T�den v kultu�e 6. a� 19. srpna | art.ihned.cz - Rychl� p�ehled\n6. 8. 2012 | posledn� aktualizace: 16. 8. 2012 03:35\nT�den v kultu�e 6. a� 19. srpna\nT�den v kultu�e 30. �ervence a� 5. srpna - �t�te ZDE\nNa Hip Hop Kemp p�ijelo 17 500 lid�\nV Hradci Králové v noci na dnešek skon�il hudební festival Hip Hop Kemp. P�ijelo na n�j 17500 lidí, co� je mén� ne� vloni, ale více, ne� v letech 2010 nebo 2009. Za organizátory o tom informovala Petra Pisková. Na festivalových podiích vystoupila nap�íklad americká hiphopová skupina Dilated Peoples, americký rapper Macklemore �i herec a hudebník Mos Def.\n"O�ekávali jsme návšt�vnost okolo 18 tisíc lidí, co� se splnilo a jsme spokojení. Festival z naší strany prob�hl bez vá�n�jších problém�, záchraná�i do areálu a jeho okolí vyjí�d�li asi padesátkrát, a to kv�li drobným poran�ním nebo bodnutí hmyzem," uvedla Pisková. V letošním roce se organizáto�i festivalu sna�ili o ekologický p�ístup, a tak návšt�vník�m nabízeli kelímky na pivo z tvrdšího plastu se zálohou 50 korun. Ty šly na rozdíl od klasických kelímk� pou�ít n�kolikrát. (�TK)\nPrvn� cenu Waldviertelsk� akademie z�skal Pavel Kohout, za rakousko-�eskou spolupr�ci\n�eský spisovatel Pavel Kohout se stal prvním nositelem ceny Waldviertelské akademie. Institut, který se zabývá mimo jiné posilováním kulturních vztah� mezi Rakouskem a �eskem, ud�lil Kohoutovi ocen�ní jako vyjád�ení díku za spisovatelovo "dlouhodobé zasazování se o rakousko-�eskou spolupráci", napsala agentura APA.\nP�edseda Waldviertelské akademie Ernst Wurz prohlásil, �e p�i výb�ru prvního nositele ceny, kterou institut hodlá ud�lovat i v budoucnosti, byla jednomyslná.\nNyní �ty�iaosmdesátiletý Kohout po druhé sv�tové válce vstoupil do komunistické strany, v roce 1969 z ní však byl vylou�en. Od po�átku 70. let za�al být perzekvován a pat�il k hlavním iniciátor�m a signatá��m Charty 77. Poté, co mu byl v roce 1979 znemo�n�n návrat z ro�ního povoleného pobytu ve Vídni, kde spolupracoval s divadlem Burgtheater, se usadil v Rakousku. (�TK)\nPosledn� den Open Air Festivalu za�al rockov�m bud��kem, zahraje Merta, J.A.R nebo Mi��k\nV areálu Na Bojišti kon�í 25. ro�níku Open Air Festivalu Trutnov. U� ve �tvrtek letošní ro�ník trutnovského festivalu neoficiáln� otev�ela ekumenická bohoslu�ba. Hudební program zahájila brn�nská skupina �ankišou, která celý festival dnes i zakon�í.\nDnešní program na hlavní scén� u� 08:30 otev�el jako ka�doro�n� tvrdý rock skupiny Boron.V dalším programu se na hlavní scén� mimo jiné p�edstaví Totální nasazení, Sto zví�at, Švihadlo, Vladimír Mišík, J.A.R., na druhé scén� Zuby Nehty nebo Vladimír Merta. V undergroundovém stanu bude Záviš, Dukla vozovna i divadelní p�edstavení Havlovy Audience v podání divadelního spolku Triarius.\nV sobotním programu zahráli nejvýznamn�jší zahrani�ní hosté - americká skupina Korn a John Cale. (�TK)\nLetn� Letn� za�ne pr�vodem a p�edstaven�m pod �ir�m nebem\nProdukcí pod širou oblohou, konkrétn� pr�vodem od Špejcharu do Letenských sad�, za�ne v ned�li vpodve�er 9. ro�ník mezinárodního festivalu cirkus� a divadel Letní Letná. Zahájení obstará n�kolik um�leckých uskupení, nap�íklad divadlo V.O.S.A. �i Orchestrion Petra Píši, ale i jednotlivc� a divadeln� cirkusových výstup� v plenéru Letenského parku. Zájemci je mohou doprovázet zdarma.\nFestival potrvá do 2. zá�í. Ješt� dnes nabídne pod cirkusovými stany dv� atraktivní podívané. První z nich pod názvem Lacrimae re�ijn� sestavil principál Cirku La Putyka Ros�a Novák. Bude ochutnávkou t�í p�íštích samostatných projekt�, v ní� se p�edstaví nejen �lenové jeho kolektivu, ale i francouzského seskupení Cahin Caha Daniela Gulka a švédského Cirku Cirkör, jeho� šéfkou je Tilde Björforsová.\nDalší ve�erní produkcí bude od 21:00 �eská premiéra p�edstavení Risque ZérO francouzského souboru Cirque Galapiat, ve kterém hlavní roli hraje riziko a nebezpe�í. (�TK)\nV Litom��ic�ch za�ala v�stava o povodn�ch p�ed deseti lety\nV Litom��icích za�ala výstava fotografií Vlastimila Šafránka. P�ed deseti lety dokumentoval povode�, která zasáhla m�sto i jeho okolí. Vernisá� symbolicky hostila budova vesla�ského klubu, který byl p�ed deseti lety pod vodou a� po balkon v prvním pat�e. N�kolik desítek fotografií bude vystaveno do 5, zá�í."Te� je v Labi asi dva a p�l metru vody, tehdy jí bylo asi 11 metr�," �ekl starosta Litom��ic Ladislav Chlupá� na zahájení výstavy, která se od pond�lka p�est�huje do p�edsálí Litom��ického hradu.\nP�ipomn�l také, �e od roku 2002 postihlo Litom��icko u� p�t dalších povodní. Rozsahem srovnatelná, jen pomalejší, byla podle n�j i povode� v roce 2006, kdy se voda vylila do okolních polí. To prý zachránilo místa ní�e po proudu, jako je D��ínsko �i H�ensko. "Síla p�írody je v�dycky v�tší ne� síla �lov�ka, a to si musíme stále p�ipomínat," dodal starosta.\nAutor n�kolika desítek vystavených fotografií Vlastimil Šafránek fotil na Litom��icku od 12. srpna do konce zá�í 2002. "Ve vzduchu byla 15. a 16. srpna zvláštní atmosféra. Cosi, co se nedá popsal," vzpomn�l na dobu p�ed deseti lety. Z ní má doma asi 500 fotografií a asi 25 hodin videa, které podle n�j stále ješt� �eká na zpracování. (�TK)\nTeatro NoD uvede inscenaci na motivy La strady od Felliniho\nPra�ské Teatro NoD p�ipravuje inscenaci na motivy Felliniho nezapomenutelného filmu Silnice z roku 1954. P�ipravuje ji šéfdramaturg této scény Adam Halaš se svými studenty z Katedry pantomimy Hudební fakulty AMU, premiéra bude 5. zá�í, �ekla mluv�í tohoto experimentálního prostoru Šárka Maroušková.\nHalaš do p�íb�hu o v��né a nekon�ící cest� klaun� za nad�jí a slávou obsadil nap�íklad Markétu Vacovskou ze Spitfire Company, Jind�išku K�ivánkovou, která má za sebou n�kolik spoluprací s Divadlem Na zábradlí �i práv� Spitfire Company, a Alexeje By�ka z úsp�šného projektu Pantomima v ope�e, opera v pantomim�. Inscenace Silnice jako profesionální, moderní a vyzrálé mimické divadlo má ambici navázat na v�hlasnou tradici �eských mim� ve sv�t� i na odkaz práce dalšího známého mima Ctibora Turby.\nPodle tv�rc� by m�la otev�ít a zp�ístupnit tento �ánr i divák�m, kte�í s ním nemají zkušenosti. Téma tohoto Felliniho filmu jakoby podle Halaše bylo napsáno pro mimické a pohybové divadlo. P�íb�h dvou klaun� �ijících na periferii, jejich v��ný boj s nep�ízní ve sv�t�, který si naivn� budují ze vzdušných zámk�, a hledání lásky a sp�ízn�nosti jsou témata, z nich� historicky mimické a pohybové divadlo vychází. U� tento Felliniho snímek je plný bohatých, barvitých obraz�, které mají svou vlastní poetiku plnou nostalgie a podivné surovosti �ivota.\n"Projekt Silnice, který jsem p�ipravil pro Teatro NoD s absolventským ro�níkem student� Katedry pantomimy, se sna�í být komplexní inscenací, která propojuje scénografii, hudbu, výtvarné, pohybové a mimické divadlo. Obrazy malujeme skrze pohyb a skrze práci s materiálem jako je látka, kostým i lí�ení. Toto vše pro diváka vykresluje klaunskou cestu za št�stím, kterou nás Fellini inspiroval," dodal Adam Halaš.\nPodle n�j je tento projekt pro studenty novou zkušeností i p�esto, �e jde u� hotové a profesionální um�lce. "Zásadní je práce s psychologií postavy, jí� v inscenaci vyjad�ují gesta a pohyb," podotkl. Dalšími jeho spolupracovníky byli scénograf Jakub Kopecký a autor hudební slo�ky Jan St�eda, který se p�i reprízách bude st�ídat s trumpetistou Kryštofem Vernerem. Markétu Vacovskou bude alternovat Barbora Debnárová. (�tk)\nRusk� tisk: Trest pro Pussy Riot je p�ehnan�\nOdsouzení trojice �lenek punkové skupiny Pussy Riot ke dv�ma let�m odn�tí svobody za zazpívání písn� proti Vladimiru Putinovi v pravoslavném chrámu je dnes v pop�edí pozornosti ruského tisku. V�tšina komentátor� se pozastavuje nad p�ísností trestu, by� �ást z nich souhlasí s tím, �e "chuligánky" dostaly za vyu�enou.\n"Kdo by si ješt� p�ed p�l rokem pomyslel, �e bezmála hlavní událostí v politickém �ivot� obrovské zem� se stane rozsudek nad t�emi husi�kami, odsouzenými podle b�ného paragrafu o výtr�nictví," pozastavil se populární list Komsomolskaja pravda nad ohlasem, který tato kauza vyvolala. Usoudil však, �e ani "skandální Pussy Riot nejsou tak hrozné, jako jejich obránci", kup�íkladu ukrajinská feministka, která proti verdiktu protestovala "vandalským" pod�íznutím k�í�e, vzty�eného na památku ob�tí stalinských represí.\nDva roky v�zení jsou podle komentátora sice "neod�vodn�n� p�íliš mnoho", i ve srovnání s tresty, jaké dostávají skute�ní násilníci, nelze však prý zapomínat, �e ješt� bude následovat odvolání.\n"Pussy Riot m�ly št�stí - neupálili je na hranici," ironizuje Moskovskij komsomolec a p�ipomíná Putinovu p�ímluvu, �e by dívky nem�ly být potrestány p�íliš p�ísn�. Skupina skute�n� pak nedostala nejp�ísn�jší trest, ani si jej neodpyká v nejp�ísn�jším v�zení mezi vrahy. �ili oproti st�edov�ku u� dosáhlo Rusko obrovského pokroku, píše ruský list.\nJedno se však podle n�j nezm�nilo: ani ve st�edov�ku, ani nyní nejsou lidé souzeni za to, co skute�n� ud�lali. Pussy Riot toti� nenarušily ve�ejný po�ádek výtr�ností, ale porušily pravidla platná v pravoslavném kostele a dopustily se urá�ky nábo�enského cít�ní. Na to ale v ruském trestním právu není �ádný paragraf, stejn� tak chyb�jí i paragrafy o politických zlo�inech. A tak tyto �iny musejí soudci kvalifikovat jinak.\n"Ruská pravoslavná církev, která po celou dobu procesu zachovávala ml�ení, hned po jeho skon�ení vyzvala ú�ady k milosrdenství," pozastavil se nad postojem ruské církve list Kommersant. Podle listu Vedomosti však církev u� dosáhla toho, co cht�la - odstrašujícího p�íkladu. (�tk)\nDo Krumlova m��� �ty�i kanad�t� tenorist�\nKoncertem �ty� kanadských tenorist� dnes v �eském Krumlov� skon�í 21. ro�ník Mezinárodního hudebního festivalu. Victora Micallefa, Cliftona Murraye, Remigia Pereiry a Frasera Walterse na n�m doprovodí Pra�ská komorní filharmonie pod taktovkou Leoše Svárovského. Repertoár tenorist� je široký, p�eklenuje t�i staletí a nejmén� t�i �ánrové oblasti.\nV jedné ze skladeb se vrátí do období baroka, ale v jiných mí�í za sou�asnou sv�tovou hudbu. V �eském Krumlov� pod širým nebem zazpívají i moderní šansony. Podle mluv�ího festivalu Ji�ího Vejvody jsou to v podstat� mu�i, kte�í operními hlasy zpívají pop. Vystupují t�eba s jinou slavnou Kana�ankou Céline Dionovou. Festival ale dnes ve�er definitivn� nekon�í, jako dárek pro p�íznivce opery po�adatelé ve spolupráci s Jiho�eským divadlem p�ipravili od 24. do 26. ješt� t�i reprízy inscenace Komedianti s José Curou v hlavní roli.\nFestival 20. �ervence zahájil operní recitál barytonisty Dmitrije Hvorostovského. Krom� klasické hudby se jeho sou�ástí tradi�n� staly i p�esahy do jiných �ánr�. Kv�li po�así byl zrušen koncert The Queen Symphony. Loni festival navštívilo 19.470 poslucha��, letos jich bude o n�co mén�. Klesly p�ísp�vky sponzor�. Náklady jsou letos 50 milion� korun. Koncert �ty� kanadských tenorist� za�íná v �eskokrumlovské Pivovarské zahrad� ve 20:30. (�tk)\nTrutnov dnes �ekaj� koncerty Johna Calea a Korn\nV dnešním programu Open Air Festival Trutnov se p�edstaví nejv�tší hv�zdy jeho letošního 25. ro�níku. Mimo jiné zahrají Jaroslav Hutka, Plastic People of the Universe nebo Ji�í Schmitzer. Mezi zahrani�ními hosty dnes budou americká skupina Korn a John Cale.\nU� ve �tvrtek letošní ro�ník trutnovského festivalu neoficiáln� za ú�asti stovek lidí otev�ela ekumenická bohoslu�ba. Hudební program zahájila brn�nská skupina �ankišou. V páte�ním programu se p�edstavili kapely Garage, Visací zámek, belgi�tí dEUS nebo Marta Kubišová.