěřit tomu, že právě ona je předurčená k tomu, aby zachránila říši elfů?\nFelicity ještě pořádně nezpracovala myšlenku, že je předurčená zachránit říši elfů, když ji ti samí elfové obviní z vraždy a vymažou ji z knihy proroctví. Půlelf Lee se vydá do magického světa hledat důkazy na její obhajobu. Když se však dlouho nevrací a Felicity začne mít divné vize spojené s propady do minulosti, jde ho hledat. Její pátrání ale přinese další nečekané odhalení: nejen, že je předurčená zachránit elfy, je prý i dračím dítětem!


Není kazajka jako kazajka\nDozvěděl jsem se o sobě, že jsem utopista, autoritář, ne-li totalitář vyžívající se v regulaci a uniformitě. Stalo se tak naštěstí jen se známým u piva, které během večera konflikt sahající od metylové smršti až po školní uniformy spláchlo.\nJsou věci, v nichž jsem si jistý. Je nepochybně úkolem státu kontrolovat potravinářské zboží včetně alkoholu i místa, kde se prodává, ať už balený nebo rozlévaný. V pečlivém značení lahví ani v licencování provozoven nabízejících alkohol nevidím nejmenší problém. Stav, kdy vám panáka prodají v novinovém stánku, je nelogický a musí skončit.\nVážně podezírám neoliberální stát, že mu to dosud bylo fuk. Kdo by také byl tak smělý, aby dohlížel, když pančovaný šnaps nalévala neviditelná ruka trhu?\nPolicie vyšetřovala do šuplíku, orgány hygieny zmateně bloudily a celníci zabavili jenom sem tam něco. Nejsou lidi, nejsou peníze. A když jsou, tak malé, svádějící k úplatnosti. Mezi prsty dosud proklouzával padělaný alkohol, kosmetika, textil… Padělaný, pančovaný, otrávený, to je jedno. Jakékoli porušení pravidel musí být stíháno.\nJaký jiný typ státní regulace je důležitější než ten, který se týká našeho zdraví? Jistě, mrtví jsou i na silnicích nebo po cigaretách. Jenže to jsou většinou ti, co přistoupili na pravidla ruské rulety typické pro moderní společnost. Lidé mrtví či navždy zmrzačení metanolem ale neměli na výběr: Mysleli, že normálně pijí, „normálně“ se pomalu zabíjejí, jenže ta s kosou přišla nečekaně dřív.\nTím spíš zaráží, že špičky ministerstva financí a celní správy se tváří bohorovně a jsou dotčeny sebemenší kritikou. Proto je vhodné vnést toto téma do zevrubné politické debaty.\nMůj hospodský spolustolovník namítal, že šizuňkové budou vždy a lidé schopní opíjet se lacinými patoky také. Nemusejí přece pít a nemusejí na kořalce šetřit. Tento přístup ale opomíjí širší sociální souvislosti, včetně koupěschopnosti populace. Kromě toho můj otec nenakupuje Tuzemák kvůli ceně, ale protože mu na rozdíl od karibských rumů chutná. Snad mu i pravověrní liberálové přiznají právo na individuální výběr a nárok na nezávadný výrobek.\n„Vy levičáci a europeisti chcete na všechno předpis, štempl a kontrolory,“ slyšel jsem dále. Musel jsem se usmát. Liberální demokracie, tedy systém, který sdílíme, je založena na dodržování psaných i nepsaných pravidel. Právě toto je v České republice vzácné. Pravidla jsou legislativně churavějící, zneužívaná či naopak opomíjená. A až společnost bude schopna stát na ústní, nepsané dohodě, budu první, kdo to přivítá.\n„Nebo ty uniformy pro děcka — to se učíte v Bruselu, nebo v Taškentu?“ byl jsem dál grilován. Pro odlehčení jsem připomněl, že v Brazílii dokonce ke školním uniformám našívají mikročipy, které prostřednictvím SMS upozorňují rodiče na záškoláctví jejich potomků. K tomu jsem přidal příklady z USA, Velké Británie či elitních soukromých gymnázií u nás.\nCítil jsem se ale ukřivděně. Když na počátku tohoto školního roku média informovala, že k uniformám přistoupila první pražská veřejnoprávní základní škola, neměl jsem na to jednoznačný názor. Mám rád pestrost a nerad si nechávám diktovat. „Dnes hájíme jedinečnost osobnosti, jedinečnost vzdělávacích cest a k tomu se podle mého soudu uniforma příliš nehodí," říká psycholog Václav Mertin, jenž by měl být v obraze. Na rozdíl od tradičně a tradicionalisticky plácajícího Václava Klause, který podle očekávání pronesl: „Já mám pocit, že do školy se má chodit v základním slova smyslu přiměřeně oblečen. Ale nejsem příznivcem uniforem. Nikdy v naší zemi tradici neměly.“\nVše mi nakonec na Radiožurnálu vysvětlila osmiletá Adélka nadšená z předepsaného modelu, když konstatovala: „Nebudeme se moct hádat, kdyby někdo měl hezčí oblečení než ten další, a tamtomu by se to líbilo.“\nDěti dokáží být zlé. Od kastování podle oblečení či školní výbavy je jen krůček k ústrkům a šikaně. Uniformy aspoň částečně zažehlují rozdíly. Ti méně majetní se cítí lépe, sebevědoměji a ti z bohatších poměrů se učí pokoře, soudržnosti a solidaritě. A když to jde na luxusní škole Petra Kellnera, proč by to nešlo ve školách běžných?\nSnad jen za vstřícnost k pubescentům bych se přimlouval. Ti se chtějí lišit, vynikat, být originální - ne draze „voháknutí“ - nezávisle na příjmech svých rodičů. Školní uniformy jsou důležité především pro drobotinu, které umožňují stejné startovní podmínky na prahu školní docházky. Ale ani ti starší nejsou nakonec apriori proti. Z průzkumu společnosti Scio podle MF Dnes vyplynulo, že příznivců a odpůrců uniforem je mezi mladými zhruba stejně. Hlasovaly necelé dva tisíce studentů a pro odpověď „nápad se mi nelíbí“ zvedlo ruku 34 procent. Třicet procent dětí by naopak uniformy zavedlo a třináct procent navrhuje, aby je studenti a žáci měli přichystané jen pro zvláštní příležitosti. Výsledek lepší než jsem čekal.\n„Stejně mám pocit, že mi tu někdo nasazuje kazajku,“ utrousil můj známý. Kéž by, pomyslel jsem si při vzpomínce na docenta Chocholouška zlomyslně a nahlas jsem replikoval: „To myslíš třeba ratingové agentury, před kterými se klaní vláda, která prý nemá jinou možnost jak vládnout? Původně to začalo Mezinárodním měnovým fondem, příště bude do rytmu bubnovat kdejaký lichvář!“ Vypečený kumpán si povolil kravatu, ucucl piva a stočil řeč na počasí…\nSeptember 28, 2012 v 12.6\nRatingové agentury a lékařské komory\nZávidím Vám Vaši jistotu. Já osobně si tedy rozhodně nejsem jistý, proč by mělo platit tvrzení, že : "Je nepochybně úkolem státu kontrolovat potravinářské zboží včetně alkoholu i místa, kde se prodává, ať už balený, nebo rozlévaný. ". Dokážu si dost dobře představit, že by to mohla dělat organizace na státu hodně či úplně nezávislá. Koneckonců alkohol zdaleka nepijí všichni voliči (ani daňoví poplatníci), takže by tu organizaci mohli financovat třeba hlavně konzumenti alkoholu.\nA k těm ratingovým agenturám. Narozdíl od Vámi preferovaných států, agentury zveřejňuji kritéria a modely, podle kterých ty ratingy probíhají (např: http://www.understandingratings.com/) .\nJiná věc je, že zřejmě existují státy, které dosud nemají v pořádku účetnictví... a nebo ho v pořádku mají, ale ta čísla se nějak nedostanou na veřejnost. Takže z pochybných dat se už samozřejmě odvíjejí i pochybné výsledky.\nAle rozhodně dávám vždy přednost organizaci, která mi nabízí jednu službu za nějakou cenu, než mnoho služeb v balíčku jehož složení nemohu moc měnit za poměrně proměnlivou cenu (daně).\nAle jestli chcete začít zpochbňovat činnost organizací jako Amnesty International, Transparency International, nebo třeba International Organization for Standardization rád si vyslechnu Vaše argumenty. :-)\nAle že to máme dnes pekně, co? :-)\nSeptember 28, 2012 v 13.58\nHm, tak to pane Lobpreis závidíte i mně\nPřemýšlím, proč nepochybuji o tom, že je "úkolem státu kontrolovat potravinářské zboží včetně alkoholu i místa, kde se prodává, ať už balený, nebo rozlévaný"?\nUklidňuje mne, že ani vy nepřipouštíte případ, že by "kontrolu" dělal každý sám za sebe, a vinu za to, zda se otráví či nikoli, by mohl klást jen sobě.\nNevidíte jen rozdíl mezi tím, že by "kontrolu" dělal stát, anebo na státě hodně či úplně nezávislá privátní organizace.\nJenže může být nějaká privátní organizace působící ve státě na tomto státě úplně nezávislá? Vždyť každá je více či méně podřízena pravidlům (ústavě, zákonům a dalším psaným i nepsaným ustanovením). Privátní organizace by mohla konat kontrolu, pokud by jí stát tuto funkci svěřil, protože stát je tím rámcem, ve kterém probíhá debata o uspořádání věcí veřejných. Čili věcí týkající se všech občanů. Protože jak byste chtěl od ostatních občanů oddělit "konzumenty" alkoholu, kteří by eventuálně kontrolu zadali své privátní organizaci? Vždyť potenciálními konzumenty alkoholu jsme přece všichni.\nJestli by privátní organizace konala "kontrolu" efektivněji, je na jinou debatu.\nSeptember 28, 2012 v 15.5\nNevím, paní Švandová, zda vám mohu závidět.\n... asi by blo dobré, abych pro jistotu zkusil předestřít nějaké moje názory. Mám totiž pocit, že se v něčem poměrně neshodneme, ale nejsem si jistý, že dobře rozumím vaší argumentaci.