\nTrutnovský festival, který se koná do ned�le, je letos v�nován in memoriam prezidentovi Václavu Havlovi a guruovi undergroundu Ivanu Martinu "Magorovi" Jirousovi. Akci vzhledem k ú�asti n�kolika tisíc lidí akci provázejí bezpe�nostní opat�ení. V Trutnov� je po celou dobu konání festivalu na silnici kolem areálu Bojišt� obousm�rn� zákaz zastavení všech vozidel a je zde omezena rychlost. (�tk)\nNa Oko�i dnes vystoup� Nightwork, Tom� Klus a spol\nNa jevišti pod zbytky st�edov�kého hradu Oko� nedaleko Prahy se dnes koná 12. ro�ník hudebního festivalu. Vystoupí Nightwork, Mig 21, Michal Hr�za, Tomáš Klus, Anna K., David Koller, Marta Kubišová a další. Program zahájí ve 14:00 plze�ská skupina Mandrage, která se na Oko�i letos p�edstavila u� za�átkem kv�tna na 14. ro�níku festivalu Oko� se š�ávou. Celým festivalem provede mluveným slovem Tereza Tobiášová.\nPo�adatelé upozor�ují, �e do areálu se dostanou pouze návšt�vníci, kte�í si stihli v�as zakoupit vstupenky v p�edprodeji. Na míst� u� k dostání nebudou, je vyprodáno. Krom� hudebních vystoupení se nejmenší návšt�vníci mohou zabavit vodním zorbingem, hrami v d�tském sportovním koutku nebo ve stánku s hra�kami a stavebnicemi. Novinkou letošního ro�níku bude tester m��ící hladinu alkoholu pro �idi�e. Chyb�t nebude kyvadlová doprava z pra�ského Vít�zného nám�stí a z Kladna na Oko� a zp�t. Také bude p�ipraveno stanové m�ste�ko. Po�adatelé v�nují �ást výt�ku na renovaci z�íceniny.\nV malebném prost�edí na louce pod hradní z�íceninou se festival Oko� koná pojedenácté. P�edlo�ský ro�ník byl zrušen, kdy� se po�adatelka festivalu Hana Pet�inová nedohodla s pronajímatelem. Loni však byl spor urovnán. Další informace se nacházejí na www.festivalokor.cz. (�tk)\nUm�leck� gang Depresivn� d�ti chyst� na n�plavce Z�nik domu Usher�\nP�edstavení Zánik domu Usher� v podání um�leckého gangu Depresivní d�ti tou�í po pen�zích bude uvedeno dnes a v ned�li ve�er na lodi kotvící na pra�ské náplavce na Rašínov� náb�e�í. Plovoucí galerie se tak prom�ní v chátrající d�m rodiny Usherových, který navštíví spolu s diváky nezvaný host. A n�kdo nutn� zem�e, slibují �lenové souboru.\nP�edstavení podle známé povídky Edgara Allana Poea nabídne hororový p�íb�h dvojice obskurních sourozenc� a jejich tajemného hosta, plný rodových prokletí, anomálií i �ady d�di�ných a infek�ních chorob. Podle �len� souboru zanikne i prostor, ve kterém se hraje. "U� takhle pod naší re�ijní taktovkou zaniknul p�i našich produkcích nap�íklad Památník na Vítkov� nebo zámek Slezské Rudoltice," uvedl re�isér Jakub �ermák.\nLiterární p�edlohu �lenové tohoto divadelního seskupení upravili, s autorem p�itom nezacházeli pietn�. Diváci se navíc mají stát sou�ástí inscenace. Depresivní d�ti tou�í po pen�zích je sdru�ení známé svými projekty, p�i kterých vyhledává pro divadlo netradi�ní prostory. Zánik domu Usher� byl poprvé p�edstaven publiku v Památníku na Vítkov�, p�ed nedávnem m�l novou premiéru a byl uveden v prostorách lapidária Betlémské kaple. (�tk)\nDivadeln� Vlak Lustig se je�t� zastav� v Praze a vyjede do Polska\nDivadelní projekt Vlak Lustig - Vlak do nenávratna se z Prahy vydá na symbolickou trasu do Krakova a Osv�timi. Ješt� p�edtím uvede 21. a 22. srpna op�t na nádra�í Praha-Bubny zpracování novely Modlitba pro Kate�inu Horovitzovou, kterou p�ipravilo Divadlo pod Palmovkou v re�ii Petra Kracika. Titulní roli alternují Anna Stropnická a Denisa Pfauserová, v dalších se p�edstaví nap�íklad Radek Zima, Dušan Sitek, Ivo Kube�ka a Ond�ej Kavan.\nProjekt navazuje na 13. ro�ník festivalu �esko-n�mecko-�idovské kultury Dev�t bran a vstoupí do své druhé �ásti. V té první ho b�hem �ervence zhlédly v prostoru �elezni�ních stanic krajských m�st �eské republiky p�es �ty�i tisíce divák�.\n"Srpnový program nabídne 21. a 22. srpna dv� reprízy v Praze. Poté se vlak vydá do Polska, kde budou další dv� reprízy odehrány 24. srpna v �elezni�ní stanici Krakov hlavní nádra�í a o den pozd�ji p�ímo v Osv�timi. P�edstavení se hraje v jednom z vagon� a na pódiu p�ed ním, p�edchází mu projekce film� a výstava Vojenského historického ústavu.\nVlak Lustig se postaral b�hem �ervence mnoha divák�m o emociáln� silný zá�itek. Je p�ipomenutím hr�z druhé sv�tové války. P�ipomíná 70. výro�í konference ve Wannsee, na které bylo nacisty završeno takzvané kone�né �ešení �idovské otázky. Po n�m následovaly transporty do vyhlazovacích tábor� a tragická smrt šesti milion� �id�.\nFascinující p�íb�h skupinky bohatých �id� a hlavní hrdinky Kate�iny, kterým je slíbena mo�nost vykoupení se z koncentra�ního tábora a záchrana �ivota v podob� cesty do Ameriky, tak o�ije celkem �ty�ikrát.\nNádra�í Praha-Bubny nevybrali tv�rci projektu náhodnou. Práv� odtud vyjí�d�ly za II. sv�tové války transporty do terezínského ghetta. Historický vlak Lustig tam bude p�ístupný 21. a 22. srpna u� od 15:00 hodin, kdy budou mít návšt�vníci mo�nost zhlédnout filmové projekce i výstavu. P�edstavení za�íná ve 20:30 hodin, vstupenky jsou zdarma. Zájemci si je mohou rezervovat na stránkách www.vlaklustig.cz/vstupenky. V Polsku budou p�edstavení odehrána v �eštin� a dopln�na anglickými titulky.\nVlak Lustig je sestaven ze �ty� vagon�. Dva jsou nákladní, podobné t�m, ve kterých se p�evá�eli v transportech do koncentra�ních tábor� lidé, slou�í k projekcím a výstav�. Speciální nákladní vagon je upraven jako jevišt�. Hraje se i na mobilní ploše p�ed ním, diváci v�tšinou sedí na krytém nástupišti. Další vagon slou�í jako šatna.\nPodle Lustigovy novely nato�il v roce 1965 Antonín Moskalyk televizní snímek, jeho� scéná� tv�rci �áste�n� pou�ili v divadelní adaptaci. Vyu�ili i dosud neznámou autorovu dramatizaci, nalezenou v jeho poz�stalosti. (�tk)\nMichal Prokop p�edstavil v Trutnov� p�sn� z chystan�ho alba\nTaké písn� z chystaného alba Sto rok� na cestách p�edstavil p�i svém �tvrte�ním vystoupení na 25. ro�níku festivalu Open Air Trutnov Michal Prokop. V zapln�ném areálu vedle osv�d�ených hit� zazn�ly také novinky Sto rok� samoty a Zatm�ní. Šestašedesátiletý Prokop chystá nové studiové album po šesti letech. Finální práce na n�m práv� vrcholí.\n"Jsme t�sn� p�ed dokon�ením. Asi ve �ty�ech v�cech chybí kytary, vše ostatní je hotové, tak�e p�íští týden za�nu n�které v�ci míchat. Vydat bychom to mohli na p�elomu zá�í a �íjna," �ekl �TK Prokop.\nP�vodn� tv�rci plánovali vše stihnout do léta. Nakonec se ale nahrávání protáhlo o n�kolik m�síc�. Zdr�ení zp�sobily zdravotní problémy kytaristy Luboše Andršta.\nProkop�v koncert se v Trutnov� setkal s velkým ohlasem. Lidé aplaudovali u� úvodní skladb� Kolej Yesterday, jednomu z nejv�tších hit� Prokopa a jeho kapely Framus Five. "Hrálo se nám moc krásn�. P�ekvapilo m�, �e poslucha�i mladší ne� moje d�ti znají i texty. Z�ejm� na tom doma vyrostli, co� je pro m� velká pocta. Doufám, �e takhle budou vnímat i novou desku," uvedl Prokop.\nAlbum Sto rok� na cestách se podle Prokopa stylov� obrací k jeho prvopo�átk�m v 60. letech ve stylu jeho první bluesov� lad�né desky. Ozna�il ji za svoji nejrockov�jší. "Chvíli rockov� bluesová, chvíli trochu najazzlá, chvíli písni�ková, chvilku i country, postavená na skv�lých textech," uvedl. Texty tradi�n� napsal Pavel Šrut, t�emi p�isp�l také Jan Lacina, Prokop�v mladší kolega z televizního projektu Krásný ztráty.\nProkop �ekl, �e materiál na albu vzniká opa�ným zp�sobem ne� p�ed lety. D�íve kapela hrála písni�ky na koncertech a poté šla natá�et do studia. Dnes Prokop a další auto�i hudby Andršt a houslista Jan Hrubý skladby nejd�íve nato�í a teprve potom p�edstaví publiku.\nNa první studiové desce od alba Poprvé naposledy Prokopa doprovází kapela, se kterou hraje n�kolik posledních let. Sou�asný Framus Five má sestavu Pavel Razím (bicí), Zden�k Wimpy Tichota (baskytara), Jan Kolá� (klávesy), Jirka Šíma (saxofony), Roman Bobick Kubát (trubka) a dv� instrumentální hv�zdy - kytarista Luboš Andršt a houslista Jan Hrubý.\nAlbum vzniká v Prokopov� produkci, spoluproducenty jsou David Gayde�ka, v tomto p�ípad� také vydavatel, a bratr Ivan Prokop, který má na starosti fotografie, výrobu a další produk�ní zále�itosti. Nové album Prokop a Framus Five p�edstaví na podzimním turné, které vyvrcholí 19. prosince k�tem v pra�ském Divadle Archa. (�tk)\nThe Tap Tap a biskup Mal� otev�eli dal�� den festivalu v Trutnov�\nFormace The Tap Tap a následná mše slou�ená biskupem Václavem Malým dnes otev�ely program na hlavní scén� areálu Na Bojišti 25. ro�níku festivalu v Trutnov�. Zdravotn� posti�ení um�lci z Jedli�kova ústavu v Praze p�edstavili zapln�nému hledišti sv�j Happening s názvem Koncert proti konci sv�ta. V programu zazn�ly p�ed�lané hity jako nap�íklad Známka punku od Visacího zámku i Black or White Michaela Jacksona. Po hodin� kapela ukon�ila produkci se slovy, �e "i anarchie má své meze".\n"Stejn� jako John Cale pat�í The Tap Tap k t�m, kte�í zde m�li vystoupit u� dávno," konstatoval zakladatel a mluv�í festivalu Martin V�chet.\nMše byla slou�ena za prezidenta Václava Havla a známou postavu tuzemského undergroundu Ivana Martina "Magora" Jirouse, kterým je festival v�nován in memoriam. Portréty Havla, jen� je ozna�ován za "ná�elníka" festivalu, a Jirouse zdobí hlavní scénu i Festivalový samizdat. P�ed mší herec B�etislav Rychlík p�e�etl báse� ze sbírky Magor d�tem, kterou v�zn�ný odp�rce komunistického re�imu napsal ve Valdicích v roce 1982.\nBiskup Václav Malý, který mši slou�il, byl jedním z prvních signatá�� Charty 77 a pozd�ji i jejím mluv�ím. Anga�oval se ve Výboru nespravedliv� stíhaných a v roce 1979 byl p�l roku bez soudu v�zn�n za údajné podvracení republiky. Osudy a ob�anské postoje Václava Malého se p�irozen� propojují s trutnovským festivalem, který vznikl v osmdesátých letech na undergroundových základech po vlnách represí.\nDále dnes vystoupí Garage, Visací zámek, belgi�tí dEUS nebo Marta Kubišová. U� ve �tvrtek letošní ro�ník festivalu neoficiáln� za ú�asti stovek lidí otev�ela ekumenická bohoslu�ba. Mši p�ímo v areálu festivalu slou�il kn�z Ladislav Heryán, který poh�bíval i básníka Jirouse, a fará� z �eskoslovenské církve husitské Juraj Dovala. Hudební program zahájila brn�nská skupina �ankišou, která festival 19. srpna i uzav�e. Mezi zahrani�ními hosty v sobotu budou americká skupina Korn a John Cale.\nTrutnovská p�ehlídka �asový program celého festivalu tradi�n� p�edem nezve�ej�uje. Po�adatelé ctí "moment setkání a p�ekvapení".\nP�sek �ek� p�t dn� hudby, zp�vu a tance\nPísek od st�edy �eká p�t dn� hudby, zp�vu a tance. Na 18. ro�ník Mezinárodního folklorního festivalu se do m�sta na Otav� sjede n�kolik set ú�inkujících. Vystoupí na hlavní scén� v Palackého sadech, na nádvo�í Sladovny, na Velkém nám�stí i na M�stském ostrov�. Soubory se rozjedou také po okolí, t�eba na zámky Orlík a Blatná �i hrad Zvíkov, �ekl dnes �editel festivalu Miroslav �erný.\n"Vpravd� exotickým hostem festivalu bude soubor �chen-pa-er-chu-�chi Wulanmu�chi z �ínského m�sta Chu-lun-per. �í�ané zavítali na jih �ech ji� n�kolikrát, tentokrát se však jedná o soubor ne tak docela typicky �ínský, p�icestuje toti� z mongolské autonomní oblasti," uvedl �erný.\nJešt� p�ed za�átkem festivalu bude domácí soubor Píse�an hrát a tancovat na Sardinii a do �ech s sebou p�iveze místní soubor Funtan'e Olia z m�sta Sinnai. Zahrani�ní ú�astníky festivalu doplní Slovenský folklorní soubor Zemplín a La Societé Fraternelle des Cornemuses du Centre z Francie.\nZ �eských folklorních soubor� krom� domácího Píse�anu, který na festivalu p�edstaví nové kroje z oblasti Práche�ska, vystoupí st�edo�eský soubor �ty�lístek z Nového Strašecí, Libín z Prachatic, národopisný soubor Vyslú�ilci z Kyjova a Malá muzika z Prahy. Pátek pak bude pat�it d�tskému festivalu. Do programu píseckého festivalu p�isp�jí také píse�tí loutká�i, Papouškovo sirotci a Kvintet Písek. Více na www.posecan.cz. (�tk)\nDivadlo pal�ce Akropolis chyst� �ernou komedii Mafi�nsk� opera\nRe�isér a scenárista Jan Jirk� spolu s hudebníkem Markem Doubravou p�ipravují scéná�, texty a písn� k divadelní h�e se zp�vy. Pod názvem Mafiánská opera bude �ernou komedií o lidech st�edního v�ku, kte�í se u� necht�jí nechat okrádat o peníze, �as, lásku ani iluze. Premiéru bude mít 24. zá�í a v pra�ském Paláci Akropolis v ní budou zpívat a hrát nap�íklad Simona Bab�áková, Old�ich Navrátil, Vladimír Marek a Jakub �á�ek.\nP�edstavení Mafiánská opera s podtitulem Nebát se milovat a nekrást! se podle tv�rc� inspiruje ka�dodenním zklamáním a marným bojem normálních lidí. Je jim "trochu p�es t�icet", jsou t�eba rockovými muzikanty s kapelou, co nehraje, mají rodinu, kterou neu�iví, a �enu, která je má po�ád ráda, ale p�esto je opouští. Sledují korup�ní kauzy a mají pocit, �e se jim politici a kmot�i sm�jí do o�í.\n"V hluboké krizi jim najednou n�kdo nabídne peníze, které by všechno vy�ešily, ale musí si pro n� dojít. Musí ukrást ukradené peníze. Je to ješt� loupe� a jak t�ké je v�bec krást," �íká k p�íb�hu autor. Hlásí se jím k tradici �ebrácké opery, Ko�ské opery a dalších hudebních komedií. Na klasiku osobité hudební veselohry poukazuje ho�ce vtipný scéná�, postavy jasných rys� i hudba, ve které se mísí jemná melodie s poezií a humorem.\n"Na po�átku byla chu� zdramatizovat knihu Zlo�in v �echách sepsanou Miroslavem Houdkem, jen� byl �lenem proslulého Berdychova gangu. Popsal v ní sv�j �ivot �eského gangstera. Posléze se ukázalo, �e není tak zábavné psát o zlo�inu, který páchají lidé, od nich� se to o�ekává, jako psát o zlo�inu, o n�j� se pokoušejí lidé, od kterých by to nikdo nikdy ne�ekal," uvedl Jirk�. Do role t�hotné man�elky obsadil Simonu Bab�ákovou, zhrzeného detektiva ztvární Old�ich Navrátil, filosofujícího taxiká�e Vladimír Marek a bývalého �lena Berdychova gangu Tomáš Je�ábek.\nJan Jirk� absolvoval obor re�ie a dramaturgie na DAMU. V letech 2002-206 byl um�leckým šéfem pra�ského divadla Minor. Zde vytvo�il mnoho úsp�šných inscenací, jeho posledními po�iny jsou nap�íklad Marnotratný syn (Divadlo Disk), Hon na Jednoro�ce (Divadlo Minor), T�i holky jako kv�t (Divadlo na Fidlova�ce) �i Kutloch aneb I mu�i mají své dny (Studio Dva).\nMarek Doubrava absolvoval Konzervato� Jaroslava Je�ka, obor skladba a piano. Mezi lety 1996 a� 2002 p�sobil jako kytarista skupiny Tata Bojs. Nyní je kapelníkem skupiny Hm... a od roku 2002 vede vokáln� instrumentální soubor Doubravánek. (�tk)\nKrist�na Bokov� a Marek Tacl�k se objev� ve filmu Martin a Venu�e\nMilou a zábavnou sondou do mezilidských vztah� má být nová �eská komedie s názvem Martin a Venuše, její� p�ípravy práv� vrcholí. Kostýmové zkoušky u� za sebou mají p�edstavitelé hlavních rolí Kristýna Boková a Marek Taclík. Maské�i a kostýmní výtvarníci budou muset zvládnout i prom�nu v �ase, proto�e p�íb�h za�íná o sedm let d�íve, �ekla �TK mluv�í projektu Johana Turnerová.\n"Tv�rci filmu v �ele s re�isérem Ji�ím Chlumským oslovili také Tomáše Hanáka a Jana Buda�e, další obsazení bude známo b�hem n�kolika dní. První záb�ry jsou toti� naplánovány u� na 18. zá�í, to�it se má do listopadu," uvedla Turnerová. Premiéra této romantické a sexy komedie ze sou�asnosti je stanovena na 8. b�ezen p�íštího roku, který se kdysi slavil jako mezinárodní den �en. "Tv�rci ji toti� cht�jí v�novat jako dárek všem �enám," dodala Turnerová.\nProducentem snímku je Adam Dvo�ák, koproducentem Tomáš Vican a Vinná galerie, hudbu slo�í Michal Hr�za. Scéná� podle nám�tu Jana Prušinovského napsaly Kristina Dufková a Andrea Jarošová.\nDvo�ák s Vicanem mají za sebou divácky oblíbené filmy Lidice, Bobule �i Raf�áci. Re�isér Chlumský nato�il nap�íklad seriály Kriminálka And�l a Místo v �ivot�.\n"Hlavní postavou p�íb�hu je táta od rodiny. Nejprve jsme zva�ovali obsazení ve stylu Jamese Bonda, ale pak nám došlo, �e otec není v�dy štíhlý krasavec s nadp�irozenými schopnostmi. I proto padla volba s hlavní rolí na Marka Taclíka, skv�lého herce a velkého profesionála," �ekl Adam Dvo�ák.\nP�íb�h, který si v r�zných variantách pro�il pravd�podobn� tém�� ka�dý, provede diváky �ivotem �eny v domácnosti s malými d�tmi s pocity nedocen�ní a bez seberealizace a jejího mu�e, který se ze všech sil sna�í zabezpe�it rodinu a na nic jiného nemá �as. Sice spolu mluví o tom stejném, ale ka�dý jinak. (�tk)\nU� se v�, kdy do kin p�ijdou The Avengers 2\nDisney oznámil, �e druhý díl sci-fi The Avengers vstoupí do kin v pátek 1. kv�tna 2015. Scéná�e i re�ie se op�t ujme Joss Whedon, který má s firmou Marvel t�íletou výhradní smlouvu, uvedl server Entertainment Weekly. The Avengers se tak p�idají k "druhé vln�" marvelovských snímk�.\nJako první p�ijde do kin 3. kv�tna 2013 Iron Man 3, dále bude 8. listopadu následovat druhý díl Thor: The Dark World. 4. dubna 2014 má mít premiéru Captain America: The Winter Soldier a 1. srpna 2014 na plátna vstoupí Guardians of the Galaxy. Druhým dílem Avengers to všechno vyvrcholí.\nNinu Simone bude hr�t d�vka z Avatara\nHere�ka Zoe Saldana má za sebou ú�inkování v posledním filmovém Star Treku i v Avatarovi. P�íšt� by si m�la zahrát zp�va�ku Ninu Simone, informoval Hollywood Reporter.\nFilm, lí�ící p�íb�h jedné z nejv�tších jazzových zp�va�ek 20. století, se za�ne natá�et v �íjnu v Los Angeles. P�vodn� v n�m m�l hrát Mary J. Blige, kv�li nedostatku financí však projekt nakonec opustila. Scéná� si napsala sama re�isérka Cynthia Mort.\nTrutnov za�al m�� a koncerty Michala Prokopa a Anti-Flag\nAmerická politická punková skupina Anti-Flag, která je známá radikáln� zam��enými texty, ve �tvrtek p�ed p�lnocí rozbou�ila zapln�ný areál Na Bojišti, kde za�al 25. ro�ník Open Air Festivalu Trutnov. Na festival ozna�ovaný jako �eský Woodstock se kapela z Pensylvánie vrátila po t�ech letech.\n"�ekn�te ne rasismu, homofobii a sexismu," vyzývala z pódia kapela, která svým energickým vystoupením s písn�mi jako This Is the End (for You My Friend) nebo Fuck Police Brutality navzdory nep�íjemnému dešti strhla k bláznivému tanci velkou �ást publika. "P�i jejich minulé návšt�v� hotelový personál napojil p�ívodní elektrický kabel na obrácenou fázi a vypálil jejich luxusní autobus. Anti-Flag odjeli se spálenými vnit�ními elektrickými rozvody a na cest� byli nuceni vym�nit autobus," vzpomínal �editel festivalu Martin V�chet. Škodu prý zachránilo dobré pojišt�ní a dnes podle po�adatel� festivalu p�íhoda "budí úsm�v a oboustranné pochopení".\nLetošní ro�ník trutnovského festivalu dnes neoficiáln� za ú�asti stovek lidí otev�ela ekumenická bohoslu�ba. Mši p�ímo v areálu festivalu slou�ili kn�z Ladislav Heryán, který poh�bíval i básníka Ivana Martina Jirouse, a fará� z �eskoslovenské církve husitské Juraj Dovala. Hudební program zahájila brn�nská skupina �ankišou, která festival 19. srpna i ukon�í. Na hlavním pódiu dnes vedle �ankišou vystoupil také Michal Prokop s kapelou Framus Five, který spokojenému publiku nabídl staré hity jako Kolej Yesterday i písni�ky z p�ipravovaného alba Sto rok� na cest�. "Bylo to ú�asné, spousta lidí a nádherná atmosféra. Nejvíc m� t�ší, �e jsem v publiku vid�l i mladé lidi, dokonce o dost mladší, ne� jsou moje d�ti," uvedl pro Prokop.\nPrvní festivalový den mimo jiných zahrál také syn slavného písni�ká�e Leonarda Cohena Adam nebo psychedeli�tí The Flying Eyes. Trutnovský festival je v�nován in memoriam exprezidentovi Václavu Havlovi a guruovi undergroundu Ivanu Martinu "Magorovi" Jirousovi. Na festival dorazí nap�íklad Marta Kubišová, mezi zahrani�ními hosty budou i americká skupina Korn a John Cale.\nAkci vzhledem k ú�asti n�kolika tisíc lidí provázejí bezpe�nostní opat�ení. Po celou dobu konání festivalu je na silnici kolem areálu Bojišt� obousm�rn� zákaz zastavení všech vozidel a omezena rychlost. Po�ádání festivalu komplikuje zahájení stavby v blízkosti jedné ze scén. Vzniknout zde mají sklady a p�ekladišt� balík�.\nV�chet stále zápolí s trutnovskou radnicí v �ele se starostou Ivanem Adamcem. Podle V�cheta je budoucnost p�ehlídky ohro�ena komer�ní zástavbou v okolí areálu. Starosta zase uvedl, �e "skute�ným hroba�em" tradi�ního festivalu je V�chet a �e p�ehlídku ohro�uje "výrazn� klesající návšt�vnost". Na protest proti údajné praxi se zkreslováním údaj� o po�tech návšt�vník� nejen hudebních festival� nebudou ani letos po�adatelé zve�ej�ovat �ádná �ísla. (�tk)\nFlamenkovou hv�zdu Bel�n L�p�z �ek� v p�tek Praha, v sobotu Boskovice\nFlamenková hv�zda Belén Lópezová vystoupí dnes ve�er v pra�ském Divadle Hybernia. Temperamentní špan�lská tane�nice p�edvede vlastní choreografii s názvem Tiempos, která kombinuje flamenko, tango a špan�lskou klasickou hudbu. Lópezová p�ijela do �eska na festival špan�lské kultury Ibérica. Podle dramaturga festivalu Petra Víta není p�edstavení Tiempos klasickou flamenkovou show. "Nabízí moderní tane�ní fúzi - flamenkov� impulzívní, tangov� frivolní i klasicky elegantní," uvedl Vít.\nLópezová se netají tím, �e její hlavní inspirací je legendární flamenková tane�nice Carmen Amaya, její� vliv ale dokázala p�etavit do vlastního stylu ovlivn�ného nejr�zn�jšími kulturami i klasickým baletem. P�tadvacetiletou tane�nici, která je v �esku poprvé, doprovodí zp�váci Pedro Jiménez a Antonio Fernández, kytaristé Carlos Jiménez a Aquilino Jiménez, Diego Villegas na flétnu a El Chispas na perkuse.\nLópezová zatan�í ješt� v sobotu na nádvo�í boskovického zámku, kde bude zárove� ukon�en devátý ro�ník festivalu Ibérica. P�ehlídka špan�lské kultury se letos konala krom� hlavního m�sta a Boskovic také v Brn� a Letovicích na Blanensku. Na programu byly tradi�ní hudební a tane�ní tv�r�í dílny, ale také nové workshopy pro adepty flamenkového tance, kytary, perkusí, salsy �i argentinského tanga. V doprovodném programu nechyb�ly degustace špan�lských vín a delikates. Zajímavostí letošního ro�níku byla módní p�ehlídka flamenkových kolekcí. (�tk)\nV Praze dnes vystoup� kontratenor James Bowman\nBritský kontratenor James Bowman vystoupí dnes ve�er v pra�ském kostele sv. Šimona a Judy. Doprovodí ho komorní sbor Fiori Musicali, jeho� um�leckou vedoucí je Penelope Rapsonová. Sólistou na loutnu bude Rudolf M��inský. Kariéra Jamese Bowmana, jednoho z nejznám�jších sv�tových kontratenor�, má široký záb�r od opery p�es oratoria a� k soudobé hudb�.\nNarodil se v Oxfordu, kde za�al svou p�veckou kariéru v chrámovém sboru. Jednou z prvních výrazných rolí byl Oberon z Brittenovy opery Sen noci svatojánské, do které ho pro ú�inkování se svou English Opera Group obsadil sám autor. B�hem své kariéry vystoupil James Bowman tém�� ve všech významných operních domech na sv�t�. Mnoho fanoušk� si získal ve Francii.\nV roce 1992 byl francouzskou vládou vyznamenán �ádem um�ní a literatury. Nato�il p�es 180 nahrávek se všemi významnými nahrávacími spole�nostmi. V roce 1997 obdr�el �ád britského impéria. (�tk)\nPr�zkum: Polovina �ech� nikdy nenav�t�vila koncert klasick� hudby\nBezmála 70 procent obyvatel �eské republiky pova�uje koncerty klasické hudby za nedílnou sou�ást kulturního pov�domí. Do n�které z koncertních síní však polovina z nich nikdy nezavítala. Také balet a operu znají dv� t�etiny �ech� pouze z televize a vypráv�ní.\nTém�� 70 procent respondent� rad�ji poslouchá rock nebo pop. Vyplývá to z b�eznového pr�zkumu agentury STEM/MARK pro �eskou filharmonii zve�ejn�ného na jejích internetových stránkách.\nNej�ast�ji se tázaní odvolávali na nedostatek �asu. Pr�zkum zahrnul 592 respondent� starších patnácti let. Z nich bylo 305 z Prahy a okolí.\nZ výsledk� pr�zkumu vyplývá, �e úsloví Co �ech, to muzikant je ji� minulostí. Zatímco v d�tství hrál na hudební nástroj nebo zpíval tém�� ka�dý druhý, v dosp�losti se hudb� aktivn� v�nuje jen 17 procent lidí. Zájem p�etrvává p�edevším o hru na kytaru, klavír a flétnu.\nKlasickou hudbu nepova�ují za d�le�itou sou�ást svého �ivota ani lidé �ijící v centru kulturního d�ní v Praze. Na koncert se pravideln� vypraví jen p�t procent Pra�an�, nahodilých návšt�vník� je o 15 procent více. Polovina oslovených respondent� zanedbává kulturní �ivot z finan�ních d�vod� nebo z vlastní pohodlnosti, více ne� 80 procent uvádí jako hlavní d�vod nedostatek �asu. P�esto je 70 procent �ech� a ješt� o deset procent více Pra�an� p�esv�d�eno, �e návšt�vy koncert� vá�né hudby pat�í k základním znak�m kulturnosti.\nTém�� všichni Pra�ané ozna�ují za hlavní zdroj informací v oblasti kulturního d�ní internet. Druhým významným zdrojem jsou plakáty a billboardy, které oslovily tém�� dv� t�etiny obyvatel Prahy a okolí. Teprve poté následují televize a rozhlas. D�le�itou roli p�i výb�ru koncertu mají také informace od p�átel a známých, odvolává se na n� zhruba polovina respondent�.