\n1) Samozřejmě, že připouštím možnost, aby kontrolu dělal každý sám. Dokonce si myslím, že to tak je. Ale samozřejmě se vůbec nebráním možnosti, aby se jednotlivci spojili a založili si za tímto účelem nějakou organizaci. Funguje to tak u bot, vína, lékařské péče, dopravy, a já nevím čeho všeho ještě a nevidím důvod, proč by to u alkoholu muselo být jinak.\nMůj postoj vychází hlavně z názoru, že případné následky špatné kontroly nesu většinou hlavně já.\n2) Podle mne (a ehm m.j. Ústavy ČR) veškerá moc vychází z lidu. A já rozhodně vítám možnost řídit svůj život samostatně a nepřenášet odpovědnost za následky mého konání na jiné lidi více, než je to nutné.\nVíte paní Švandová... já vůbec nemám problémy s tím, když se lidé (nebo třeba klidně i organizace) dohodnou a stanoví nějaké normy, či principy a pak si třeba i ustanoví někoho, kdo dodržování daných norem hlídá. Obecně jsem třeba velkým příznivcem kontroly dodržování Všeobecné deklarace lidských práv (které mimochodem ČR signatář není).\nAle nevidím důvod, proč bychom se se sousedy nemohli dohodnout a zaplatit někomu za to, aby nám hlídal zahradu. Pravidelně, 24 hodin denně. A dodržoval při tom zákony tohoto státu. A pokud se někdo přistěhuje nebo odstěhuje, bude na něm, zda se chce do toho našeho spolku přidat nebo ne. (I když je pravda, že pokud by měl zahradu třeba uprostřed, bylo by pro něj asi výhodnější neplatit a jen se nechat "vézt s většinou")\nStejně tak nevidím problém v tom, abych zaplatil někomu, aby mi zkontroloval, zda láhev, ze které piju obsahuje víno, nebo burčák, nebo grappu. Upřímně řečeno, pevně věřím, že za to platím už těm výrobcům. (Anžto kupuju převážně ovocné pálenky od soukromých výrobců v Rakousku... a oni si určitě nějaké kontroly dělají... ). A nevidím důvod, proč bych měl po svých příbuzných chtít drobný podíl na cenu lahve s poukazem, že by se třeba někdy mohli chtít napít.\nCo se týče efektivity provozu, souhlasím s Vám v tom, že je dobré zjišťovat a kontrolovat, zda organizace (bez vlivu na jejich organizační uspořádání a zdroje financování) mohou pracovat efektivněji. Mimo jiné taky proto, že se domnívám, že většina organizací čerpá prostředky z různých zdrojů (privátních, jiných organizací, státních, evropských), takže je občas obtížné poznat zda poskytují všem platícím zákazníkům stejně kvalitní služby za stejné peníze.\nOmlouvám se, pokud jsem příliiš stručný, či nesrozumitelný. Rád budu vdiskusi pokračovat. Ale znovu opakuji, že s Vámi rozhodně nesouhlasím v tom že bych chtěl aby se moje rozhodnutí o tom jaký alkohol chci kupovat a pít stalo součástí "uspořádání věcí veřejných".\nAle rozhodně budu podporovat myšlenku, že by stát měl vytvářet/udržovat/kontrolovat "rámec debaty" o tom, zda tato problematika je, či není veřejná.\nSeptember 28, 2012 v 15.15\n(( Jelikož David Lobpreis doklepal svou glosu pár minut přede mnou, musím k následujícímu předpodotknout, že je reakcí na první dva příspěvky DL a BŠ.\nUž při letmém pohledu vidím, že uvažuje o těchže věcech jako já. Zda o nich uvažuje podobně, zjistím, až to přečtu a uvážím, JK))\n• „Úkoly státu“ nejsou napsané někde v oblacích; jsou napsané v ústavě. Lidé buďto aktivně občansky jednají, nebo se pasivně neobčansky chovají (tedy jako ti přísloveční „ovčané“). Jak jsem nedávno připomínal na jiném místě s odkazem na aténské pojetí demokracie:\nČlověk nerodí jako OBČAN. Rodí se jako IDIOT (= česky: soukromník) a teprve výchovou se stává občanem. Pakliže se jím nestane, nepatří stát (fakticky) občanům, patří vrchnosti (panstvu). Proti tomu Masaryk zdůrazňoval: já pán, ty pán.\n• Nedojdeme shody na tom, co je a není úkolem státu, a proč, pokud jsme neodpověděli na základní otázku, kdo tyto úkoly definuje (vpisuje do ústavy a kontroluje jejich plnění) – lid (občané) nebo panstvo (vrchnost)? (Ve Smetanových „Braniborech“ to ještě bylo formulováno pokusně opatrně: „A zahrajem si na pány...“) Tj. to, na čem se občané domluví nebo nedomluví, je úkolem státu. Hobbes smlouvách napsal: "And covenants, without the sword, are but words and of no strength to secure a man at all."; je na nás, zda na to přistoupíme. Proti Hobbesovým „pouhým slovům“ vyžaduje Zdeněk Vyšohlíd (není samozřejmě první) „závaznou a jasnou řeč“ demokracie.\n• Jak už jsem tu také upozorňoval, bylo cenné, že Petr Nečas bezprostředně po volbách v květnu 2010 otevřeně vyhlásil, že státní rozpočet se bude "prezentovat mezinárodní finanční komunitě". To, aby si občané náhodou nemysleli, že do toho mají co kecat. Vláda „rozpočtové odpovědnosti“ není primárně odpovědná občanům republiky, ale „finanční, komunitě“. Jasněji už se to říci nedá !\n• Ti, kdo tak horlivě brání individuální svobodu proti státnímu paternalismu, posilují – je jedno, zda záměrně nebo nevědomky – protiobčanské postoje zakotvené v elementárním přesvědčení, že stát nejsme my, ale „ONI“. Pochopitelně, že ti „ONI“ pak docela rádi snášejí pohrdání, hněv nebo i nenávist lidu. Jejich legitimita totiž takovýmto neobčansky vulgárním názorem není ohrožena. V jejich postavení je mohou ohrozit nanejvýš jiní „ONI“, tj. jiná skupina kámošů, kteří jsou, podobně jako ti stávající „ONI“, připraveni si stát beze zbytku přivlastnit. To je běžný vrchnostenský, panský přístup.\nZ toho je zřejmé, že se nepřikláním k DL ale k BŠ.\n(Kruci, zas mi to vyšlo moc dlouhé ... To jsou ty nešťastné kusejrovské odbočky.)\nSeptember 28, 2012 v 16.6\nMyslíte pane Kopecký, že lze najít nějaký způsob (státního) uspořádání jak bychom spolu mohli žít a vytvářet dlouhodobé či trvalé vztahy Vy, oni i my (anarchosyndikalisté)? :-)\nSeptember 28, 2012 v 16.12\nJá se v takových debatách napřed přihlásím ke společnému liberálnímu motivu. Poukážu na to, že sociální demokracie je tradičně liberální pokud jde o fungování státu a kulturu. A pokud jde o ekonomicko-sociální pojetí, připomněl bych napřed, že není náhoda, že směr podobný sociální demokracii v USA se označuje jako liberální. Ukázal bych, že sociální demokracie chce svobodu člověka jako občana rozšířit o svobodu člověka jako pracovníka. Je to jen pokračování dosavadních emancipačních kroků, k nimž patří zrušení nevolnictví - zrušení poddnství - všeobecné volební právo.\nPřipoměl bych, že direktivní ekonomika není součástí sociálně demokratického (nebo socialistického) pojetí. Současné tendence kontroly trhu nejsou socialistické ani sociálně demokratické. Na jejich potřebě se shodnou různé směry z celého spektra odleva doprava.\nSeptember 28, 2012 v 16.26\nstát je tu od toho, aby vás ochránil před tzv. volným trhem. Ten totiž zaručeně představuje sociální zlo a ohrožuje vaši svobodu.\nSeptember 28, 2012 v 16.52\nVzhledem k tomu, že máte v popisku uvedeno "pedadog", tak Vás vyzývám, abyste vstoupil na volný trh myšlenek (http://en.wikipedia.org/wiki/Agora) a osvětlil mi, jak volný (bez bariér, zásahů a regulací) trh ohrožuje naši svobodu hledat společně průnik Vašich a mých zájmů (potřeb).\nNevím zda Vám to pomůže, ale dokážu si například představit, že na zcela volném trhu (který zřejmě stejně neexistuje) by mohl například pravidelně vítězit jedinec fyzicky silnější či ten, který nedodržuje žádná pravidla (tedy m.j. by se snad dal označit za asociálního).\nZároveň se ale domnívám, že pokud by se takovéhoto trhu účastnilo více osob, společné by rychle takového jedince usměrnily, či z trhu vypudily.\n(Samozřejmě, pokud by neměl monopol... ale v takové situaci se myslím o volném trhu také nedá hovořit).\nSeptember 28, 2012 v 17.35\nDL IŠ MP DL\nDL: ...bychom spolu mohli žít ...\n- Lze hledat, možná i najít, ale udržet? - co já vím?\n- Předtím by ale nebylo marné vyjasnit si, jaké reálné dlouhodobé či trvalé vztahy tu dnes vlastně panují? Nepřipadá mi, že by v odpovědi na tuto otázku panovala shoda. - Mě by se jako celkem perspektivní způsob uspořádání jevila republika. Pro eventuální pokračování té Ivanem Štampachem připomenuté emancipace, nebo alespoň pro zabránění jejímu regresu, by měla skýtat lepší možnosti než uspořádání jiná.\nIŠ: ... společný liberální motiv ...\nZpůsoby kontroly resp. řízení ekonomiky jsou asi důležité věci. Jenomže kolik toho tady ale ještě ke kontrole vůbec zbylo? - Začne třeba ČSSD, jakmile se chopí, vlády, obnovovat něco z toho, co bylo v ČR cílevědomě zlikvidováno nebo zdevastováno (v průmyslu, zemědělství, učňovském školství, ...)? Tam někde bych pak zkusil hledat i tu "svobodu pracovníka".\nDL: ... "volný trh"?! - který "zřejmě stejně neexistuje" ...