\nInternet se osv�d�il také jako prost�edek pro nákup vstupenek. Na specializovaných portálech je nakupuje více ne� 70 procent dotázaných. Klasickému p�edprodeji dává p�ednost necelá polovina návšt�vník�. Jen t�etina oslovených lidí si po�izuje vstupenky na poslední chvíli. Utratit za hudbu a koncerty více ne� 500 korun m�sí�n� odmítají dv� t�etiny Pra�an�. �ástku vyšší ne� 1000 korun je ochotno v�novat pouze deset procent respondent�. (�tk)\nP��t� l�to se otev�e turist�m opraven� ji�n� k��dlo �pilberku\nP�íští rok v lét� otev�e správa brn�nského hradu Špilberk pro ve�ejnost jeho ji�ní k�ídlo, které se od lo�ského ledna opravuje. Náro�né práce p�ijdou na 155 milion� korun a zahrnují i restaurování interiér�. Projekt by m�l napomoci k o�ivení hradu tak, aby byl turistickým lákadlem pro všechny generace, �ekl dnes �TK primátor Roman Onderka (�SSD). Sou�ástí prací byl také archeologický pr�zkum. Podle v�dc� p�inesl hned n�kolik p�ekvapení.\nJi�ní k�ídlo je pom�rn� rozlehlé. Vznikne v n�m okru�ní prohlídková trasa, její� sou�ástí budou prostory pro výstavy. Po�ítá se v n�m s vytvo�ením stálé expozice moderního um�ní.\nVznikne nová pokladna a prodej se suvenýry. V plánuje je obnova d�íve oblíbené hradní vinárny. V ji�ním k�ídle najdou zázemí herci p�i p�edstaveních na nádvo�í hradu. Zp�ístupn�na bude i jedna z teras, která nabízí pohled na východní �ást Brna.\nJi�ní k�ídlo i s východním bastionem hradu pot�ebovalo obnovu st�echy, krov� a vnit�ních omítek. �emeslníci mají p�ed sebou ješt� restaurování oken a podlah.\nPráce vyu�ili archeologové k prozkoumání stavby. V jejich dlouho nep�ístupných místech nalezli zlomky keramiky a honosn� zdobených kachlových kamen z období, kdy byl Špilberk rezidencí moravských markrabat z rodu Lucemburk�. Ke kuriozitám pat�í nález prod�rav�lého m�d�ného plechu. S nejv�tší pravd�podobností byly jeho �ásti pou�ity ve st�edov�ku k výrob� pad�lk� groš�. Jak se na hrad dostal a komu pat�il, se neví.\nStejn� neobvyklý je objev vojenských výlo�ek z druhé sv�tové války, kdy hrad slou�il jako kasárna n�mecké armády. Obývali jej i jejich spojenci - vlasovci. P�ed p�íchodem Rudé armády na konci války si je n�který z nich strhl a ukryl je pod podlahu.\nŠpilberk se opravuje dlouhá léta. Obnoveny jsou jeho kasematy, administrativní budova i v�tšina jeho k�ídel. Na sou�asné práce získalo Brno, které je vlastníkem hradu, dotaci 42 milion� korun od Evropské unie. (�tk)\nPaul McCartney: Douf�m, �e Rusko nepotrest� Pussy Riot\nBritský zp�vák Paul McCartney dnes vyjád�il podporu souzeným ruským punkovým zp�va�kám Pussy Riot a vyjád�il nad�ji, �e nebudou potrestány za to, �e vnikly do moskevského chrámu Krista Spasitele v kuklách a v krátkých sukních a p�ed oltá�em zesm�š�ovaly Kreml.\nBývalý �len slavné skupiny Beatles se tak p�ipojil k dalším hudebním celebritám, které vyzývají ke shovívavosti v p�ípadu, který vyvolal mezinárodní znepokojení nad tím, jak je v Rusku respektována svoboda slova.\n"Chci vám takto písemn� potvrdit svou podporu v této t�ké dob�," napsal McCartney v otev�eném dopise zve�ejn�ném v médiích.\n"Cht�l bych, abyste v�d�ly, �e pevn� v��ím, �e ruské ú�ady podpo�í princip svobody slova pro všechny ob�any a nebudou vás trestat za váš protest."\nT�em zp�va�kám hrozí a� t�íleté v�zení za to, �e v únoru zazívaly v pravoslavné katedrále punkovou hymnu Bohorodi�ko, vy�e� Putina. Na rozsudek, který má být vynesen v pátek, �ekají s nap�tím nejen v Rusku, ale i v zahrani�í.\n"Doufám, �e budete silné a v��ím, �e já a mnoho dalších jako já, kdo v��íme ve svobodu slova, ud�láme vše na vaši podporu a podporu ideje um�lecké svobody," napsal McCartney.\nPodobný dopis na podporu Pussy Riot podepsali nedávno nap�íklad Pete Townshend z The Who, bývalý frontman kapely Pulp Jarvis Cocker, Neil Tennant z Pet Shop Boys, Martha Wainwrightová a n�kdejší kytarista The Smiths Johnny Marr. Dopis zve�ejnili p�ed návšt�vou ruského prezidenta Vladimira Putina v Londýn� u p�íle�itosti olympijských her. Americká zp�va�ka Madonna na nedávném koncert� v Moskv� zazpívala v kukle ve stylu Pussy Riot a �ekla, �e se modlí za jejich osvobození.\nV mnoha m�stech sv�ta se ji� konaly protestní akce proti v�zn�ní Pussy Riot. V pátek, v den o�ekávaného vynesení rozsudku, se budou nejmén� ve dvou desítkách m�st na celém sv�t� konat demonstrace na podporu zp�va�ek. (�tk)\nJir�sk�ho Poupata se prom�taj� na festivalech v zahrani��\nKdyby se za�átkem devadesátých let nedozv�d�l, �e má Parkinsonovu nemoc, mohl být Michael J. Fox jednou z nejv�tších hv�zd amerického filmu a televize.\nMísto toho musel z filmového pr�myslu odejít na vrcholu - poté, co m�l za sebou trilogii film� Návrat do budoucnosti a ú�inkování v seriálu Všichni starostovi mu�i. Nyní to vypadá, �e díky pokrok�m v lé�b� Fox chystá návrat na televizní obrazovky. Podle agentury AP p�ipravuje zbrusu nový komedální sitkom, v n�m� ztvární hlavní roli.xxxxx\nPo úsp�šném startu na MFF v Karlových Varech, kde byl uveden v sout�ní sekci Na východ od Západu, se autorský debut re�iséra a scenáristy Zde�ka Jiráského Poupata vydává na pou� po zahrani�ních festivalech. Vznikl v koprodukci spole�nosti Cineart TV Prague s �eskou televizí a firmou i/o post. Ješt� v srpnu se toto sociální drama, ocen�né �ty�mi �eskými lvy v�etn� ceny za nejlepší film, bude promítat na rakouském Freistadt Intl. Film Festivalu a v chorvatském Vukovaru.\n"V zá�í zamí�í do Rumunska na Mediasch Central European Film Festival a na p�ehlídky v Rize a v Kaunasu, tedy do Lotyšska a Litvy," �ekla mluv�í projektu Helena Hej�ová. V �íjnu se podle ní objeví dokonce na t�ech kontinentech. V asijské premié�e se p�edstaví na jihokorejském festivalu v Pusanu, v americké premié�e bude promítnut na 48. ro�níku nejstaršího sout�ního severoamerického festivalu v Chicagu, kde byl za�azen do sout�e debut�.\n"V Evrop� pak poputují Poupata dále do Varšavy a své �íjnové putování uzav�ou na p�ehlídce filmových debut� Molodist v Kyjev�. V listopadu je film p�ijatý na festival v Denveru. Poupata byla za�azena rovn� do 25. ro�níku presti�ní sout�e Evropských filmových cen, jeho� slavnostní finále se letos uskute�ní 1. prosince na Malt�," dodala Hej�ová.\nSociální drama Poupata lí�í sv�t zoufalých vztah� a charakter�, jeho� hrdinové tou�í vymanit se z osudov� daného prost�edí a �ít normální �ivot. Hlavní role ztvárnili Vladimír Javorský, Malgorzata Pikusová z T�šínského divadla, Marika Šoposká a Josef Láska.\nP�íb�h vypráví o t�ké zkoušce rodiny �ijící v kraji drsných pravidel. Javorský ztvárnil hradla�e na dráze závislého na hracích automatech. Jeho �ena uklízí nádra�ní toalety. Dcera tou�í po š�astném �ivot� daleko od domova, syn v��í v sílu lásky bez ohledu na okolnosti, za jakých se zrodila.\nRe�isér sv�j p�íb�h postavil na syrové atmosfé�e, absenci stylizace a poetizace. Vychází ze znalosti reálného prost�edí a v�rohodnosti ru�ní kamery Vladimíra Smutného. Za scéná� získal v roce 2008 hlavní cenu v sout�i filmové nadace RWE & Barrandov Studio. Film natá�el v okolí V�esové, na nádra�í a v nemocnici v Sokolov�, na trati v Novém Sedle a v holešovické tr�nici v Praze. (�tk)\nNov�ho Lawrence z Ar�bie bude hr�t Robert Pattinson ze s�gy Stm�v�n�\nHv�zda ságy Stmívání a nejnov�ji snímku Cosmopolis, herec Robert Pattinson, u� má další roli. Podle �asopisu Hollywood Reporter si zahraje slavného Lawrence z Arábie ve snímku, který chystá legenda n�mecké kinematografie Werner Herzog.\nNarozdíl od slavného filmu z roku 1962 s Peterem O´Toolem se "nový Lawrence" nebude soust�edit na p�íb�h britského vojáka a cestovatele, který inicioval arabské povstání proti Turecku roku 1916.\nRe�isér a autor scéná�e Werner Herzog chce toti� v první �ad� vypráv�t p�íb�h Gertrudy Bellové, n�kdy ozna�ované za "�enskou verzi Lawrence".\nBellová byla cestovatelkou, archeolo�kou, spisovatelkou i diplomatickou atašé, a za první sv�tové války pracovala jako špion pro britskou rozv�dku. Svým chováním a zvyky ovlivnila i �eny na Blízkém východ�, respektive území dnešního Jordánska a Iráku.\nSnímek Wernera Herzoga se za�ne natá�et nejspíš ji� na podzim v Británii a Jordánsku.\nJak p�ipomíná Hollywood Reporter, jde o další krok, jím� se herec Pattinson sna�í od�íznout od mainstreamu a zakotvit ve sv�t� nezávislých film�.\nNedávno si zahrál v Cosmopolis Davida Cronenberga, p�íšt� se objeví v nezávislém postapokalyptickém snímku The Rover a také v thrilleru Mission: Blacklist o dopadení Saddáma Husajna.\nFOTO - Entertainment One\nPopul�rn� zp�v�k ��nru soukous Olomide zbil producenta\nJednoho z nejslavn�jších zp�vák� tane�ního afrického �ánru soukous Koffi Olomide �eká soudní p�elí�ení. Magistrát v hlavním m�st� Konga Kinšase zp�váka viní z toho, �e zbil vlastního producenta.\nOlomide, lídr populární kapely Quartier Latin, strávil noc ve vazb�. Na p�edb�né slyšení jej p�išlo bránit deset právník� a p�ihlí�ely mu desítky fanoušk�, uvedla BBC.\nPokud bude Olomide shledán vinným, hrozí mu trest odn�tí svobody ve výši šesti m�síc�. Zp�vák se brání tím, �e producent Diego Lubaki mu dlu�í p�es 3600 eur.\nKomise na Ukrajin� zkoum� Simpsonovi, Pok�mon a Teletubbies, propaguj� pr� narkomanii\nSimpsonovi, Pokémoni, Teletubbies a jiné animované postavi�ky se staly p�edm�tem šet�ení ukrajinské komise pro dohled nad ve�ejnou morálkou. Seriály by mohly ohrozit d�tskou psychiku, tvrdí konzervativci.\n"Po prozkoumání animovaných seriál� se ukázalo, �e jsou to speciální projekty mající za cíl rozbíjení tradi�ního rodinného modelu a propagaci narkomanie. Kdo by pochyboval o tom, �e Spongebob je homosexuál," píše se v bro�u�e na ukrajinském webu Rodina pod ochranou Bohorodi�ky. Auto�i, jejich� spisek se stal podn�tem k vyšet�ování, dále prosí o prošet�ení rodinky Simpsonových, Pokémon�, Shreka �i Teletubbies.\nFialový Tinky Winky z Teletubbies má u� podobný skandál za sebou. V roce 2007 konzervativní �ást polské ve�ejnosti pobou�ilo, �e nosí �ervenou dámskou kabelku. Pro domn�lou homosexualitu se stal Tinky Winky ter�em kritiky u� v 90. letech ve Spojených státech. Všechny zmi�ované seriály se u ukrajinských d�tí t�ší velkému zájmu, sledují je na internetu a televizních kanálech. (�tk)\nBasista Eltona Johna se z�ejm� zast�elil\nVe st�edu zem�el Robert Wayne Birch, basista z kapely Eltona Johna. Jeho t�lo se stopami po st�elné rán� bylo nalezeno v okolí Los Angeles nazvaném San Fernando Valley. Policie údajn� zkoumá, zda šlo o sebevra�du, uvedl deník Guardian.\nBasista a p�íle�itostný saxofonista Birch hrál v kapele Eltona Johna od za�átku devadesátých let. Vystupoval také s Billym Joelem, Keithem Emersonem �i kapelou The Replacements.\nAfghan Whigs se znovuobnovili v Lucerna Music Baru\nEnergickým a p�ímo�arým rockem se ve st�edu ve�er v zapln�ném pra�ském Lucerna Music Baru p�edstavili �eským fanoušk�m ameri�tí The Afghan Whigs. Skupina, která svého vrcholu dosáhla v polovin� devadesátých let a letos obnovila svoji koncertní �innost po jedenácti letech, vystoupila v �esku poprvé.\nRole p�edkapely se zhostila �esko-kanadsko-bosenská skupina Atlantic Cable hrající blues rock. The Afghan Whigs na pódium vstoupili krátce p�ed 22 hodinou. "Are you ready?," zeptal se na úvod nat�šeného davu charismatický frontman Greg Dulli. Muzikanti poté zahráli pr��ez svojí tvorbou, nechyb�li �ízné hity Gentlemen a Debonair nebo letošní novinka, pomalejší skladba See and Don´t See.\nThe Afghan Whigs vznikli v Cincinnati v roce 1986 a brzy pronikli na špi�ku nezávislé hudební scény. Klí�ovými �leny skupiny se stali autor v�tšiny písní, zp�vák a kytarista Greg Dulli, kytarista Rick McCollum a baskytarista John Curley. Svoje fanoušky si získali p�edevším sm�sí gará�ového rocku a funkových aran�í v kombinaci s temnými texty, dotýkajícími se otázek �ivota a smrti nebo drogové závislosti.