\nCopak on ten v tolika litaniích vzývaný volný trh opravdu už někdy někoho ochránil před tím, aby ho/ji - samozřejmě ve jménu svobody trhu! - trhli mezi dveřmi ?? - (jak o to zavadil Martin Pleva) -\nSpojování "volného trhu" s nějakými zásadními nadějemi na uskutečňování a upevňování lidské svobody je hluboce zakořeněná pověra. Dokud panuje blahobyt, zdánlivě to i funguje.\nVýrazy "liberální" a "liberalismus" by bylo dobré užívat obezřetněji, ne tak všeobecně.\n- Oto Novotný mě může zase pokáral, že mluvím o nějakých dávno minulých, předpotopních věcech, a že přece ten dnešní liberalismus už je úplně jiný a prima - ale musím znovu připomenout, že největší vzepětí klasického liberalismu bylo úzce spojeno s otrokářstvím. Neoliberalismus (který někteří rozhořčeně prohlašují za levičácký konstrukt a naprostou fikci) snad liberalismem není ??\nS jakou formou panství (jakým "uspořádáním") nad lidmi se on ten neoliberalismus snáší nejlépe? - Můžeme se začít rozhlížet: Spojené státy? Saudská Arábie? Čína? Itálie? Argentina? Maďarsko?\nSeptember 28, 2012 v 18.11\nVolný trh, pravidla a regulace\nPane Kopecký díky... já vlastně taky pořádně nevím. Jen mám pocit, že kupříkladu tyhle internetové diskuse fungují celkem dobře a přitom jsou regulované pouze velmi málo. Takže moje dotazy směřují spíše než k cíli "osvobodit trh" směrem zjistit zda regulace skutečně dávají očekávané výsledky.\nMyslím, že třeba právě ta příhoda s metylem se dá použít jako dobrý příklad.\nA můj problém obecně je, že (jako Husákovo dítě - tedy produkt socialistického internacionalismu) hledám řešení, která lze aplikovat globálně. Asi jich nebude moc, ale třeba takový TCP/IP protokol se docela ujal a myslím, že ISO taky.\nA ještě k tomu volnému trhu. Podle mne je jedna věc popsat, že se nějaká věc řídí (sama o sobě) nějakými pravidly. Třeba že jablko padá nejkratší cestou směrem k jádru země. Tak tedy i prostor, kde se scházejí a domlouvají a vyměňují myšlenky, služby i zboží se řídí sám o sobě nějakými pravidly. Takže to, že tato pravidla popíšu, ještě není regulace.\nRegulace nastane, když jablíčku strčím do cesty kus papíru, kovovou desku nebo odšťavňovač.\nNo a teď je otázka, jakými způsoby je regulována ta agora ...a zda z regulace mají prospěch víc účastníci trhu (prodávající, kupující) nebo regulátor.\nSeptember 28, 2012 v 18.25\nSociální demokracie v pojetí naznačeném Ivanem Štampachem, tedy rozvíjející původní progresívní liberalismus jako strana bojující za svobodu a emancipaci také v sociálně-ekonomickém smyslu - to je, jak doufám, převažující přístup k levicovému angažmá.\nNaopak představa, že středovou levici je třeba vymezovat vyšší mírou regulace než pravici - a radikální levici maximální mírou regulace, je představa odpudivá, hnusná a do slepé uličky vedoucí.\nOnen krátký příspěvek pana Plevy shora je odstrašujícím případem cesty do pekel ...\nSeptember 28, 2012 v 20.45\nKdo by řekl, jak krásná debata se rozvine, když odejdu na zahradu sklízet hrozny. ... Husákovo dítě - můj mladší syn je patrně ve Vašem věku pane Lobpreisi a chválabohu taky hledá cestu důsledným přemýšením.\nKolik má být regulace? Prosila bych přiměřeně dané věci a okolnostem.\nSeptember 29, 2012 v 8.24\nPokud jste paní Švandová začala alespoň mírně pochybovat o vhodné míře regulace trhu s alkoholem (ona prohibice je taky regulace), tak si dovolím ponechat naději, že bychom společně mohli zkusit najít i míru regulace přijatelnou pro nás oba (a může to být klidně i algoritmus, ne jen konstanta).\nDoufám ale, že tenhle problém Vás netíží natolik, abychom to skutečně spolu začali dělat. Můj vztah k této oblasti je poměrně vlažný, takže bych asi těžko hledal síly, převádět případné výsledky našeho společného hledání do praxe. A jak jinak bychom mohli poznat zda se nakonec nepleteme oba, že? :-)\nSeptember 29, 2012 v 12.6\nPopis debaty Lukáše Jelínka velmi připomíná i mé zkušenosti kdy vinu podobným názorovým neshodám dávám hlavně masmediální propagandě, která dovedou jen donekonečna papouškovat jednoduché neoliberální poučky. Nedá mi tedy, abych nezareagoval na pana Lobpreise, který jakoby podobná jednoduchá řešení zastává. Jen v krátkosti se pokusím na ně zareagovat.\nZnámý problém svěřování státních úkolů soukromým firmám spočívá v tom, že soukromá firma, na rozdíl od státu, pracuje se ziskem. Tedy soukromá firma je VŽDY dražší. Stejně tak soukromé penzijní fondy jsou dražší jak průběžný systém, soukromé ZP přijdou stát dráž než státní, stejně tak celé zdravotnictví atd. atp. Doporučuji nastudovat ekonomiku USA před a po Reaganovi nebo jiné státní ekonomiky, které pod vlivem neoliberalismu přešly k rozsáhlým privatizacím, jak dopadly.\nTím, že si budete platit soukromou ochranku, soukromé testování alkoholu, soukromé školy, soukromé penzijní fondy atd. rozhodně neušetříte. Tento neoliberální princip je naoko jednoduše geniální, ale opak je pravdou. Nehledě na to, že je velmi asociální. Kdybychom si měli každý selektivně platit jen to, co využíváme, bylo by to nejen násobně dražší, ale hlavně absolutně nemožné. Doporučuji problematiku nastudovat, oceňuji přitom, že máte chuť o Vašich názorech diskutovat.\nZkuste nastudovat míry regulací v různých státech a porovnávat přitom nejen úspěšnost ekonomiky, ale i celkovou spokojenost s žitím v takové zemi. Ukazatelem může být třeba průměrná délka života nebo další nepřímé ukazatele.\nSeptember 29, 2012 v 14.56\nPříznám se, že mě perex článku svedl hlavně k diskusi o ideových konceptech. Nemyslím, že ta diskuse zde je vhodná pro odbornou diskusi. Ostatně už jen váš poukaz na ziskovost soukromých firem, který se očividně míjí s jejich prokazatelnými krachy poukazuje na to, že i Vy tu prezentujete spíše Vaše názory než fakta.\nPředpokládám, že jak vývojový pracovník odsouhlasíte poučku, že korelace ještě nemusí znamenat příčinnou souvislost. Doufám, že v takovém případě uznáte, že některá Vaše tvrzení nejsou dost dobře doložitelná.\nAle protože je dobré vyjít alespoň z něčeho, nabízím tuto pomůcku ve které jsem vybral některé státy s (dle mého názoru) odlišnou mírou regulace.\nZ grafu se mi to jeví, že ve státech s větší mírou svobody (USA, Dánsko, UK, CZ) je průměrná délka života delší než v těch (asi) více regulovaných (Čína, Kuba, Rusko).\nPokud jste z mých příspěvků vyčetl názor, že společné (sdílené/veřejné) podnikání v nějakém oboru (např. pojišťovnictví) je většinou dražší, tak to se omlouvám za formulační nepřesnost. Nic takového jsem tvrdit nechtěl (a dokonce si to ani nemyslím).\nSnažím se ale prezentovat názor, že separátně vedené účetnictví různých služeb by mohlo pomoci lepšímu hodnocení efektivity.\nSeptember 29, 2012 v 15.36\nPane Lobraisi, srovnávat se má srovnatelné, jinak je to dost velký nesmysl. Pokud s chcete srovnávat Kubu s nějakou zemí, vyberte si ke srovnání její souputníky, třeba Haiti, nebo Portoriko. Tam by ale výsledek by vaši tézi rozbil. Dále - kam by jste zařadil Izrael, je to země s regulací? Jistě je a přitom USA jsou s délkou života daleko za ním. Ona ani ta chudá Kuba není až tak od USA daleko, je to pár příček. Musím tedy konstatovat, že i Vy tu prezentujete spíše Vaše názory než fakta. Obvzláště, když řadíte CZ ke svobodným zemím a Rusko k regulovaným. V Rusku je regulace, bohužel pro běžné Rusy, mnohem menší, než u nás. A na závěr - na Kubě je délka života větší než u nás.\nSeptember 29, 2012 v 16.35\nNemám po ruce statistiky, ale jistě si má tvrzení dohledáte. Obecně, a potvrdí vám to každý sociolog, se žije lépe lidem (tedy myslím většině lidí) ve státech s lepším sociálním zázemím a jistotami. Jistota, že se dožiji slušného důchodu, že když onemocním, mám bezplatnou lékařskou péči, že mám určitou jistotu zaměstnání, slušného výdělku jakožto pracovních podmínek, že nejsem v područí exekutorů a další a další sociální jistoty moderní doby a mohl bych pokračovat ještě dlouho, mají naprosto nezanedbatelný vliv na celkové zdraví obyvatelstva. Tím klesají nejen náklady na zdravotní péči, ale mají obrovský vliv na ATMOSFÉRU ve společnosti. Čím se totiž lidé méně bojí, tím jsou solidárnější a ohleduplnější, soucitnější a všechny další kladné lidské vlastnosti se rozvíjí. Ve společnosti, kde jsou sociální jistoty a regulace osekávány je tomu pak právě naopak. Zářným příkladem je radikalizace naší společnosti, vzájemná nevraživost, bezohlednost (třeba na silnicích, kde se průchod emocí násobí), ale i stoupající počet sebevražd, bezcitnost a další negativní jevy, které se zejména s posledními kroky vlády logicky vyostřují.\nUž jenom když porovnáte deregulované Spojené státy s velmi sociální Francií např. Jistě někde najdete, že průměrný věk v USA po deregulacích klesá, ve Francii stoupá. Určitě to bude i v počtu sebevražd. Stačí se též podívat na obezitu v USA. I ta je způsobená nejen neinformovaností nebo spíš masivní reklamou a propagandou, ale i nesprávným životním stylem, který si vynucuje honba za tím uspět v „deregulované tržní ekonomice“. Nevím jestli se dá někde dohledat spotřeba léků, hlavně psychotik, ale i ta je v USA masivní. Čím je toto dáno si jistě domyslíte, nebo mě jistě někdo doplní. Podobných příkladů je nespočet. Určitě je však všechny a všechny souvislosti nedohledáte během pár minut na internetu.\nJeště snad dodám, že tu není stát proto, aby nám byl na obtíž, jak se snaží vypočítavě tvrdit neoliberálové, ale stát je tu právě proto, aby se nám žilo lépe. A ono se opravdu ve fungujícím státě žije lépe než v jakési pseudosvobodě. Ale to je opravdu na dlouhé povídání na které zde není prostor.\nSeptember 29, 2012 v 18.35\nU piva a nejen u piva pane Jelínku,\nse stále bloudí kolem téhle demokracie.\nBloudí se kolem pojmu, za kterým se převážně chápe pouze vratký, či zcela zkompromitovaný společenský systém ve službách mocných korporací. Převládá rezignace nad demokracií, jako režimem neschopným zaručit občanu svobodnou pluralitní společnost a civilizační rámec svobodného soupeření o moc. Žije se v zajetí fatálního dojmu, že demokratický režim je zcela bezmocný vůči kapitalismu jako instrumentu usurpace moci elitou.\nA tak se někdy u piva vykláním kázajíce:\n…bloudíme tu z neznalosti předpokladů funkční demokracie, které byly utajovány nejen před, ale i po roce 89. Implantace neoliberální etiky na zdejší představy o demokracii zdeformované předchozími totalitami dal vzniknout bludnému kruhu. I "kritická" média tolerují ve funkci „posledního“ z plejády prezidentů antidemokratů, který nabádá občany nebát se mazaně krást a zatajují poznatky jednoho prezidenta demokrata o suveréním občanu,\n.. demokracie je jen nahodile fukční podružný režim závislý na svobodě. Demokracie buď je, nebo neni, ale to hlavní je svoboda/volnost.\nvykláním se více a obhajuji nutnost platnosti paradoxu na kterém svoboda v demokracii kotví:\n…. společenský smír je výsledkem násilí demokratického režimu, který na základě ústavy/občanské smlouvy mezi rivalizujícími protichůdných zájmů povinuje stát k jejímu i násilnému dodržování.\nV tu chvíli zhořkne většině u stolu i plzeň. Obvzláště anarchisticky zaměřené povahy temně mručí …tak tohle teda pro mne demokracie neni.\nKde je stát není svoboda ....volně citují Kropotkina.\nSeptember 30, 2012 v 9.18\nDíky za kritiku a podklady k dalšímu studiu. Taky se asi budu muset zamyslet nad tím, jak od sebe rozlišovat srovnatelné a nesrovnatelné. Internet mi pravda v tomto zatím mnoho nepomohl, ale třeba se článek na wikipedii o souměřitelnosti veličin ukáže zrovna jako dobré východisko.\nTakže nabízím smír v tom, že s Vámi vřele souhlasím s tím, že stát (či státy) jsou tu od toho aby se nám (všem) žilo lépe. A dovolím si doufat, že například pekárny, pálenice a Kolkovna (myslím tu pivnici:-) jsou tu taky od toho.\nSeptember 30, 2012 v 10.54\nNo, vzhledem k tomu, že jsem se tu v neděli zastavil mezi kostelem a nějakou početní úlohou mne napadlo, že vlastně ani nevím, které zákony (kromě občanského, trestního a obchodního) nějak výrazně omezují moji svobodu. Myslím, že i ta ústava nám tu svobodu spíše definuje a dává. Myslím, že osobně se jsem se dlouho cítil omezen některými zákony přírodními (než se časem ukázalo, že mohou mít zajímavé vyjímky :-). A taky některá církevní nařízení jsou pro mne občas docela omezující (zvláště ty nabádající k bezpodmínečné lásce sebe i ostatních).\nAle církev vlastně není stát, je to jen obec. Uf :-)\nA k těm korporacím, podle tohoto (http://www.lupa.cz/clanky/jiri-hlavenka-spor-mezi-applem-a-samsungem-by-mel-rozhodovat-buh/#utm_source=rss&utm_medium=text&utm_campaign=rss) článku to vypadá že i ty korporace tak všemocné nejsou. Ale je to pravda, jen článek... a jak vyplývá z diskuse, některé výroky soudů zatím ani nebyly přeloženy z japonštiny, takže kdo ví jak to je. :-)\nSeptember 30, 2012 v 11.30\nP. Lobpreis je zajímavým dokladem toho,\nco nastane, když se zkříží anarchismus s neoliberalismem.\nUpřímně řečeno, p. Lobpreisi, mnoha vašim formulacím nerozumím, mluvíme asi každý jiným jazykem. Přesto se o určitou diskuzi s vámi pokusím, protože názory, které zastáváte, jsou pro generaci dnešních dvaceti- a třicetiletých velmi příznačné - a má smysl s nimi vést polemický dialog.\nVolný trh neexistuje a nikdy neexistoval (dokažte mi na příkladu opak), on je něco jako Yetti, všichni o něm mluví, ale nikdo ho nikdy neviděl...:) Volný trh je abstraktní konstrukt, já bych řekl výmysl, ekonomických liberálů a neoliberálů, nic víc. Ve společenské realitě spíše vidíme soutěž různých ekonomických subjektů, které si ovšem ve svých startovních a jiných podmínkách NIKDY NEJSOU ROVNY, soutěž mezi nimi tedy nikdy není férová. Cílem regulací je minimálně to, aby se tyto nespravedlnosti alespoň částečně vyrovnaly.\nDále princip konkurence může být sice pro zákazníka výhodný, ale nemusí. Tak například v oblasti médií a kultury vede "volná konkurence" ke vzniku bulváru a braku, v oblasti vzdělávání k tomu, že spolu školy soutěží ne v tom, která bude na studenty náročnější, ale naopak v tom, která bude benevolentnější, v oblasti zdravotnictví jsou z trhu vytlačováni chudí, staří a nemocní, čili právě ti, kteří zdrav. péči nejvíc potřebují, a naopak každá komerční pojišťovna baží po mladých, zdravých a bohatých, kteří ovšem péči potřebují samozřejmě nejméně. Atd. V oblasti bezpečnosti (kam patří i ty kontroly metanolu atd.) nemůže trh fungovat prostě proto, že platí zásada, kdo platí, ten poroučí, takže najaté agentury by hájily zájem svých zákazníků, nikoli zájem veřejný. Pokud nevíte, co je to (v tomto kontextu) veřejný zájem, představte si, že někdo zavraždí svého bohatého příbuzného a najme si soukromou detektivní agenturu, aby zločin vyšetřila. Ta jej pochopitelně "vyšetří" buď tak, že je pachatel neznámý, anebo to hodí na nevinného.\nTrh vás navíc obírá o svobodu v tom, že vás nutí podřizovat se jeho požadavkům, trendům atd., abyste ekonomicky přežil. Takže nejen žádné džíny, ale oblek i ve třicetistupňovém vedru (to je jistě to nejmenší), ale dobře víte, kolik lidí je např. na trhu práce diskriminováno, jak lidé při konkurzech raději lžou, aby dostali místo atd. Navíc vy třeba můžete stokrát chtít studovat dejme tomu italštinu, protože se vám líbí, ale musíte se učit vám třeba protivnou angličtinu, protože trh vám to nařídí...\nA především, zapomínáte na to, že existují v ekonomice nějaké mocenské vztahy, že v kapitalismu je trh pouze nástrojem k zisku, a čím větší firma, tím jsou pochopitelně vlastníci kapitálu mocnější. Vracíme se tak na začátek. Nelze soupeřit s miliardami, sociální nerovnosti, které se např. dle Kellera mění už na nesouměřitelnosti, ohrožují i demokracii - bohatý si může koupit ovšem i beztrestnost. Takže "volný trh", přičemž si všimněte, že každé opatření na jeho podporu zvyšuje sociální nerovnost, je šidítkem, které vymysleli bohatí a jejich poskoci proto, aby mohli lépe ovládat všechny ostatní.\nSeptember 30, 2012 v 13.58\nCo se týče té nesouměřitelnosti, mám celkem i tendenci připustit myšlenku, že hodnoty velmi, velmi bohaté francouzské šlechtičny budou tak rozdílné od mých, že vůbec nenajdeme vůbec důvod hledat společně nějakou dohodu. Ale upřímně řečeno, stejný pocit mám například, když si představuji, že po mě něco chce premiér nebo ministr financí. A když odhlédnu od toho, že zastávají nějaké funkce, tak doufám, že jinak jsou to lidé jako my :-)\n(A mimochodem, možná by byla zajímavá diskuse o tom, zda ten požadavek konkurence/volného trhu platí i na firmy a státy, nebo zda existují nějaké firmy nebo nějaké státy, které by měly být zvýhodněny).\nSeptember 30, 2012 v 14.20\nJasně, že tu prezentuji své názory. Koneckonců i ta statistická data lze vykládat různě a mimo jiné se přiznám že (s ohledem na to, že ty křivky občas skákají docela nespojitě) bych se vůbec nebál je zpochybnit a začít nějak testovat znovu.\nDiskuse okolo změny klimatu mne navíc přivedla k myšlence, že asi skutečně není jednoduché hledat optimální způsob řešení nějakého problému, pokud vůbec dojde ke shodě, že to problém je. (navíc pokud vezmeme v potaz takové věci, že mocenské struktury činí nátlaky, je možné dodat špatná data, atd).\nOdkaz na gapminder jsem sem dával hlavně proto, že si myslím, že s jeho pomocí jde sledovat různé trendy, které je snad možno použít pro stanovení různých hypotéz (například těch, které představil pan Švehla). Ale v souladu s názorem K. Poppera se domnívám, že ani opakované ověření těch hypotéz v praxi mě neopravňuje v tvrzení, že ty hypotézy jsou pravdivé.