\nNejúsp�šn�jší nahrávkou se stalo album Gentlemen, které vyšlo v roce 1993. Hudební kritika ho za�adila mezi nejlepších 100 alb let 1985-2005, hudební magazín Alternative Press mu p�isoudil 14. místo mezi nejlepšími alby 90. let. �lenové skupiny se rozešli v roce 2001 po vydání alba s názvem 1965 a následném turné. Nápad obnovit The Afghan Whigs prý Dullimu bleskl hlavou v roce 2010 b�hem jeho prvního sólového turné, kdy na krátkou dobu p�erušil aktivity ve skupin� The Twilight Singers a navrhl bývalému spoluhrá�i basistovi Johnu Curleymu, aby si s ním zahrál na n�kolika koncertech.\nPrvní koncert obnovené skupiny v p�vodní sestav� se uskute�nil v kv�tnu 2012 v New Yorku. "Afghan Whigs jsou p�edevším koncertní kapela a vzrušující je také to, �e nás uvidí i lidi, kte�í nás na�ivo v �ivot� nevid�li," podotkl k obnovení �innosti Dulli. (�tk)\nDobov� detektivka Ve st�nu p�ijde do kin p�est��han� 12. z���\nNa �eskou premiéru snímku Ve stínu, která bude 12. zá�í, se soust�e�uje re�isér a producent David Ond�í�ek. P�íb�h snímku s Ivanem Trojanem a n�meckým hercem Sebastianem Kochem, který zazá�il v oscarovém dramatu �ivoty t�ch druhých, se odehrává p�ed m�novou reformu v první polovin� 50. let.\nKdy� se za�átkem roku nedostal na Berlinale, Ond�í�ek ho celý p�est�íhal. Ve spolupráci se zahrani�ními koproducenty nyní dál hledá mo�nost uvést tento p�íb�h z první poloviny 50. let kombinující detektivku s politickým thrillerem na zahrani�ních p�ehlídkách.\n"Proto�e máme izraelského koproducenta, víme, �e ur�it� budeme na festivalu v Haif�," �ekl Ond�í�ek. Jeho snímek bude postupn� uveden i v zemích koproducent�, tedy v kinech v Polsku, na Slovensku, v Izraeli a pravd�podobn� i v USA. "Na dalších distribu�ních místech se pracuje - v�etn� N�mecka," dodal. (�TK)\nOdpad, m�sto a smrt naposledy spoj� soubor, kter� skon�il v Divadle Komedie\nSoubor Pra�ského komorního divadla, který se v poslední �ervencový den p�edstavil na záv�r svého desetiletého p�sobení v Divadle Komedie, bude ješt� v zá�í ú�inkovat pohromad�. Na festivalu Divadlo v Plzni uvedou jeho �lenové inscenaci Odpad, m�sto, smrt. V listopadu vyjedou na poslední zájezd do Berlína, kde p�edstaví vedle této inscenace i svou záv�re�nou novinku Sam.\nJeho �leny �eká 22. listopadu premiéra filmové verze inscenace Odpad, m�sto, smrt, kterou nato�il re�isér Jan H�ebejk. Re�isér Radim Špa�ek p�ipravuje o p�sobení tohoto souboru v Divadle Komedie dokument. Se svým týmem nato�il i tucet st�ejních titul� jeho repertoáru, které by m�la odvysílat �eská televize.\nDo konce kalendá�ního roku vyjde publikace Divadlo Komedie 2002 a� 2012 mapující desetiletou �innost této scény pod vedením um�leckého šéfa Dušana Davida Pa�ízka. Ten v Komedii skon�il po neshodách s pra�ským magistrátem. Problém byl ve financích, které necht�lo m�sto divadlu navýšit. U� loni se Pa�ízek rozhodl ned�lat kompromisy a p�sobení souboru ukon�it. (�TK)\nU� 35 let fanou�c� spekuluj�, jestli Elvis zem�el, nebo �ije v �stran�\nVe v�ku 42 let zem�el p�ed 35 lety, 16. srpna 1977, král rokenrolu Elvis Presley. Legendárnímu zp�vákovi a také filmovému herci tehdy selhalo srdce vlivem silné nadváhy a nest�ídmé konzumace stimulujících prost�edk�.\nPresley poprvé zabodoval písní That's All Right (Mama) v �ervenci 1954, o dva roky pozd�ji opanoval americkou hitparádu song Heartbreak Hotel. Pak u� to šlo jako na drátku: televizní vystoupení, první album a �ada hit� - nap�íklad Blue Suede Shoes, I Want You, I Need You, I Love You, Hound Dog, Don't Be Cruel, Love Me Tender, All Shook Up, Jailhouse Rock. P�es 100 jeho singl� se dostalo mezi �ty�icítku nejprodávan�jších ve Spojených státech a 17 se jich umístilo na první p�í�ce.\nPo slu�b� v armád� (1958-1960) za�al Elvis obrovskou popularitu zhodnocovat také na filmovém plátn� (do roku 1969 nato�il celkem 31 film�), �iv� v letech 1961 a� 1969 prakticky nevystupoval. Pak se na pódia vrátil a vydal n�kolik singl�. Mezi jeho nejslavn�jší koncerty pat�í ten Havaji z ledna 1973, který p�es satelit sledovala miliarda lidí po celém sv�t�.\nPresley má dodnes �adu fanoušk�, kte�í jsou ochotni odp�isáhnout, �e král rokenrolu nezem�el a �ije kdesi v ústraní. Presleyho sídlo Graceland se krátce po jeho smrti prom�nilo v muzeum a ka�doro�n� se sem sjí�d�jí davy fanoušk�, Elvisovi napodobitelé a dvojníci. (�TK)\nTak m� tu m�, ��k� d�l Nohavica tuzemsk� hitpar�d� a Klusovi\nNa prvním míst� tuzemské hitparády z�stává Jaromír Nohavica s deskou Tak m� tu máš, následuje jeho mladší kolega Tomáš Klus s albem Racek. Po�adí na prvních dvou místech je tak stejné jako v minulém týdnu. Klus má v první desítce nejprodávan�jších alb v �eské republice i další své desky - na pátém míst� �ty�i roky starý debut Cesta do záhu(d)by a na šestém Hlavní uzáv�r splínu.\nT�etí je Václav Necká� s deskou Dobrý �asy, který na této pozici nahradil album skupiny Linkin Park s názvem Living Things. Ameri�tí rocke�i klesli na sedmé místo. Velký zájem je stále o mladou francouzskou zp�va�ku Zaz, vlastním jménem Isabelle Geffroyová, která se svým eponymním albem postoupila na �tvrté místo. Osmá p�í�ka pat�í desce skupiny Buty nazvaná Duperele. Devátá je tane�ní kompilace Hot Summer Hits a první desítku uzavírá Serj Tankian s albem Harakiri. (�TK)\nSpeech Debelle p�iveze v z��� britsk� hip hop ocen�n� Mercury Prize\nV brn�nském klubu Fléda v zá�í vystoupí britská hiphopová zp�va�ka vystupující pod um�leckým jménem Speech Debelle. Do širšího pov�domí se dostala v roce 2009, kdy získala presti�ní Mercury Prize za nejlepší album roku. V Brn� se zastaví 23. zá�í na svém evropském turné, sd�lila za po�adatele Andrea Vojt�chovská.\nSpeech Debelle dosud vydala dv� nahrávky. Po debutové desce Speech Therapy z roku 2009 následovalo letošní CD Freedom of Speech. Skladby osmadvacetileté rapperky podle odborník� spojují r�zné styly a emoce. Doká�e být k�ehká stejn� jako nekompromisní, uvedla Vojt�chovská.\nV textech Londý�anky s jamajskými ko�eny se odrá�ejí sociální problémy i vlastní zá�itky z protloukání se po londýnských klubech. Její koncerty nejsou typickými rappovými show. Místo dýd�eje ji doprovází akustická kapela. Zp�va�ka hraje na piano, trubku i housle.\nVstupenky jsou v p�edprodeji za 200 korun. Více informací najdou zájemci na webu Flédy nebo v osobní prezentaci Speech Debelle. (�TK)\nFestival Blues Alive p�iveze do �eska muzikanty z Ameriky, Ma�arska nebo Austr�lie\nT�iat�icetiletá americká bluesmanka Shemekia Copelandová bude pat�it mezi hv�zdy letošního festivalu Blues Alive, jeho� 17. ro�ník se uskute�ní od 15. do 17. listopadu v severomoravském Šumperku. Nejv�tší st�edoevropská p�ehlídka bluesové hudby p�edstaví i kytaristu, varhaníka, zp�váka a showmana Luckyho Petersona nebo kultovního kytarového virtuose Jima Campilonga.\n"Dr�íme se tradice, kdy krom� hlavních koncert� máme i odpolední vystoupení nebo kino. Letošní ro�ník bude hodn� americký, ale p�ijedou i um�lci z Ma�arska, Austrálie nebo Slovinska," �ekl �editel festivalu Vladimír Rybi�ka.\nCopelandová u� získala �adu ocen�ní na obou stranách Atlantiku, vystupovala nap�íklad s Buddym Guyem, B. B. Kingem, Mickem Jaggerem, Erikem Claptonem nebo v Bílém dom� pro man�ele Obamovy. Vloni na festivalu Chicago Blues získala titul "královna blues". "Shemekiin výrazný a silný hlas dává její hudb� obrovskou sílu a energii. Jakoby vycházel z hloubi její duše, z ulic, kde vyrostla, z ka�dodenních m�stských zvuk� - pouli�ních muzikant�, gospelových zp�vák� �i vyhrávajících rádií," uvedl dramaturg festivalu Ond�ej Bezr.\nVíce o programu i vstupenkách na www.bluesalive.cz. (�TK)\n�esk� filharmonie zahraje p�i znovuotev�en� australsk� Hamer Hall\n�eská filharmonie (�F) se po více ne� dvaceti letech p�edstaví na dvou koncertech 26. a 27. srpna v Austrálii. Orchestr se za�adí mezi �estné hosty, které si melbournská Hamer Hall pozvala, aby oslavili její znovuotev�ení po dvouleté rekonstrukci. �F bude �ídit sou�asný šéfdirigent Pra�ské komorní filharmonie Jakub Hr�ša, který zastoupí zdravotn� indisponovaného Ji�ího B�lohlávka. Informovala o tom mluv�í �F Petra Zindulková.\n"Australští poslucha�i se mohou t�šit p�edevším na skladby �eských autor� a vystoupení p�edních sólist�, houslisty Josefa Špa�ka a p�vce Jana Martiníka," uvedla Zindulková. �F bude jedním z prvních zahrani�ních orchestr�, které se p�edstaví v nov� zrekonstruované Hamer Hall v Melbourne. Na dvou koncertech provede p�edevším skladby tuzemských autor�.\nNa programu bude mimo jiné p�edehra k ope�e Prodaná nev�sta Bed�icha Smetany, Fantazie g moll pro housle a orchestr Josefa Suka, Symfonie �. 3 Es dur Eroica Ludwiga van Beethovena nebo Biblické písn� Antonína Dvo�áka. Hamer Hall prošla dvouletou náro�nou rekonstrukcí. Náklady na opravu se vyšplhaly na 135,8 milionu australských dolar�. V Austrálii �F vystoupila dosud jen dvakrát, v roce 1959 s dirigentem Karlem An�erlem a v roce 1991 pod vedením Ji�ího B�lohlávka. (�TK)\nMu� p�inesl fotku Pussy Riot k hrobu Lenina, aby ho pobavil. Podle l�ka�� je du�evn� zdr�v\nPolicie v Moskv� na Rudém nám�stí zadr�ela mu�e, který v Leninov� mauzoleu vystavil fotografii s v�zn�nými punkerkami z Pussy Riot. Rebelující návšt�vník cht�l prý pot�šit dávno zesnulého v�dce bolševické revoluce, proto�e se musí "p�íšern� nudit". O události informoval ruský server LifeNews.ru.\nKremelská ochranka výtr�nost popírá. Elchan Machmudov vešel do Leninova mauzolea a choval sejako b�ný návšt�vník. P�ed sarkofágem s Vladimírem Ilji�em Leninem ale naaran�oval fotografii punkové skupiny Pussy Riot, jak zpívá píse� proti prezidentovi Vladimiru Putinovi. Za "punkovou modlitbu" proti hlav� státu, kterou skupina zpívala u oltá�e hlavního pravoslavného chrámu zem�, hrozí trojici mladých �en roky v�zení.\n"Cht�l jsem pot�šit tatí�ka Lenina, proto�e v�dci tady musí být hrozn� smutno," �ekl prý Machmudov. P�išel Lenina obš�astnit pár dní p�ed tím, ne� v kauze Pussy Riot padne rozsudek. P�ivolaný psychiatr konstatoval, �e výtr�ník je duševn� zdráv, napsal LifeNews.ru. Machmudov dostal pokutu 500 rubl� (asi 300 korun) a policie ho pustila dom�. (�TK)\n�esk� festival hudebn�ci v�nuj� v�zn�n�m �lenk�m Pussy Riot\nFestival Eurotrialog v Mikulov� letos po�adatelé i vystupující hudebníci v�nují v�zn�ným �lenkám ruské skupiny Pussy Riot. T�em �enám hrozí nepodmín�né tresty za punkový happening v moskevském chrámu Krista Spasitele. Muzikanti jim cht�jí v Mikulov� vyjád�it podporu, sd�lil za po�adatele Romek Hanzlík.\n"Rozhodn� se stavíme na podporu v�zn�ných hudebnic a jejich práva svobodného názoru a projevu," uvedl. Po�adatelé Eurotrialogu se podíleli i na kv�tnovém pra�ském koncertu, uspo�ádaném jako výraz solidarity s Pussy Riot. Mikulovský festival se uskute�ní od 24. do 25. srpna v tamním amfiteátru.\nNa p�ehlídce zahraje nap�íklad skupina U� jsme doma, její� vedoucí Miroslav Wanek ozna�il p�ípad Pussy Riot za k�ivdu a manipulaci. "Kdyby se t�mto v�cem �lov�k nepostavil, mohlo by to v budoucnu potkat i jeho. V mém p�ípad� hrála roli i vlastní zkušenost z minulého re�imu," uvedl Wanek v tiskové zpráv�. Festival je podle n�j p�íle�itostí, jak p�ed o�ekávaným verdiktem znovu upozornit na osud t�í v�zn�ných rockerek. (�TK)\nKniha uk�e, jak se �esk� spole�nost stav�la k homosexualit� mezi lety 1867 a 2011\nZm�ny v pohledu na homosexualitu v �esku v uplynulých 145 letech popisuje nová kniha, která vychází v brn�nském nakladatelství Host. Auto�i v publikaci nazvané Od �alá�e k oltá�i sledují politickou a spole�enskou emancipaci homosexuality od kriminalizace a� k registrovanému partnerství. Téma dosud nebylo v �esku komplexním zp�sobem zpracované, informovalo nakladatelství Host.\nKniha je �asov� vymezena roky 1867 a� 2011. "Toto vymezení je dáno pouze našimi sou�asnými mo�nostmi poznání. K období p�edcházejícímu tomuto intervalu nemáme za sou�asného stavu bádání historické prameny," napsali auto�i Jan Seidl, Jan Wintr a Lukáš Nozar v úvodu knihy. Zárove� upozornili na to, �e mnohé z popisovaných proces�, které souvisejí s právy homosexuál�, dosud nejsou u konce.