\nA to přitom sám na některé z nich v životě docela spoléhám...\nNaopak bych myslím moc nesouhlasil s názorem, že :"Čím se totiž lidé méně bojí, tím jsou solidárnější a ohleduplnější, soucitnější a všechny další kladné lidské vlastnosti se rozvíjí.". (Ale asi by to chtělo dobře si ujasnit co si pod některými těmi pojmy představujeme...)\nSeptember 30, 2012 v 14.23\na to je všechno, co odpovíte na můj - řekl bych dosti zevrubný - text?\nRacionální diskuze tedy nejste schopen?\nAch bože, kam nás to neukázněné postmoderní plácání dovedlo...\nSeptember 30, 2012 v 15.2\nOmlouvám se, ale delší doba zpracování mého textu způsobila, že jsem byl automaticky odhlášen a při přihlášení jsem odklepl text, který nebyl celý. Omlouvám se, i za psychický diskomfort, který Vám má nepozornost způsobila.\nMomentálně ale nemám čas psát to celé znovu, tak nevím přesně co mám dělat.\nZkusím teď jen rychle napsat to co mi v té mé (celkem dlouhé:-( odpovědi přišlo nejdůležitější. A sice, že by asi bylo dobré oddělit od sebe diskusi o pozorování reálné situace na "trzích", veličinách, které tyto trhy popisují, způsobech jak je měřit, atd.... od diskuse o teoretických modelech ("volný trh"), které vytváříme právě na základě hledání podobností a rozdílů mezi těmi trhy reálnými.)\nMyslím, že právě tohle oddělení by nám mohlo pomoci při tom postupu:\n1) říct si "jak to v praxi funguje"\n2) popsat "co z toho teoreticky vyplývá"\n3) navrhnout co v praxi změnit, abychom dosáhli požadovaných výsledků\nMyslím, že kroky 1 a 2 nelze směšovat....No a vzhledem k tomu, že myslím, že pokud :\n(1) z pozorování reálných trhů vzešel teoretický koncept volného trhu\n(2) ze kterého vyplývá, že žádný trh není úplně volný, ale čím víc se blíží volnému, tím lépe si vzájemně můžeme měnit cokoli za cokoli jiného a to tak dlouho, až všichni mají všeho dost :-)(hodně zjednodušeně řečeno!)\ntak můj návrh jednoznačně je\n(3) snažit se reálné trhy zbavovat bariér, a pozorovat, zda efektivní směna opravdu vede ke snížení mezního užitku.\nSeptember 30, 2012 v 15.59\na k té nerovnosti subjektů trhu\nto je důležitá neshoda mezi námi... Já si myslím, že když si s Vámi chci vyměnit košík hrušek za litr burčáku, mělo by mi být úplně jedno, zda jste stát, král, muslim, společnost IBM nebo autista, jen abych jmenoval pár těch "nerovností".\nAbych byl upřimný, musím přiznat, že bych byl také raději, kdyby na mne bylo pohlíženo jako např: "muže","seniora" nebo "nepřizpůsobivého" pouze v případě, že tu "zřejmou nerovnost" nějak popíšeme. Alespoň znaménkem :-)\nSeptember 30, 2012 v 16.5\nje třeba nejen bystrý intelekt a schopnost racionálně uvažovat, což Vám pane Lobpreisi nechybí, ale je třeba znát první formulace problémů a pojmů, o kterých se bavíme, tak jak se poprvé vynořovaly v historii. Například mluvíme-li o volném trhu či volné ruce trhu, není na škodu vědět, kdy a v jakých souvislostech se tyto pojmy začaly v minulosti používat. Pro první orientaci pomůže třeba Wikipedie, ale mnohem lepší je studovat knihy, ze kterých přešly dané pojmy do běžného užívání. V případě volného trhu, či volné ruky trhu je to zejména spis Adama Smitha "Bohatství národů". Ve Wikipedii čteme\n"Na jeho dílo navazovali a dále je rozvíjeli všichni další ekonomové 19. století jako např. John Stuart Mill, David Ricardo a Alfred Marshall, ovlivnil i Karla Marxe[poznámka 1]; vraceli se k němu i mnozí významní ekonomové moderní doby jako např. John Maynard Keynes, Friedrich August Hayek, Ludwig von Mises či Ronald Coase."\nInternet zahlcuje informacemi, které jsou bezcenné, když si je člověk neumí systematicky zařadit. Oficiální media dnes zdaleka nejsou nestranná, takže většinou nemohou být autoritou použitelnou pro argumentaci. Mladým lidem z toho dnes musí jít hlava kolem a asi se divíte, co po Vás vlastně chceme, když přece poctivě, podle svých možností o problémech uvažujete.\nCo mladým lidem nejčastěji chybí je nadhled. Ten se dá získat systematickým studiem myslitelů, kteří dané téma poprvé v historii srozumitelně popsali. Jejich myšlenky jdou ke kořenu věci a v diskusi se dá o ně opřít, protože byly prověřeny mnoha pozdějšími čtenáři. Protože z nich lidé od té doby nepřetržitě čerpají, proto se právě tyto spisy zachovaly, zatímco ostatní zapadly. Doporučuji Vám jít k těmto pramenům poskutujícím základní kameny rozumové stavby smysluplného názoru. Tak lze získat schopnost oddělit podstatné od nepodstatného, uvědomit si hledisko, z něhož se na problém díváme a umět ho ukázat ostatním.\nKdybyste potřeboval poradit, můj email je v mém profilu na DR k dispozici.\nSeptember 30, 2012 v 20.8\nPane Lobpreisi jen doplním, že můj poukaz na strach byl míněn ve vztahu k sociálním ne/jistotám. Domníval jsem se, že to bude z textu dostatečně zřejmé. Větu nesmíte „vytrhávat z kontextu“ :-)\nKdyž naváži, skalními antikomunisty (nezřídka právě bývalými komunisty) je nám často předhazován argument, v jakém strachu se za socialismu žilo a jak je dnes lépe. Snad míní strach z uvěznění. To byl ale asi tak jediný větší strach, jestli vůbec, který mohl člověka tehdy stresovat. Dnes nám uvěznění za politické názory sice (tolik) nehrozí, zato jsme vystaveni rovnou celé řadě jiných, neméně závažných strachů. Namátkou: strach ze ztráty zaměstnání; strach když práci ztratím, že nenajdu novou (kór když jsem věkem starší nebo nebydlím v Praze); strach, že nebudu schopen splácet hypotéku nebo jiný úvěr (když nebudu mít práci, onemocním, banka zvedne úrok atp.); strach z exekutora; strach že skončím na ulici i za malicherný dluh, o kterém ani nemusím vědět; strach, že zdědím dluh po příbuzném (a nestačím se ho zříct); strach z nedůstojného stáří; strach ze znehodnocení až anulování úspor; strach z okradení podvodnými prodejci nebo úvěrovými firmami; a nově i ze smrti nebo v lepším případě z těžkého poškození zdraví po požití běžně prodejné potraviny.\nSeptember 30, 2012 v 21.46\nJak se ukazuje, asi vycházíme z odlišných ideových východisek, takže moje kontexty nejsou asi úplně stejné jako Vaše. Koneckonců já se tu plácám v diskusi hlavně kvůli tomu, abych si ujasnil ty svoje.\nAle nezlobte se, že automaticky ty Vaše nepřeberu. Skutečně máme oba jiný život, jiné podmínky a můžeme tak chápat slova jinak (a byl bych raději, aby tomu tak u pojmů, na rozdíl od slov nebylo... ale to je jiná historka).\nTakže například pod většinou těch budoucích možných událostí , o kterých Vy píšete, že z nich někdo může mít strach, já vidím rizika, proti kterým se můžete pojistit.\nZa podstatné (díky paní Švandová:-) pro naši diskusi pak považuji hledání odpovědi na otázku, zda je lépe vybrat si z nabídky soukromých pojišťoven či státních pojištění. Myslím, že globální trh nám poskytuje dostatek nabídek pojistek z obou kategorií dodavatelů pro většinu těch pojistných událostí, které se dokonce dají kombinovat.\nA (abych asi zase naštval pana Plevu) osobně si myslím, že je dobré, že zatímco u soukromých pojišťoven máte celkem možnost vybrat si kterou a občas třeba i pojišťovnu změnit s těmi státy to tak jednoduché není. Tam většinou kupujete celý balíček a od jednoho dodavatele. Ale (z pohledu občana ČR-EU) máte pořád dost možností vyhodnotit konkurenceschopnost balíčku služeb nabízených daným státem výměnou za povinnosti vyplývající z přijetí občanství v něm.\nSeptember 30, 2012 v 21.55\nDěkuji za nabídku pomoci i za mail, na který rád brzy odpovím. Snad tu jenom rychle odpovím na Váš dotaz. Profesi "Kinař" uvádím, protože po 20ti letech obchodování s komoditami jako "konkurenceschopnost ekonomiky", "vysokoškolské vzdělání", "kvalita lidských zdrojů" nebo třeba také "snižování následků dopadů klimatické změny" a tak podobně jsem asi trochu začal ztrácet nadhled, takže jsem se rozhodl vrátit ke kořenům a teď prodávám lístky do kina (a když jich prodám víc, říkám tomu balíčku "služby zajišťující kvalitní volný čas občanů", případně "kultura", a velmi zřídka i "umění")\nOhledně těch pojmů v uvozovkách... možná mi to nebudete věřit, ale ona se taková věc dá celkem dobře prodat (a tedy nutně i koupit). Sice ne vždycky je Vaším partnerem fyzická osoba, většinou platí stát, EU nebo někdo takový, ale zatím všichni platili celkem slušně.\nMyslím, že (abych snad podpořil názor pana Švehly), může třeba EU vložit nějaký obnos peněz do "zkvalitnění života seniorů" a když to provede dobře (a já nevidím důvod, proč to dělat jinak), může to nakonec vést i k tomu, že vnoučata budou potkávat svoje prarodiče déle a častěji a s větším úsměvem na tváři. Asi jsem idealista (to koneckonců musím být, když umím počítat), ale já si to skutečně myslím.