\nTéma homosexuality v �eských d�jinách z�stávalo dlouho zcela stranou zájmu historik�. V posledních letech se však tato oblast d�jepisectví rychle rozvíjí.\nTém�� šestisetstránková kniha Od �alá�e k oltá�i je rozd�lena do p�ti oddíl�. Nejd�íve auto�i p�edstavují právní prost�edí, které ovliv�ovalo po�áte�ní fáze emancipa�ního úsilí homosexuál�. Dále se v�nují nap�íklad rozši�ování pov�domí o homosexuální identit� p�ed první sv�tovou válkou. Samostatný oddíl v�nují snaze reformn� orientovaných léka��, právník� a samotných homosexuál� o zrušení trestnosti homosexuálního jednání. Záv�re�ná �ást knihy popisuje situaci od konce 80. let do sou�asnosti. (�TK)\n�e�i a Slov�ci sout�� o nejlep�� sci-fi, fantasy a hororovou pov�dku\nVíce ne� t�i stovky za�ínajících autor� se letos p�ihlásily do literární sout�e o nejlepší sci-fi, fantasy �i hororovou povídku. O vít�zi �esko-slovenského klání Fantastická povídka 2011 se rozhodne do konce �íjna. Krom� odborné poroty budou o nejlepší povídce rozhodovat i �tená�i.\nLetošní novinkou je slovní ohodnocení k 50 nejlepším povídkám, které se dostanou do nominace. �asto velmi �ádaná zp�tná vazba by se tak m�la dostat k ješt� v�tšímu mno�ství prací ne� loni a slou�it jako podn�t k budoucímu zdokonalování pro za�ínající literáty.\nPorota, v ní� zasednou spisovatel� fantastiky jako Vlado Ríša, Josef Pecinovský, Ji�í W. Procházka nebo Františka Vrbenská, rozhodne o kone�ném po�tu povídek, které se dostanou do finále. Pak budou o vít�zi od 1. do 21. �íjna hlasovat �tená�i. (�TK)\nDo dra�by jde nejstar�� autogram Elvise Presleyho a stovky dal��ch p�edm�t�\nV americkém Memphisu se v úterý uskute�ní dra�ba t�í stovek p�edm�t�, které se vá�ou k �ivotu "krále rokenrolu" Elvise Presleyho. Na prodej bude mimo jiné i Presleyho d�tský pr�kaz z knihovny, který podle organizátor� aukce obsahuje "z�ejm� nejstarší autogram" amerického hudebníka.\nMezi nejdra�ší p�edm�ty z poz�stalosti zp�váka, od jeho� smrti uplyne ve �tvrtek 35 let, se z�ejm� za�adí plakát z roku 1954 ohlašující jeho vystoupení. Organizáto�i dra�by p�edpokládají, �e cena za plakát zvoucí na koncert tehdy ješt� nep�íliš známého Presleyho dosáhne zhruba 30.000 dolar� (610.000 korun).\nPresley pocházel z nuzných pom�r�, cht�l se stát elektriká�em, svým zp�vem ale dobyl sv�t. Za svého �ivota prodal na 600 milion� desek. Divoký �ivotní styl se ale postupn� za�al projevovat na jeho zdraví a král rokenrolu zem�el 16. srpna 1977 ve 42 letech. (�TK)\nSedm� KomiksFEST! obsad� Prahu na p�elomu ��jna a listopadu\nKomiksová alba, výstavy, filmy i divadelní p�edstavení a workshopy chystají organizáto�i sedmého ro�níku mezinárodního festivalu KomiksFEST! P�ehlídka se uskute�ní od 27. �íjna do 3. listopadu na dvou desítkách míst po celé Praze. Krom� �eských tv�rc� se p�edstaví i kreslí�i ze Skandinávie, Francie, N�mecka, Švýcarska �i Spojených stát�, sd�lila za po�adatele Jana Fantová.\nMotto letošního festivalu zní Komiks unlimited. "Mezinárodní p�ehlídka p�edstavuje komiks jako mladé, dynamické, atraktivní a univerzální médium schopné nést jakýkoli obsah," uvedli organizáto�i.\nFestival zahájí v sobotu 27. �íjna v um�leckém cetru MeetFactory celodenní program pro všechny generace. Dopoledne bude pat�it d�tským dílnám, odpoledne, ve�er a noc pak starším komiksovým nadšenc�m. Vyvrcholením festivalu bude vyhlášení jedenácti kategorií výro�ních komiksových cen Muriel pro nejlepší autory v Bio Oko. P�edsedkyní poroty bude letos uznávaná kreslí�ka Lucie Lomová. (�TK)\nV�stava v r�mci Prague Pride p�edstav� fotky rodin gay� a lesbick�ch �en\nRodiny gay� a lesbických �en s d�tmi p�edstaví výstava fotografií s názvem R�zné rodiny, stejná práva, která za�ne v úterý odpoledne na piazzett� Národního divadla. Dvanáct velkoformátových snímk� dvojic matek �i otc� s jejich potomky bude mo�né vid�t do konce srpna. Akce, která je sou�ástí festivalu sexuálních menšin Prague Pride, po�ádá Platforma pro rovnoprávnost, uznání a diverzitu (PROUD).\nPo�adatelé uvedli, �e i kdy� �eské právo a �ada odborník� existenci rodin gay� �i lesbických �en neuznávají, p�esto takové dvojice s d�tmi v zemi �ijí a �eší ka�dodenní starosti. Podle aktivist� v �esku vyr�stají se dv�ma matkami �i dv�ma otci stovky chlapc� a d�v�at. Oficiáln� ale mohou mít jen jednoho rodi�e. Homosexuálové nesm�jí toti� adoptovat d�ti. Registrovaní partne�i si nemohou osvojit ani biologického potomka svého prot�jšku, i kdy� dít� vychovávají od jeho narození.\nPodle Kate�iny Saparové z po�adatelského týmu se poda�ilo najít rodiny, které byly ochotny se nechat vyfotografovat. Vernisá� výstavy za�ne v 15:00. Následovat bude od 17:30 debata v konferen�ním centru Akademie v�d v Husov� ulici. Vystoupí tam zástupci ministerstev spravedlnosti a práce i vládní rady pro lidská práva, právni�ka, psycholo�ka a sociolo�ka. (�TK)\nLid� si op�t budou prohl�et vz�cn� tisky, n�kter� p�ed deseti lety poni�ily povodn� v Praze\nM�stská knihovna v Praze zp�ístupní v �íjnu u p�íle�itosti 10. výro�í povodní, které poni�ily dv� procenta fondu, odd�lení vzácných tisk�. Historické fondy bude k mo�né prohlí�et v badatelském re�imu, to znamená na objednání prezen�n�. Velkou vodou byla p�esn� p�ed deseti lety zasa�ena budova Úst�ední knihovny na Starém M�st�, pobo�ka v Holešovicích, kde tou dobou byl umíst�n i depozitá� odd�lení vzácných tisk�, a pobo�ka v Karlín�, p�ipomenula.\nHolešovický objekt byl zatopen vodou z kanalizace asi do výšky 1,5 metru. Voda tam zalila zhruba 40 000 svazk�, v�etn� 20 000 svazk� vzácných a novodobých tisk� z fondu odd�lení vzácných tisk�. "V�tšinu tisk� se poda�ilo v�as vyst�hovat do vyššího podla�í budovy, kam voda nem�la dosáhnout, proto�e objekt byl mimo záplavové území. Kdy� jsme pochopili, �e to kv�li spodní vod� m�e být i jinak, bylo pozd� a celá oblast u� byla uzav�ena," vzpomínala na srpnové dny p�ed deseti lety vedoucí odboru knihovních fond� Zuzana Kopencová.\nMezi knihami, které se ocitly v blát�, byl i nejcenn�jší a nejstarší tisk ve fondu M�stské knihovny v Praze - Pra�ská bible z roku 1488, sto tisk� z 16. a� 17. století, 3000 tisk� z 18. století, 12.000 svazk� z 19. a� 20. století. Okam�it� po opadnutí vody za�aly práce na jejich záchran�. Knihovníci spolu s desítkami dobrovolník� knihy omývali a balili, aby je mohli v Mochovských mrazírnách ulo�it do mrazicích box�. (�TK)\nJihokorejsk� Expo 2012 nav�t�vilo osm milion� lid�, upor�ovalo na klimatick� zm�ny\nOsm milion� lidí navštívilo sv�tovou výstavu Expo 2012, která se pod názvem �ijící oceán a pob�e�í konala v jihokorejském m�st� Josu. Výstava, která dnes uzav�ela brány návšt�vník�m, byla otev�ena 12. kv�tna a zasv�cená byla budoucnosti mo�ských ekosystém�.\nP�íliv návšt�vník� p�ekonal všechna o�ekávání, proto�e p�vodn� se po�ítalo s návšt�vou asi �tvrtinovou. P�íprava sv�tové výstavy trvala Ji�ní Koreji �ty�i roky a investice p�esáhly deset miliard dolar�. Na výstav� byly pavilony stovky zemí a dvacítky organizací �i podnik� rozmíst�né na ploše tedy 271 hektar�. �eská republika se s ohledem na téma Expa neú�astnila.\nJihokorejské Expo m�lo upozornit na klimatické zm�ny a p�edstavit oceán jako faktor udr�itelného rozvoje lidstva v 21. století. V areálu bylo krom� pavilon� umíst�no mimo jiné obrovské akvárium s 280 druhy ryb, rostlin i mo�ských savc� v�etn� b�luh a lachtan�. Zlatou medailí byla ocen�na n�mecká expozice.\nP�íští sv�tová výstava se v roce 2015 uskute�ní v italském Milán� a její téma bude vyjad�ovat heslo Nakrmit planetu, energie pro �ivot. Ú�ast na výstav� u� potvrdilo 93 stát�, �esko mezi nimi zatím není. (�TK)\nNa festivalu Destinnov� bude hostovat Ribeiro a Gavanelli\nHudební slavnosti Emy Destinnové nabídnou letos osm koncert�, budou se konat v �eských Bud�jovicích, T�eboni a v Písku. Zahájí je Jiho�eská komorní filharmonie s Leošem Svárovským 22. srpna a uzav�e galakoncert k poct� Destinnové 8. zá�í v podání brn�nských filharmonik�. Zazní na n�m populární skladby v podání italského barytonisty Paola Gavanelliho a portugalského tenoristy Bruna Ribeira. �ekl to �edseda po�ádající Jiho�eské spole�nosti p�átel hudby (JSPH) Antonín Kazil.\nV úvodním koncert� jsou na programu skladby Antonia Rosettiho, Antonína Dvo�áka a Josepha Haydna. Následující koncert nabídne v t�ebo�ském kostele svatého Jiljí Bachovy a Händlovy skladby. Hostovat na n�m budou Petr Dostál-Berg a Christian Blohn.\nVarhanní koncert v podání Jaroslava T�my v kostele �eskobud�jovického kláštera prolo�í 30. srpna Josef Somr texty Jakuba Jana Ryby a Alberta Schweitzera. Další koncert se pak bude konat v kostele Narození Panny Marie v Písku. Barytonistu Romana Janála tam doprovodí na varhany Irena Ch�ipková. Na programu jsou vedle Bacha a Dvo�áka skladby Felixe Mendelssohna-Bartholdyho a také Ave Maria Franze Schuberta.\nV úterý 4. zá�í se na jih �ech chystá Symfonický orchestr hlavního m�sta Prahy. Pod taktovkou Petra Altrichtera uvede skladby Smetanovy, Martin� a Dvo�áka. O den pozd�ji festival poslucha��m nabízí klavírní koncert Martina Kasíka, pak je na programu Panochovo kvarteto.\nZáv�re�ný koncert s populárním skladbami, nap�íklad z Ev�ena On�gina, Macbetha a Rigoletta, se bude konat nezvykle v novém pavilonu T na �eskobud�jovickém výstavišti. (�TK)\nG�orges M�lies znovu vezme div�ky na M�s�c, tentokr�t v barv�\nOd 6. zá�í vstoupí do kin první sci-fi snímek v d�jinách filmu - krátký film Cesta na M�síc Géorgese Méliese z roku 1902. Doprovodí ho francouzský dokument Neoby�ejná cesta, který zachycuje tvorbu tohoto pr�kopníka i rekonstrukci p�vodní barevné kopie jeho snímku, která byla pova�ována za zni�enou. Dokument i film p�edstavila na dnešní projekci v Praze spole�nost Film Europe.\nPoprvé v kinech se tak objeví barevná verze p�vodní zrestaurované kopie, která byla dopln�na zvuky, ruchy i hudbou. Šestice v�dc� se v ní v náboji vyst�eleném z ob�ího kanónu vydává na M�síc. Setkávají se s M�sí��any, uniknou p�ed jejich králem a vrátí se na Zemi.\nDlouhá desetiletí si nikdo neum�l p�edstavit, �e tento nejslavn�jší Mélies�v film stále existuje v barevné verzi. Nalezen byl zcela zni�ený, po mraven�í ru�ní práci byla jednotlivá polí�ka digitáln� nafotografována a osm let �ekala, ne� technologie pokro�ila. To se stalo v roce 2010, kdy spole�nosti Lobster Films, Groupama Gan Foundation for Cinema a Technicolor Foundation for Cinema Heritage zahájily kompletní restauraci. V dokumentu re�isér� Sergeho Bromberga a Erika Langa hovo�í osobnosti filmového �emesla, nap�íklad Costa-Gavras, Jean-Pierre Jeunet, Michel Gondry, Michel Hazanavicius, Tom Hanks a Tom Burton.\nMéliesovi a jeho krátkému snímku vzdal loni poctu svým celove�erním 3D filmem Hugo a jeho velký objev americký re�isér Martin Scorsese. P�iblí�il v n�m tohoto prvního filmového kouzelníka (1861-1938), který za�ínal jako pou�ový eskamotér, p�edvád�l na jevišti kouzelnické výstupy a promýšlel iluzionistické triky. Na první filmový trik p�išel náhodou, kdy� se mu zasekla kamera a omnibus se na ulici zm�nil v poh�ební v�z. U� v roce 1895 ho zaujaly pohyblivé obrázky, p�edvád�né bratry Lumiérovými. Na rozdíl od nich, kte�í jsou pova�ováni za zakladatele dokumentu, se prosadil fantaskními historkami. (�TK)\nPopul�rn� �okej V��a dob�hne do kin 6. z��� v celove�ern�m dokumentu\nNa déle ne� rok pustil do svého �ivota legendární �okej a osminásobný vít�z Velké pardubické Josef Vá�a re�iséra Jakuba Wagnera s jeho filmovým štábem. Pozoruhodný celove�erní �asosb�rný dokument s názvem Vá�a a s podtitulem Nejv�tší závod je �ivot sám dob�hne do �eských kin 6. zá�í. Divák�m nabídne jedine�nou p�íle�itost nahlédnout do zákulisí atraktivního dostihového sportu, chovatelství a tréninku koní.\n"Ale i do sv�ta velkých pen�z a obdivuhodných sportovních výkon�. Film sleduje Josefa Vá�u p�i práci, p�i neustálém cestování po �echách i zahrani�í. V kontrastu k tomu p�ináší portrét oby�ejného, ka�dodenního �ivota �lov�ka a kon�," uvedla Na�a Machková ze spole�nosti 2media. Vá�a v tomto ohledu není klasickým dokumentem, ale vizuáln� výrazným filmem plným pohybu.\nPopulární �okej si prý na p�ítomnost kamery po pár týdnech zvykl, jak sám �íká, postupn� ji p�estal vnímat, tak�e filma�e v jejich práci nijak neomezoval. "Za dobu, kdy probíhalo natá�ení, jsem s ko�mi urazil 160.000 kilometr� po všech mo�ných závodištích v �echách, Itálii (Merano, Pisa, Benátky), N�mecku (Baden Baden, Hamburk) a Francii (Deauville). Také jsem se dostal do míst, kam u� jsem nev��il, �e se ješt� vrátím. Nap�íklad na Prad�d, kde jsem potkal kamarády z Horské slu�by," uvedl Vá�a, který 20. �íjna oslaví šedesátiny. (�TK)\nBeyonc� nato�ila klip v zasedac�m s�le OSN, kampa� by m�la oslovit miliardu lid�\nAmerická zp�va�ka Beyoncé Knowlesová nato�ila videoklip s humanitárním poselstvím v zasedacím sále Valného shromá�d�ní OSN. Zpívala p�ed publikem, v n�m� byli diplomaté, spolupracovníci OSN, známé osobnosti i noviná�i.\nVideoklip se natá�el k songu I was here a má být zve�ejn�n 19. srpna, co� je Sv�tový den humanitárních pracovník�. T�icetiletá zp�va�ka chce v klipu lidi pobídnout k pé�i o pot�ebné. "Prosím podílejte se všichni na tomto ú�asném dni," vyzvala po svém vystoupení.\nKampaní, na ní� spolupracuje s texta�kou Diane Warrenovou, by mohla podle OSN oslovit asi jednu miliardu lidí. (�TK)\nKlicperovo divadlo chyst� na novou sezonu �est premi�r, Shakespeara i poctu Havlovi\nKlicperovo divadlo v Hradci Králové chystá na divadelní sezonu 2012/2013 na své hlavní scén� celkem šest premiér. Divadlo nap�íklad uvede jako osmnáctý titul svého cyklu nazvaného B�h ochra�uj Williama Shakespeara! hru Richard III. v re�ii Davida Drábka.\nPremiéru Richarda III. p�ipravuje divadlo na 20. �íjna. V sobotu 10. listopadu uvede divadlo v premié�e divadelní adaptaci polské filmové komedie Sexmise. Re�ie hradeckého nastudování se ujme Šimon Caban. Na únor p�íštího roku divadlo chystá �ebráckou operu Václava Havla. "Brilantní inteligentní komedii o souboji dvou mafiánských klan�, síle a absurdit� lidského jednání v podru�í slova a frází p�ipravuje re�isér Daniel Špinar jako poctu Václavu Havlovi," uvedlo divadlo.\nV b�eznu divadlo uvede romantickou legendu Krysa� Viktora Dyka, re�ie se ujme Jan Fri�. Následovat bude komedie Podivné odpoledne dr. Zvonka Burkeho, kterou p�ipravuje re�isér David Drábek. Poslední premiérou nové divadelní sezony bude uvedení nového komorního muzikálu nazvaného Marilyn. Autorem a re�isérem bude Radek Baláš. Více informací o jednotlivých premiérách i dalších akcích divadla je mo�né najít na www.klicperovodivadlo.cz. (�TK)\nT�den �idovsk� kultury odstartovala talk show s Janem Saudkem\nTalk show s fotografem Janem Saudkem za�al v ned�li v Holešov� na Krom��í�sku Týden �idovské kultury. Saudek také p�edstavil svou výstavu fotografií, která je na místním zámku instalovaná od �ervna. Festival nabídne na n�kolika místech ve m�st� p�ednášky, filmy �i výstavy, potrvá do 18. srpna.\nP�esto�e Saudek zahajoval festival v�novaný judaismu, upozor�ovat zrovna na �idovskou kulturu je podle n�j nesmyslné. "To se pak za�ne s kulturou árijskou a arabskou, to je zavád�jící. Je to prost� kultura, a �e je starší, to je velmi p�kné. Nev��ím na kulturu speciáln� n�jakého etnika, v��ím zkrátka na krásné v�ci," �ekl Saudek, který jako dít� p�e�il holokaust. "Nebylo to pro m� nic tragického, ale je pravda, �e všechny d�ti, se kterými jsem si hrával, se nevrátily. M�l jsem n�jaké zvláštní št�stí," �ekl fotograf.\nPo válce cítil k N�mc�m podle svých slov nevíru. "Nemohu pochopit, jak Goeth�v a Schiller�v národ mohl dopustit n�co takového. Ano, cítil jsem nenávist a, a�koliv jsem mluvil n�mecky, d�lal jsem po válce vše pro to, abych n�m�inu zapomn�l, a zapomn�l jsem ji. M�l jsem strýce, který m�l letadla, a ta nikdy nesm�la let�t p�es N�mecko, proto�e mu vyvra�dili celou rodinu, v n�m ta nenávist z�stala," �ekl Saudek. (�TK)\nFolklor v Ostrav� nebude m�t hranice\nV Ostrav� se p�ipravuje 15. ro�ník mezinárodního festivalu folklorních soubor� Folklor bez hranic. Za�ne v pond�lí a vyvrcholí v pátek 17. srpna záv�re�ným vystoupením v areálu Slezskoostravského hradu. Festival nabídne �adu hudebních a tane�ních vystoupení. Tan�it a hrát se bude na nám�stích, sídlištích a dalších místech m�sta.\nV pond�lí festival zahájí p�ehlídka zahrani�ních folklorních soubor� na Jiráskov� nám�stí v centru Ostravy. Na slavnostním zahajovacím koncertu v sále Janá�kovy konzervato�e a Gymnázia v Ostrav� vystoupí po�adatelský Soubor lidových písní a tanc� Hlubina spolu se zahrani�ními hosty\nV dalších dnech pak festivalové programy putují postupn� m�stskými obvody Moravská Ostrava a P�ívoz, Ostrava-Jih, Ostrava-Mariánské Hory a Hulváky a Ostrava-Poruba. V pr�b�hu festivalového týdne se ú�inkují soubory p�edstaví i v Domovech pro seniory, Centru pro osoby se zdravotním posti�ením a ve �tvrtek ovládne folklor bez hranic láze�skou kolonádu v Klimkovicích na Novoji�ínsku. (�TK)\nKlidn� Brutal Assault p�il�kal rekordn� po�et fanou�k� metalu\nLetošní ro�ník festivalu Brutal Assault, který v noci na dnešek skon�il v Jarom��i na Náchodsku, navštívilo rekordních 15 000 návšt�vník�. Ve festivalovém areálu umíst�ném v pevnosti Josefov vystoupila zhruba stovka metalových kapel.\nNa trojici podií letos v Jarom��i vystoupily nap�íklad formace Ministry, Amon Amarth �i Napalm Death, lo�ský ro�ník akce sledovalo zhruba 13 000 lidí. Podle organizátor� letošnímu ro�níku p�álo po�así, klidný byl i z pohledu bezpe�nosti. "B�hem festivalu jsme zaznamenali p�edevším kráde�e, ale vzhledem k rozsahu akce to nebylo nic dramatického," �ekla mluv�í náchodské policie Eva Pracha�ová. (�TK)\nRom�n Atlas mrak�, kter� zfilmovali Wachow�t� a Tykwer, vyjde op�t v �e�tin�\nNa podzim vyjde v �eštin� bestseller sou�asného britského spisovatele Davida Mitchella Atlas mrak�. Podle oce�ovaného románu sou�asn� vzniká i film, který spole�n� re�írují Andy a Lana Wachowští a Tom Tykwer a jeho� premiéra se plánuje na listopad. Knihu vydá v �íjnu Mladá fronta.\nMitchell�v netradi�ní román se odehrává ve vypráv�ní šesti protagonist� �ijících v dlouhém �asovém rozp�tí na n�kolika kontinentech. David Mitchell ve svém rozsáhlém románu ma�e hranice mezi styly, �ánry i �asovými rovinami a poutavým zp�sobem se zamýšlí nad nebezpe�ím lidské touhy po moci i jejími mo�nými d�sledky, uvádí ke knize Ond�ej Vohnický z nakladatelství Mladá fronta.\nJednotliví hrdinové �ijí v r�zných dobách - od 19. století a� po blí�e neur�enou postapokalytickou budoucnost. Vyprav��i šesti p�íb�h� ale odkudsi slyší dozvuky ostatních p�íb�h� a ka�dý záchv�v ozv�ny pozm��uje jejich vlastní osudy. (�TK)\nP�ed patn�cti lety se za�al vys�lat drsn� a nekorektn� South Park\nPrvní díl amerického animovaného seriálu M�ste�ko South Park se vysílal p�ed 15 lety, 13. srpna 1997. Auto�i seriálu, Matt Stone a Trey Parker, si doká�ou d�lat legraci z kohokoliv a hlavní hrdinové, školáci Kenny, Kyle, Cartman a Stan, nejdou pro sprosté slovo nikdy daleko.\nKrom� drsného a politicky nekorektního humoru se M�ste�ko South Park vyzna�uje i slovníkem plným vulgarit. V USA je tak seriál nevhodný do 18 let. Kdy� se na objevil �eských obrazovkách (nejprve na placeném kanále HBO a pozd�ji na Nov�), mohl se vysílat a� po desáté hodin� ve�er. (�TK)\nPraha v ned�li asi za�ije flashmob, zatan�� milovn�ci korejsk�ho popu\nVáclavské nám�stí dnes �eká takzvaný flashmob neboli hromadná nárazová akce. Zni�ehonic se tam toti� u sochy svatého Václava v 11:00 chystají zatancovat milovníci korejského popu. Podle po�adatel� nemá tak velký tane�ní flashmob v �esku obdoby. Následovat po n�m bude sout� v korejské popové hudb�. Po�ádá ji sdru�ení Czech Hallyu Wave s jihokorejským velvyslanectví. O vít�zství se utká 30 ú�astník�.\nFlash mob je blesková akce, která se svolává p�es internet. Na ur�eném míst� ve stanovený �as se pak sejde víc lidí, kte�í provedou n�co neobvyklého. Nap�íklad uspo�ádají polštá�ovou bitvu �i se p�evléknou za zombie. Po chvíli zas zmizí. Tentokrát cht�jí svolavatelé Václavské nám�stí zasko�it práv� korejským popem.\nOd 12:00 odstartuje pak sout� v kongresovém centru Masarykovy koleje. První celorepublikové klání v korejském popovém zp�vu se konalo loni. Zvít�zily v n�m sestry Jana a Lenka Vataš�inovy s písní Nobody od Wonder Girls. Letos se pak v ji�ní Koreji utkaly s protivníky z dalších zemí. (�TK)\nNa hornick�ch slavnostech zazp�v� M�ller, Klus nebo revival Guns N� Roses\nKarvinské Hornické slavnosti letos nabídnou slovenského zp�váka Richarda Müllera, �eskou hv�zdu Tomáše Kluse i pokus o rekordní pr�vod masek. Vše se p�ipravuje na 1.zá�í. V programu dostane prostor i haví�ská dechovka Malá �erná hudba. Objeví se ale také ostravská kapela Buty a další zástupci slovenské hudební scény - zp�vák Miro �birka a kapela Tublatanka. T�šit se návšt�vníci mohou i na Daru Rolins, která vystoupí s kontroverzním rapperem Rytmusem. Zazpívá i V�ra Špinarová a britská kapela Guns 2 Roses, která podle expert� pat�í mezi nejlepší sv�tové revivaly legendární skupiny Guns N´ Roses.\nPo lo�ském úsp�chu chystají po�adatelé také druhý ro�ník Karnevalového pr�vodu Nadace OKD, do kterého se letos mohou krom� neziskových organizací zapojit také rodiny nebo neformální skupiny p�átel, sta�í si p�ipravit originální masku.\n"U� loni byl pr�vod nejv�tší akcí svého druhu v celé republice, tak to letos zkusíme zopakovat a ješt� p�ekonat. Na vše bude dohlí�et sedmimetrový and�l, nejv�tší pohyblivá loutka v �esku," up�esnil �editel Nadace OKD Ji�í Suchánek. (�TK)\n�umperk jako velk� jevi�t�. P�ijedou folklorn� soubory z Nov�ho Z�landu i Konga\nM�sto Šumperk se v polovin� srpna prom�ní v jedno velké jevišt�, na n�m� se vyst�ídají muzikanti, zp�váci i tane�níci dvou desítek �eských i zahrani�ních folklorních soubor�. Mezinárodní folklorní festival uvítá na 550 ú�inkujících, diváci budou moci obdivovat vedle tuzemských i soubory z Nového Zélandu, Filipín, Konga, Estonska, Srbska, Arménie a Slovenska. Chyb�t nebude ani dechová hudba a cimbálovka.\nNa festival se letos p�ihlásilo 78 soubor� ze zahrani�í a 12 z tuzemska. Vystoupení se uskute�ní na p�ší zón�, v parku U Sovy a na pódiu v Pavlínin� dvo�e. Z �eských a moravských soubor� se p�edstaví nap�íklad Olešnica z Doloplaz, Salajka z Dambo�ic, dolanská tane�ní skupina Máta �i post�elmovská Markovice a Markovi�ka.\nFolklorní maraton zahájí 15. srpna šumperští Senio�i a �ecká tane�ní skupina Kalliopi. O den pozd�ji do ulic vyrazí do�ínkový pr�vod. K nejp�ita�liv�jším akcím bude pat�it sobotní Roztan�ená ulice. (�TK)\nZp�v�k John Cage zem�el p�ed 20 lety, p�ipom�n� ho i v�stava v galerii DOX\nAmerický skladatel experimentální hudby, spisovatel a výtvarník John Cage zem�el p�ed 20 lety, 12. srpna 1992. Cage byl pr�kopníkem aleatorické a elektronické hudby, byl ale i spisovatelem a tv�rcem audiovizuálních d�l. Nejznám�jší jeho prací je skladba 4'33'', t�ív�tá kompozice, skládající se ze trojího otev�ení a zav�ení víka klavíru v p�esn� ur�ených �asových úsecích, ani� by však za celou dobu byl zahrán jediný tón.\nCage (narozen 5. zá�í 1912) vystudoval výtvarné um�ní a hudbu a pozd�ji nacházel inspiraci v Joyceovi a Duchampovi, moderním tanci, orientální filozofii a myšlenkách Mistra Eckharta, Thoreaua, Fullera a McLuhana. Vytvá�el intermediální a multimediální um�ní v dob�, kdy byla postmoderna ješt� v plenkách. Se smyslem pro experimenty i úctou k tradici neustále objevoval nové horizonty a prostory. John Cage byl ale také nejznám�jším hudebníkem-houba�em.\nJako mykolog byl v Evrop� dokonce ve�ejn� ocen�n d�íve ne� jako skladatel, v roce 1959 vyhrál v Itálii v houba�ském televizním kvízu. Také v �esku ho d�íve znali mykologové ne� hudebníci. V roce 1965 se stal �lenem �eskoslovenské mykologické spole�nosti.