\nSeptember 30, 2012 v 22.19\nMyšlenka samotná působí svůdně. Nechme lidi bez vnějších zásahů a nařizování se sdružovat dle vlastních zájmů a preferencí a dojdeme k optimálnímu výsledku. Dobrovolně budou vznikat spolky na ochranu bezpečnosti, na zabezpečení před nemocí atd. atp., Variace na staré téma - bude-li se každý v dobrovolné interakci s dalšími snažit o vlastní prospěch, dojde se k maximálnímu prospěchu jednoho každého, potažmo celku.\nV teoretické rovině se nabízí hned několik námitek. Ne všechny, dokonce ani ne většina, interakce mezi lidmi jsou hry s nenulovým (kladným) součtem. Tedy hrami, kde lze najít strategii win-win, tedy vedoucí s individuálním prospěchem k prospěchu celku. Navíc i u třídy her s nenulovým (kladným) součtem neexistuje obecný mechanismus, vedoucí k dobrovolnému sebeomezení zůstat v mantinelech této hry a nepřivlastnit si větší prospěch než win-win strategie dovoluje.\nK tomu tu máme celou velkou třídu interakcí fungujících na principu her s nenulovým záporným součtem. Všechny ty "paradoxy společné pastviny (poetičtěji paradoxy hlediště fotbalového stadionu) a paradoxy vězňova dilematu. Patří sem úplně obyčejné věci jako jsou pravidla pro nepředbíhání ve frontě nebo pravdila silničního provozu. Tady syndikalistické řešení přestává fungovat zcela.\nV rovině experimentu. Můžeme se podívat do amerických věznic, ruských trestních táborů, Haiti po zemětřesení, států rovníkové Afriky a nástupníků SSSR ve střední Asii, aktuálně mezi povstalci v Sýrii. Všude tam, kde stát svou dozorčí, normotvornou a represivní funkci vyklidil, buďto dobrovolně (v případě věznic, chudinských ghett USA), nebo jednoduše přestal reálně existovat. Podle anarchosyndikalistické hypotézy by tam měly spontánně vznikat systémy státní kontrolu úspěšně suplující, na dobrovolné bázi a jednající ve prospěch všech. Ve skutečnosti tyto systémy skutečně samovolně vznikají a svou funkci plní - jsou to ovšem místa nekrutějšího teroru aktuálně silnějších proti aktuálně slabším, o fungování ve prospěch všech účastníků se mluvit nedá. Praxe teorii poněkud nepodporuje.\nSeptember 30, 2012 v 23.7\nVracím diskusi do veřejného prostoru\nneboť by čtenáři nechápali, o čem tu pane Lobpreisi mluvíte. Nezveřejním dopis, který jste mi poslal Vy, to nechám na Vás, ale svoji odpověď na Váš dopis snad zveřejnit mohu:\njá jsem stará babka a nevím, jestli Vám mohu nějak pomoci, když Vy máte státnici z ekonomie. Ale na DR už jsem pomáháním pověstná a je to možná tím, že pořád trochu v Brně učím studenty na přírodovědecké fakultě Masarykovy univerzity. Ale pozor, učím filosofii přírodních věd, takže v počítání moc bystrá nejsem. A myslí mi to už pomalu. Zareagovala jsem na Váš první vstup pod článkem, protože je zjevné, že přemýšlení je Vaší silnou stránkou a žijete ve Znojmě. Tam já jezdívám za rodinou svého staršího syna. Tak Vy máte dokončenou státnici z ekonomie! No a představil jste se jako kinař, proč to? Podle neagresivních reakcí v diskusi, za které Vás taky chválím, zjevně hledáte někoho, kdo by Vám mohl rozumět, což není lehké, když tak bystře uvažujete, ale přece spíš technicky než filosoficky, takže na DR najdete sice lidi tolerantní k Vaší jinakosti, ale myslí jim to trochu jinak než Vám.\nVšichni jsme tam spíš tak zvaně klasicky vzdělaní, nebo k tomu tíhneme. To znamená, že upřednostňujeme nadhled a celostní řešení složitých problémů, na které je počítačová logika, jak se domnívám, v podstatě nepoužitelná.\nAnebo možná takhle: Vždyť podle toho, co v komentářích na DR píšete, i Vy máte starost, kam to te´d u nás a ve světě spěje - myslím tím krizi, bourání sociálního státu, nezaměstnsanost, zdražování apod. -, taky se to pokoušíte pochopit a najít nějaké řešení, ale jdete na to jinak, než je na DR zvykem.\nNavrhnu vám tohle: pokuste si ujasnit, co považujete v dnešní době za problém, a zkuste o něm napsat kratší článek, ve kterém vysvětíte, proč asi problém vznikl a jak by se podle Vás dal řešit.\nA ještě zvědavá otázka: Proč jste vlastně anarchosyndikalista? Co to pro Vás znamená?\nTušíte dobře, že já za zboží nepovažuji "právo na studium" ani "spokojené stáří" atd. Kdepak, já jsem přesvědčená, že spokojené stáří se nedá koupit! Je pravda, že si můžete koupit třeba o trochu delší stáří nebo pohodlnější stáří, ale spokojený život ve stáří, ten ne. Můžete si snad koupit úsměv vnoučka, který věnuje své babičce, protože je mu s ní dobře?\nŘíkáte, že se to pak dá dát do počítače a spočítat. Ale odpovídají pak ty výpočty něčemu ve skutečnosti, když vynechají přátelství, náklonnost, víru v Boha a spoustu dalších a těch pro člověka nejdůležitějších věcí? Ale to vy přece taky sám dobře víte, že se to do těch výpočtů nedá zakalkulovat!\nSeptember 30, 2012 v 23.17\nDíky za podnětné připomínky. Můžete mi prosím tedy vysvětlit, jaký faktor odlišuje "demokratickou republikou" (která snad fakticky taky drží pohromadě hlavně díky svobodnému rozhodnutí jejích občanů - kteří by ji teoreticky taky mohli zrušit?) od těch ostatních typů syndikalistických svazků?\nK té kategorizaci her... souhlasím a jsem rád, že o tom mluvíte. Já si koneckonců taky myslím, že určitá míra regulace je potřebná (a řešení snad naznačuje požadavek oddělení 3 složek moci - normotvorné, výkonné a kontrolní?).\nAbych byl hodně upřimný, myslím, že si dokáži představit transformaci syndikalistického uskupení na stát, nebo něco co se mu velmi podobá (třeba kdyby si syndikát jako podmínku členství kladl znalost nějakého jazyka a třeba geografickou příslušnost).\n(To se tedy ještě vztahuje k tomu mému dotazu)\nSouhlasím také v tom, že pokud znám pravidla hry,, mohu zřejmě dosáhnout lepšího výsledku, pokud je poruším.\nKoneckonců současná situace na globálních trzích podle mne svědčí právě o tom, že pravidla chápe stále více aktérů - čímž se statisticky zvyšuje i riziko toho, že pravidla pochopí někdo, kdo nemá důvod hrát fair - třeba taky proto, že nechce hrát dlouho, nebo nechce aby hru hráli jeho děti.\nJá to ale vidím spíš tak, že časem většina lidí časem nahlédne, že tento model popisuje realitu dost věrně a není proto potřeba zasahovat ani do modelu ani do reality.\nSpíš bude dobré ukázat, že pro řízení budoucích rizik je z dlouhodobého hlediska výhodnější aby se hra hrála dál a tedy také hrát s ostatními a podle pravidel. A třeba se pak o ta pravidla začnou jednotliví aktéři i více zajímat.\nA ještě jednou díky za to, že jste mne dotlačil do oblasti o které sice vím že je, ale moc se v ní nevyznám.\nSeptember 30, 2012 v 23.34\nvidím, že diskuse s vámi je nemožná.\nMám vážnou obavu o vaše duševní zdraví.\nSeptember 30, 2012 v 23.48\nMůžete mi prosím položit nějaký dotaz, na který bych se mohl pokusit stručně odpovědět, abych rozptýlil Vaši obavu (a hlavně se vyhnul Vašemu argumentu ad hominem, což bych ve společnosti ve které se obvykle vyskytuji považoval za ekvivalent rány pod pás?)\nZnovu opakuji, že se domnívám, že část nepochopení mezi námi přičítám tomu, že já se držím poměrně úzkých vymezení některých pojmů, užívaných zejména manažery a ekonomy. Ale pořád se nemůžu zbavit pocitu, že by to nemuselo vadit, když se tu také o ekonomii bavíme :-)\nOctober 2, 2012 v 7.6\nOdcházím mazat kola průmyslu s volným časem, takže se nebudu moci zapojovat do diskuse tak aktivně jako o víkendu. Jsem celkem zvědav, zda a jak to tu diskusi nějak ovlivní. A snad se mi mezitím v hlavě srovná téma pro ten článek.\nTak jenom aby řeč nestála bych rád uvedl, že já skutečně "počítám"s bohem, přátelstvím a náklonností. (Nebo lépe řečeno provádím operace se symboly, které těmto entitám přiřazuji.)\nOstatně myslím, že to tak dělají mimo jiné statistici, sociologové, psychologové a teoretičtí fyzici a teologové :-).\nJe dost dobře možné, že výsledky mých "propočtů" nedávají tak přesné popisy světa, jako Vaše "celostní" popisy tvořené pomocí slov a vět.\nOsobně mám ale raději ten formalizovaný (matematický, technický) způsob hledání řešení problémů reálného světa, protože z definice vyplývá, že takto by mělo být možné ten popis libovolně zpřesňovat. Netvrdím, že to je jediný možný způsob. Nemyslím dokonce, že by musel být nějak vnitřně pravdivý, či bezrozporný.\nMyslím ale, že (také díky počítačům) umožňuje vytvářet modely reálných problémů, které jsou dostatečně validní na to, abych se nebál podle nich zasahovat do reality. Doufám, že bychom se shodli na tom, že třeba předpovědi počasí taky (při známé míře nepřesnosti) dávají předpovědi dostatečně validní pro rozhodnutí, zda si deštník nebo sluneční brýle. Třeba jenom pro jistotu. Určitě by bylo zajímavé srovnat odchylky podobných předpovědí získaných z modelů vytvořených podle jiných (například celostních) pravidel.\nNo a že si myslím, že by nám všem bylo líp, kdybychom hledali hlavně ty modely které vychází z matematických teoriií, které se obejdou bez pojmu "nekonečno" už je taková moje malá ... no klidně tomu říkejme libůstka :-).\nOctober 2, 2012 v 23.25\nDomnívám se, že to co je nazýváno anarchosyndikalismem\nje jeden z možných následků dogmatického pojetí strukturalismus a jeho dopadu na porozumitelnost našich sdělení.\nStrukturalismem je nazýván způsob analytického myšlení, který dosáhl svého rozkvětu v 70. – 80. letech, tedy v době zavádění neoliberalismu a doznívá dodnes v pestrých podobách a projevech, (je znám i strukturalistický marxismus a poststrukturalismus).\nVycházeje z mého laického vysvětlení -\nstrukturalismus vychází z předpokladu, že struktura propojení jednotlivých frakcí podmiňuje funkčnost celku. Vědeckoteoretický strukturalismus vychází z matematického modelu struktury (je imuní falsifikaci), která prověřuje/vyhodnocuje dosazené empirické hodnoty.\nPředmět zkoumání není proto vysvětlován na základě vztahu příčin, tedy dějiných souvislostí, nebo jiných průběžně působících jevů.\nSkutečný stav pozorovaného objektu/jevu se stává vysvětlitelný na základě jeho struktur, a to především pomocí dosazování protichůdných empirických pojmů do matematického modelu.\n- se domnívám že úvahy pana Lobraise je vhodné chápat touto optikou\nOctober 3, 2012 v 8.26\nPovedlo se mi dostat mě do stavu, ve kterém se nacházím celkem nerad. Mám totiž pocit, že Vám sice hodně nerozumím, ale přitom s Vámi hodně souhlasím :-)(Takže doufám, že kdybychom spolu měli podniknout nějakou akci, strávili bychom asi nějakou dobu, tím, že bychom si ledacos museli objasnit, ale myslím, že nakonec bychom zjistili, že rozdíly, které v našich názorech nutně jsou nám nebrání ve společné akci).\nStále hodlám využít pobídku paní Švandové, takže na tomto místě raději nebudu strhávat pozornost k pokusům objasňovat, co nebo kdo se mi honí v hlavě (a co nebo koho se snažím z ní co nejrychleji vyhnat:-).\nMyslím, že v článku i diskusi bychom našli spoustu zajímavějších otázek, které bychom se mohli pokusit společně vyřešit.\nAle rozhodně díky za poukaz na strukturalismus a jeho souvislost s imunitou vůči falsifikaci. Přiznám se, že zrovna tenhle vztah mne hodně zajímá. Jako chlapec, který si rád hrál mimo jiné se zvířátky, panenkami a kalkulačkou (a různé pokusy dělám rád doteď) se totiž poměrně rád ocitám v situaci, že výsledky "odečtené" z okolního světa neodpovídají předpovědi výsledkům "vypočteným" na základě modelů vytvořených v mé hlavě (víc než je nutné).\nDává mi to příležitost ověřovat znovu ty modely, způsoby "odčítání" i "výpočtů" a zkoušet měnit jejich uspořádání v mé hlavě tak, aby to příště "vycházelo" líp. Nevím, zda to nazývat "učením", "sebe-vzděláváním", "vývojem" nebo "bádáním", ale mám to poměrně rád.\nVěřím totiž tomu, že zatímco s okolním světem sice mohu poměrně účinně manipulovat (např. dneska musím zamést podlahy :-), manipulace s těmi modely uvnitř mé hlavy se děje mnohem účinněji (tedy s menší spotřebou času, energie a jiných zdrojů).\nA z různých důvodů jsem přesvědčen, že je dobré, abych (já osobně, ale snad to tak mají i jiní), cítil co největší soulad s okolním světem za co možná nejmenší spotřeby zdrojů Pracovně bych to nazval touhou po udržitelném (líném:-) štěstí. Předchozí větu berte prosím jako pokus o demonstraci nadhledu.\nOctober 3, 2012 v 14.38\nkdyž už jste mě zmínil, tak jestli se hlásíte k tomu, že je se slovem liberalismus třeba nakládat obezřetně, tak se pokuste více diferencovat. Existují skutečně různé liberální proudy s různými filozoficko-světonázorovými kořeny. Tzv. neoliberalismus se kryje nejvíce s ekonomickým liberalismem laissez faire, ale třeba hnutí new liberalism nebo social liberalism se od něj velmi liší. Samozřejmě, kdo zastává tezi, že všichni liberálové jsou si podobní jako vejce vejci , protože nechápou, že předpokladem dosažení reálné svobody je odstranění instituce soukromého vlastnictví, pak mu ty různé proudy liberalismu splývají. Nevím, jestli Vy takto přemýšlíte, jen poukazuji na jednu významnou tendenci na levici takto přistupovat k liberalismu.\nOctober 3, 2012 v 17.54\nOmlouvám se panu Lobpreisovi\nza vynechání písmene p v oslovení. Významově sice došlo k posunu, které je naštěstí pouze druhotném významu.\nStejně se omlouvám za nesrozumitelnost mého sdělění.\nOctober 3, 2012 v 19.35\nTo jméno je v pohodě, jsem na to zvyklý. To že nerozumím Vašemu textu je spíš můj problém. Přece jen mám omezenou kapacitu toho, co jsem ještě schopný pochopit... a strukturalismus mě sice docela zaujal, ale moc jsem se jeho studiu nevěnoval, anžto jsem ho moc nedokázal upotřebit v praktickém životě.


Šéfkuchař – PEKLOČERTOVINA s.r.o., Raná\nHlavní strana\t/\tVolná místa\t/\tRaná\t/\tŠéfkuchař\nPEKLOČERTOVINA s.r.o. nabízí volné pracovní místo v oboru obchodu a cestovního ruchu na pozici Šéfkuchař. Práce na plný úvazek v turnusových službách. Pracovní poměr na dobu neurčitou s ohodnocením od 40 000 do 50 000 Kč/měsíc. Minimální požadované vzdělání je Střední odborné (vyučen). Místem pracoviště je PEKLOČERTOVINA s.r.o. - pracoviště, okres Chrudim. Pozice je vhodná i pro absolventy. Nástup možný od 1.6.2022. Další informace Vám poskytne Martina Teplá, , tel.: 723 904 342, 702 195 909, e-mail: lapacek@email.cz.\nMísto výkonu práce: Medkovy Kopce č. p. 35, Raná\nPOŽADAVKY: praxe v oboru vítána, kvalitní práce bude odměněna motivujícími podmínkami, chuť experimentovat a vařit nová jídla, sestavit zajímavý jídelní lístek, spolehlivost, dobrá komunikace, spolupráce s kolegy\nZAMĚSTNANECKÉ VÝHODY: personální strava. odměny\nPrvní kontakt učiňte prosím na výše uvedeném telefonním čísle kdykoliv nebo na e-mailové adrese.\nKontaktní osoba: Martina Teplá\nTelefon: 723 904 342, 702 195 909\nReferenční číslo ÚP: 18991320765


Archiv - Open House Praha : Open House Praha\nFestival Open House Praha se opět kvůli pandemii koronaviru uskutečnil v náhradním termínu, tentokrát od 2. do 8. srpna 2021. Sedmý ročník nabídl týdenní doprovodný program v podobě akcí, které návštěvníkům přiblížily architekturu netradičním způsobem. Festivalové infocentrum bylo pro návštěvníky k dispozici na Malém náměstí 4. Festival Open House Praha 2021 zaznamenal více než 53 tisíc návštěv 79 festivalových objektů otevřených během víkendu i doprovodných programů ve festivalovém týdnu. Největší zájem byl o Vršovickou vodárnu v Michli, Uměleckou zahradu, palác ARA, Kunsthalle Praha, Libeňský ateliér Olgoj Chorchoj, Boutique Hotel Jalta nebo Hotel International Praha. Jedním z témat byla připomínka 150 let od narození Jana Kotěry, lidé si také mohli užít prohlídkový okruh po uměleckých prostorech ateliérech nebo nahlédnout do některých hotelů. Novinkou tohoto ročníku byla spolupráce se studenty FUA TUL, kteří se podíleli na tvorbě 3D modelů budov pro lidi se zrakovým postižením. Na podporu festivalu si fanoušci mohli už na jaře zakoupit speciální limitovanou edici textilu.\nŠestý ročník festivalu Open House Praha 2020 se kvůli pandemii koronaviru uskutečnil v náhradním termínu od 1. do 6. září. Festival byl zahájen sérií doprovodných komorních akcí, které oživily architektonicky zajímavé prostory hudbou nebo tancem. O víkendu 5. a 6. září se otevřelo 66 běžně nepřístupných objektů (z původně avizovaných 73 budov). Festivalové infocentrum se nacházelo v domě Radost. Největší zájem byl o novinky jako například kubistickou Kovařovicovu vilu, sídlo Úřadu vlády ve Strakově akademii, Kongresové centrum Praha, coworkingová centra Sněmovní 7 a HubHub v Paláci ARA, ale i Nuselský pivovar nebo budovu radnice Úřadu městské části Prahy 7. Na akci se podílelo přes 300 dobrovolníků. Budovy zaznamenaly přes 35 tisíc návštěv. Představili jsme novou podobu webových stránek, včetně e-shopu.\nJubilejní 5. ročník festivalu Open House Praha se nesl v duchu oslav výročí. Tradiční víkendový svátek všech milovníků architektury přilákal 18. a 19. května do 80 otevřených budov přes 76 tisíc návštěv a zapojil 300 dobrovolníků. Z novinek byl největší zájem jak o moderní šetrné budovy Visionary v Holešovicích a Dock in Two v Libni, tak o historické paláce jako Hrzánský, Trauttmansdorffský či Lichtenštejnský. Zdaleka největší lákadlo však představovaly pro návštěvníky festivalu Velký strahovský stadion a pak také speciality jako Vodárenská věž na Letné či Krematorium Strašnice. Zaměřili jsme se také na otevírání objektů v okrajových městských částech jako třeba Ďáblice, Suchdol, Strašnice či Modřany. Festivalové infocentrum se nacházelo opět v jednom z radničních domů na Starém Městě. Pro děti byla připravena lego dílna, prohlídky, ale i zážitková hra. Zahájení festivalu se uskutečnilo v Hrzánském paláci na Malé Straně. Poprvé proběhl i doprovodný program v týdnu před festivalem v podobě komentované plavby parníkem, debaty o šetrné architektuře a prezentace o lego stavitelích. Založili jsme také členský klub Milovníci architektury.\nČtvrtý ročník festivalu se uskutečnil 19.–20. května a tematizoval oslavy 100 let od vzniku Československa. Zahájení festivalu se uskutečnilo v hotelu International Praha v Dejvicích, který byl jednou z novinek programu. Recepce se poprvé zúčastnila naše patronka, architektka Eva Jiřičná. Grafická podoba akce, včetně loga, prošly redesignem z dílny Lukáše Franze. Hlavním vizuálním motivem se stala ilustrace Hlavního nádraží Praha od Jana Šrámka. Festivalový katalog čítal představil 65 budov. Poprvé byly zařazeny speciální prohlídky pro neslyšící, anglicky mluvící i děti. Na organizaci akce se podílelo 300 dobrovolníků a počet návštěv se vyšplhal přes 54 tisíc. Otevřeli jsme dokonce dvě festivalová infocentra, jedno v CAMPu a druhé v Pražském kulturním centru. Největší zájem měli lidé o návštěvu objektu Expo 58, budovy DRN, hotelu International Praha a historických paláců jako Schebkův, Clam-Gallasův palác, Michnův či Desfourský.\nV důsledku transformace zapsaného ústavu Open House Praha nebylo možné připravit program s dostatečným předstihem, zpřístupnili jsme tak 43 budov a prostorů. Podařilo se zahájit celoroční dobrovolnický program. Vizuální motiv 3. ročníku festivalu Open House Praha, který se uskutečnil 13. a 14. května, byl postaven na kresbě Libeňského plynojemu. Festival získal záštitu dokonce od předsedy vlády Bohuslava Sobotky a zahájení se konalo v budově Úřadu vlády ČR, Lichtenštejnském paláci na Malé Straně. Festivalové infocentrum se nacházelo v Kampusu Hybernská. Nejnavštěvovanějšími novinkami z programu byly Dům módy, Národní dům v Karlíně, Palác Křižík II — sídlo společnosti Seznam.cz, Winternitzova vila a vila Lanna. Zařadili jsme nově i téma funerální architektury.\nOpen House Praha 2016\nFestival Open House Praha získává poprvé záštitu primátorky hlavního města Prahy a zahájení se konalo v její Rezidenci. Druhý ročník festivalu se uskutečnil 14.–15. května a hlavním vizuálním motivem byla kresba elektrárny Štvanice od Michala Bačáka. Zahájili jsme také spolupráci s grafickým designerem Lukášem Franzem. Poprvé se otevírá infocentrum již týden před akcí (v budově MČ Praha 1) a připravují se pracovní listy pro děti. Je zpřístupněno 51 budov, z toho 24 novinek, a návštěv budov je přes 48 tisíc lidí. Na organizaci akce se podílí 160 dobrovolníků, dvakrát více než v prvním roce. Největšími lákadly z programu se staly: Chráněné zdravotnické středisko KO17 pod Thomayerovou nemocnicí, Invalidovna, Petschkův palác, Kramářova vila, Port X, dům U Kamenného zvonu nebo Pivovar Staropramen. Zahájili jsme prodej tištěného katalogu a připravili nově festivalovou mobilní aplikaci.\nPrvní ročník festivalu Open House Praha se uskutečnil 16.–17. května, otevřel 33 budov a přílákal přes 38 tisíc návštěv. Největší zájem projevili návštěvníci o Ministerstvo průmyslu a obchodu ČR na Františku, Invalidovnu, Tančící dům, Main Point Karlín, Kramářovu vilu, Ústřední telekomunikační budovu O2 a elektrárnu Štvanice. Festivalové infocentrum se nacházelo v hotelu Fusion a slavnostní zahajovací recepce proběhla v Tančícím domě za účasti zakladatelky konceptu otevřených budov Victorie Thornton. Na akci se podílelo 80 dobrovolníků, častokrát z řad našich nejbližších přátel a členů rodiny. Návštěvníci si hned první festivalový den rozebrali skoro celý náklad 10 tisíc brožur.\nFestival i další celoroční aktivity pořádá veřejně prospěšná nezisková organizace Open House Praha, z. ú.


Popis výrobkuTo by se Vám také mohlo líbitTyto výrobky byly také koupenyČíslo výrobku: A12364400000001\nse v daný den doručit. Jestliže Vás nezastihne, opakuje se totéž následující pracovní den. Pokud Vás ani druhý den nezastihne, zůstává balík po 10 dnů uložen na depu PPL. Pak je nám vrácen. Naše nejprodávanějšíABSORBA Boys Baby Body se 1/4 rukávem - bílo-modrá 4 ksVelikost:


Ubytování Bohol - Slevy na 284 hotelů ověřenými zákazníky\nNa základě 366 hodnocení Umístěný v krásné oblasti Baclayon hotel The Peacock Garden je známý svou pohostiností v památky, lázně, rodinná zábava centru města Bohol. Pouze 20 km od městského vzrušení, tento 5-hvězdičkový hotel má vynikající polohu a poskytuje vynikající přístup k největším atrakcím města. Pro ty z vás, kteří se\nNa základě 799 hodnocení Umístěný v krásné oblasti Ostrov Panglao hotel Alona Vida Beach Resort je známý svou pohostiností v pláž, památky, rodinná zábava centru města Bohol. Pouze 25 km od centra města, strategické umístění hotelu zajišťuje, že mohou hosté rychle a snadno dosáhnout mnoha místních zajímavých míst. Návštěvníci\nNa základě 639 hodnocení Ať jste turista nebo cestujete za obchodem Henann Resort Alona Beach je skvělým místem pro ubytování v průběhu vaší návštěvy města Bohol. Pouze 23 km od městského vzrušení, tento 5-hvězdičkový hotel má vynikající polohu a poskytuje vynikající přístup k největším atrakcím města. Díky své výhodné poloze,\nPřed 3 hodinami 34 minutami Zarezervováno hostem z Ukrajina Panglao Regents Park Velmi dobré 7,8\nPřed 2 hodinami 57 minutami Zarezervováno hostem z Ukrajina Panglao Homes Resort & Villas Skvělé 8,4\nPřed 1 hodinou 53 minutami Zarezervováno hostem z Ukrajina Alona Gecko Inn Vynikající 9,3\nPřed 19 minutami Zarezervováno hostem z Ukrajina South Palms Resort Skvělé 8,6\nPřed 12 minutami Zarezervováno hostem z Hong Kong Metrocentre Hotel & Convention Center Velmi dobré 8,0\n608 návštěvníků si nyní prohlíží nabídky ubytování v: Bohol


HC VERVA Litvínov | Na turnaj v Drážďanech (rozpis)\nPo startu ve 2. ročníku Champions Hockey Leaugue bude druhou nejvýznamnější mezinárodní prověrkou Vervy před novou sezónou 2015/2016 start na turnaji v Drážďanech.\nLitvínov se turnaje zúčastní podruhé za sebou. Celkově zde v létě bude hrát za poslední roky již potřetí.\nPoprvé se klání ještě na starém zimáku v Drážďanech (se sítěmi nad mantinely místo tvrzených skel) účastnil už před devíti lety. Turnaj se jmenoval "Königs Hof Four Points Cup".\nHrálo se každý s každým od 15. do 17. srpna 2006 a kromě tehdejšího HC Chemopetrol přijeli ještě norimberští „Ice Tigers“ a „Lišky“ z Duisburgu. Nechyběli samozřejmě ani domácí Dresdner Eislöwen.\nLitvínov obsadil druhé místo. Na úvod podlehl Norimberku 3:5, i když v průběhu utkání vedl už 3:1. Pak ale s pomocí pěti kanadských bodů Roberta Reichela (1+4) vysoko zdolal Duisburg 7:3. Na závěr i přes svojí kombinovanou sestavu porazil Drážďany 4:2.\nLoni se žlutočerné barvy do Drážďan vrátily a znovu skončily těsně před piedestalem.\nTurnaj byl opět čtyřčlenný, ale o jedno utkání pro každého účastníka zkrácený. Hrálo se už ne každý s každým, nýbrž „pavoukem“, a to ve dnech 23. a 24. srpna 2014.\nV semifinále Litvínov porazil účastníka DEL „Grizly Adams“ z Wolfsburgu 4:3 brankami Jurčíka, Hübla, Piroše a Jánského.\nVe finále pak podlehl celkovému (trochu překvapivému) vítězi, domácímu celku 3:4. Vítězný gól vstřelil ve 44. minutě Rus Dmitrijev. Za Vervu byli úspěšní Hanzl, Jánský a Majdan. Chytal Lukáš Horák, přihlíželo 1002 diváků.\nLoňskou finálovou dvojici letos doplňují opět tým z Wolfsburgu a s ním známý berlínský celek Eisbären.\nTurnaj nese název: „Internationalen Turnier der Dresdner Eislöwen.“\nJeště před hlavní sezónou dovolených přinášíme znovu podrobný rozpis turnaje pro ty z vás, co stejně jako loni plánují návštěvu některého utkání. Rozpis turnaje jsme tentokrát ponechali v originále, i pro naše německé fandy:\n16.00 Uhr: Wolfsburg – Litvinov\nBěhem srpna odehraje Litvínov již své jubilejní 450. mezinárodní utkání v klubové historii. Dosud jich má na kontě 446.\nPrvním bylo utkání s reprezentací Rumunska (2:7) dne 7. prosince 1955.\nZ těch nejpozoruhodnějších či nejexotičtějších jmenujme zápasy:\n- na daleké Aljašce s místními Anchorage "Aces“ z AHL na nový rok v roce 1995 (s výsledky 8:4 a 5:4sn), v rámci zájezdu týmu do Kanady a USA\n- duely se sovětskou „sbornou“ SSSR, v roce 1961 v Moskvě (1:15) a „odvetu“ 25. prosince 1962 v Litvínově (1:9).\nSe šestnácti zápasy někdejšího litvínovského B-mužstva v 60. letech minulého století se hokejový Litvínov představil k dnešnímu dni mezinárodně již 462x...