\nPra�ská galerie DOX otev�ela letos v kv�tnu výstavu Membra Disjecta pro Johna Cage, která jej p�ipomíná. (�TK)\nDoma�lice budou m�t o v�kendu a� 100 tis�c obyvatel, prob�haj� Chodsk� slavnosti\nA� o 80 000 lidí se o tomto víkendu rozrostou jedenáctitisícové Doma�lice. V pátek tam za�aly tradi�ní Chodské slavnosti a s nimi spojená Vav�inecká pou�, na které mí�í ka�doro�n� desetitisíce lidí z �eska, Evropy i zámo�í. Chodské slavnosti se letos konají po osmapadesáté a pat�í k nejstarším a nejv�tším národopisným slavnostem v zemi.\n"Kdo se p�ijede podívat, m�e zhlédnout na p�ti scénách více ne� 30 po�ad�, ve kterých se vyst�ídá p�es 500 ú�inkujících, a to nejen z národopisných soubor� z Chodska, ale i z �R a zahrani�í, letos z Francie, Chorvatska a N�mecka," vyjmenoval šéf doma�lického m�stského kulturního st�ediska Kamil Jind�ich. Sobota a ned�le pat�í desítkám sólových i komponovaných po�ad� na p�ti scénách. P�edstaví se na nich krom� jiných všechny významné chodské soubory - Chodský soubor Mrákov, Národopisný soubor Post�ekov, Konrádyho dudácká muzika, Doma�lická dudácká muzika a další. Nebude chyb�t ani staro�eský jarmark, kde jsou k dostání také tradi�ní chodské produkty - zdobená keramika �i místní kuliná�ské speciality v�etn� chodských kolá��. Ned�lní program je na hlavní scén� zam��en na dechovou hudbu, na pódiu pod Chodským hradem se sejdou lidoví vyprav��i, b�hem víkendu dojde i na p�edstavení kejklí��, komediant�, šermí�� �i skupin historické hudby. (�TK)\nZem�el Mel Stuart, dokumentarista Mana Raye a re�is�r Pana Wonky a jeho �okol�dovny\nVe v�ku osmdesáti t�í let zem�el Mel Stuart, re�isér snímku Pan Wonka a jeho �okoládovna z roku 1971. Informovala o tom agentura AP, podle ní� Stuart u sebe doma v Los Angeles podlehl rakovin�.\nV šedesátých a sedmdesátých letech se Stuart zapsal do pov�domí dokumentárními snímky s Davidem L. Wolperem. V dob�, kdy pr�myslu dominovala produkce z New Yorku, se jim na západním pob�e�í USA poda�ilo vybudovat konkurenceschopnou alternativu.\nMezi snímky z tehdejší doby pat�í filmy Making of the President z roku 1960 (ocen�ný cenou Emmy) a následné dokumenty takté� o prezidentských volbách v letech 1964 a 1968.\nÚsp�šné byly i dokumenty The Rise and Fall of the Third Reich �i na Oskara nominované Four Days in November. Snímkem z roku 1973 re�isér zmapoval hudební festival Wattstax, v osmdesátých letech nato�il portréty Mana Raye �i Billyho Wildera.\nP�edevším ale roku 1971 nato�il fantasy muzikál Pan Wonka a jeho �okoládovna coby odpov�� na populární d�tskou kní�ku Roalda Dahla. Dodnes pat�í k nejoblíben�jším d�tským film�m. Podruhé byla filmov� zpracována v roce 2005 Timem Burtonem jako Karlík a továrna na �okoládu.\nStuart byl známý i díky komedii z roku 1969 Jestli�e je úterý, musíme být v Belgii.\nFOTO - �TK/AP\nPussy Riot jsou nominovan� na nejpresti�n�j�� cenu pro modern� um�n� v Rusku\nRuská rocková skupina Pussy Riot dnes získala nominaci na cenu Vasilije Kandinského, z�ejm� nejvýznamn�jší nezávislé ocen�ní v oblasti moderního um�ní v Rusku. Na cenu, která se ud�luje ka�doro�n� od roku 2007, ruské rockerky za jejich punkovou modlitbu v moskevském kostele nominovala �lenka odborné rady Kandinského ceny, kriti�ka Irina Kuliková.\nVe zd�vodn�ní nominace Kuliková uvádí, �e t�i �lenky Pussy Riot byly za sv�j punkový protest obvin�ny z chuligánství a �eká je mo�ná nepodmín�ný trest. Letos v dubnu mezinárodní organizace Amnesty International ozna�ila uv�zn�né rockerky za v�ze�kyn� sv�domí. Podporu jim vyjád�ili mimo jiné zp�váci Sting, Madonna a Patti Smithová �i skupiny Faith No More, The Who, Pet Shop Boys nebo Red Hot Chili Peppers.\nCena, která nese jméno sv�toznámého ruského malí�e Vasilije Kandinského, je spojena s finan�ní odm�nou ve výši 40.000 eur (asi milion korun). Ka�dý rok se jejího vyhlášení ú�astní n�která významná osobnost sv�tové kultury - loni to byl nap�íklad britský re�isér Peter Greenaway.\nKandinského cena se ud�luje ve dvou kategoriích - za projekt roku a za nejlepší po�in mladých um�lc�. Vít�ze vybírá mezinárodní porota.\nVedení Kandinského ceny muselo v p�ípad� Pussy Riot u�init výjimku, proto�e podle stanov musí nominant s kandidaturou souhlasit. V zastoupení tentokrát podepsali souhlas advokáti Pussy Riot, proto�e t�i �lenky skupiny jsou v moskevské vazební v�znici. Verdikt v jejich kauze má padnout p�íští pátek, �aloba pro n� �ádá t�i roky v�zení. (�tk)\nRusk� vicepremi�r korigoval sv� vyj�d�en� o Madonn�\nP�edm�tem �ivé diskuse se dnes na sociálních sítích stalo ruské písmeno "b", jím� ve �tvrtek ruský vicepremiér Dmitrij Rogozin ozna�il americkou popovou hv�zdu Madonnu. Rogozinovu poznámku v síti Twitter, která vyvolala nemalý rozruch v ruských i západních médiích, v�tšina �tená�� pochopila jako zkratku ruského slova "blja�", tedy kurva. Sám vicepremiér dnes na Facebooku takovou interpretaci pop�el.\n"Ka�dá vyslou�ilá k. (v originále "b.") má na stará kolena sklony dávat všem lekce o morálce. Zvláš�, kdy� je n�kde na návšt�v� v zahrani�í," napsal Rogozin v Twitteru v reakci na Madonninu obhajobu skupiny Pussy Riot a ruských homosexuál�. Podporu gay�m a v�zn�ným rockerkám vyjád�ila americká zp�va�ka tento týden b�hem dvou vyprodaných koncert� v Moskv� a Petrohradu.\nPo rozruchu, který Rogozin�v vulgární odsudek vyvolal, dnes vicepremiér sv�j výrok korigoval. Zkratkou "b." prý mohl myslet t�eba slovo bohyn� nebo balerína. "Madonnu (a� jde k �ertu) jsem ostatn� ve svém tweetu v�bec nejmenoval. Je to další ukázka kvality ve�ejného mín�ní," napsal dnes vicepremiér na svém facebookovém ú�tu.\nV sociálních sítích mezitím vzplanul boj o interpretaci neblahé zkratky. "Vyslou�ilými k. jsou jen ti, co te� sedí ve vlád�," stojí v jednom tweetu. "Myslel ur�it� badmintonisty," poznamenal ironicky jeden z bloger�.\nRogozin má mezi noviná�i pov�st politika, který se silným slov�m nevyhýbá. Ve funkci stálého ruského zástupce p�i NATO p�edloni vzkázal Ameri�an�m, �e jim "ruský medv�d m�e nakopat do zadku". Delegaci n�kdejší americké ministryn� zahrani�í Madeleine Albrightové v Twitteru ozna�il za "štafá� mudrc�". Dobrou pov�st nemá Rogozin ani v Lotyšsku, jeho� nezávislou existenci ozna�il za nelegální. (�tk)\nPr�zdniny v Tel�i vyvrchol� koncerty Redla a Rad�zy\nKoncerty písni�ká�� Vlasty Redla a Radúzy b�hem nadcházejícího víkendu vyvrcholí 30. ro�ník více�ánrového festivalu Prázdniny v Tel�i. Krom� koncert� na nádvo�í tel�ského zámku lidé mohou na nám�stí Zachariáše z Hradce zhlédnout divadelní p�edstavení Obludárium brat�í Forman� a slavnostní oh�ostroj. Dnes to sd�lil mluv�í sedmnáctidenního festivalu Vojt�ch Kolá�.\nRedl se v sobotu vrátí na zámecké nádvo�í po dvouleté pauze s novou kapelou. Spole�n� s ním vystoupí také virtuózní kytaristka Dagmar Andrtová-Vo�ková. "S Redlem hrají prvot�ídní hudebníci. Nap�íklad za bicími sedí Marcel Buntaj, který svého �asu dva týdny zaskakoval za bubeníka Vinnieho Colaiuta u Stinga," podotkl Kolá�. Slavnostní zakon�ení festivalu sv��ili organizáto�i projektu t�eš�ského ková�e, muzikanta a divadelníka Petra Píši Orchestrión.\n"Big band hrající na zádech speciáln� upraveného valníku vystoupí pro návšt�vníky festivalu zcela zdarma. Bude stát vedle divadelního Obludária brat�í Forman�," uvedl Kolá�. Sobotní ve�er vyvrcholí slavnostním oh�ostrojem, který p�ipravil oh�ostr�jce Ivan Martínek. (�tk)\nDo P�erova m��� saxofonistka Kellyov�, Al Foster a Bill Evans\nSaxofonistka Grace Kellyová, Bill Evans nebo legendární bubeník Al Foster se letos stranou hlavními hv�zdami letošního �eskoslovenského jazzového festivalu v P�erov�. Jedna z nejstarších jazzových p�ehlídek v zemi za�ne v polovin� �íjna, program zve�ejnili po�adatelé v t�chto dnech. Pod st�echu tamního M�stského domu zavítá i Big Band Felixe Slová�ka �i zp�vák Anthony Strong. Festival se uskute�ní od 18. do 20. �íjna.\nLetos jde ji� o 29. ro�ník v po�adí této p�ehlídky. "P�ekvapením pro nás bylo, �e se nám poda�ilo sehnat saxofonistku Grace Kellyovou s celým kvintetem. Velkou radost mám i z mladého anglického pianisty a zp�váka Anthonyho Stronga, který se vrací ke swingové muzice a d�lá to velice p�kn�. Vystupovat bude s Big Bandem Felixe Slová�ka, myslím, �e to spojení bude velice dobré," �ekl dnes �editel festivalu Rudolf Neuls.\nKellyová i Strong obsadí koncerty prvního jazzového dne ve �tvrtek, o páte�ní program se postará �esko-slovensko-srbsko-ma�arská sestava Josef Fe�o & Gipsy Friends, která divák�m nabídne fúzi jazzu a romské hudby.\nDruhá �ást ve�era bude pat�it americkému bubeníkovi Al Fosterovi. "Jsem v�dy velmi rád, kdy� se nám poda�í sehnat n�jakého dobrého bubeníka. V letošním roce je to Al Foster, co� je legenda. P�iveze si s sebou i svou kapelu," doplnil Neuls. V sobotu se se slovenským AMC Triem p�edstaví švédský kytarista sv�tového renomé Ulf Wakenius. O záv�re�nou te�ku se postará saxofonista Bill Evans. "Doveze Soulgrass, p�jde o zajímavé spojení, chyb�t nebude ani elektrické banjo," popsal �editel festivalu.\nPo skon�ení koncert� se mohou milovníci jazzu i tentokrát t�šit na oblíbené afterparty, o jejich� hudební nápl� se postará hudebník Petr Kroutil & Friends. Letos se však musejí návšt�vníci obejít bez ostatních doprovodných akcí jako o venkovní scénu �i oblíbený jazz u piva, po�adatelé festivalu se stejn� jako ostatních dotkly potí�e s pen�zi. (�tk)\nP��rodn� divadlo v ��rce uvede Smetanovu Hubi�ku\nI letos o�iví spole�nost Originální hudební divadlo Praha n�kdejší p�írodní scénu v Divoké Šárce. Ve spolupráci s Prahou 6 tam v ned�li 2. zá�í uvede operu Bed�icha Smetany Hubi�ka. V hlavních rolích se p�edstaví Lud�k Vele, Helena Kaupová, Tomáš �erný, Roman Janál, Yvona Škvárová a Pavel Horá�ek. Orchestr bude na provizorním pódiu pod širou oblohou �ídit dirigent Jan Chalupecký, �ekla dnes organizátorka Renée Nachtigallová.\nS myšlenkou p�ipomenout tento kdysi Pra�any hojn� navšt�vovaný divadelní areál, kam po první sv�tové válce chodilo hodn� p�es deset tisíc lidí, p�išla poprvé p�ed sedmi lety; od té doby se tam hraje koncem léta ka�doro�n�. Nejslo�it�jší prý bylo získat všechna povolení. Prostor se toti� podstatn� zm�nil, a tak nyní publikum sedí mezi stromy. Náletové k�oviny byly odstran�ny.\nV tomto romantickém p�írodním prost�edí se naposled hrálo v roce 1922. Od té doby byla tato scéna, kde p�i p�edstaveních vystupovaly tisícové komparzy a zpívala také Ema Destinnová, tém�� zapomenuta. Jen díky dochovaným archivním materiál�m se v roce 2005 uskute�nila rekonstrukce prvního p�edstavení v šáreckém p�írodním divadle z roku 1913. Šlo o provedení Prodané nev�sty, která tu byla uvedena i o rok pozd�ji.\nV letech 2007 a 2008 se hrála Dvo�ákova Rusalka a v roce 2009 jeho Jakobín s Evou Urbanovou. Další rok tu excelovala op�t v roli Libuše. Loni tento prostor pat�il Smetanovu Daliborovi. Také letos Nachtigallová p�edpokládá, �e ojedin�lá akce p�iláká davy lidí. Vstup je zdarma, cesty od stanic m�stské hromadné dopravy budou zna�eny. (�tk)\nM�dl, Vo��kov� a H�dek budou v nov�m filmu V�iv�ky\nKoncem ledna p�íštího roku vstoupí do kin celove�erní debut re�iséra a scenáristy Romana Kašparovského Všiváci. Hlavní role v n�m ztvárnili Ond�ej Vetchý, Ji�í Langmajer, Tereza Vo�íšková, Iva Jan�urová, Ji�í Mádl, Kryštof Hádek, Tatiana Vilhelmová a Ond�ej Malý. S natá�ením skon�il debutující filma� v �ervenci, �ekl Petr Slavík z distribu�ní spole�nosti Bontonfilm.\nV pr�b�hu natá�ení filma�i na ulici zapálili novinový stánek, nechali viset Kryštofa Hádka za jednu ruku ze st�echy �ty�patrového domu v Karlín�, p�epadli banku a Ond�eji Vetchému umo�nili létat vzduchem. "Všechny kaskadérské akce p�ed kamerou byly na bedrech herc�, kte�í ukázali vynikající herecké výkony i odvahu. Nejen�e padali z velkých výšek, ale ob�as jsme je vyhazovali vzh�ru k nebi. Kaskadé�i nám dávali zkušené rady, abychom to všichni ve zdraví p�e�ili. Jejich slu�eb jsme vyu�ili jen v t�ch scénách, kde šlo opravdu o �ivot," komentoval to Kašparovský.\nPodle producentky Karly Stojákové bylo rad odborník� zapot�ebí i p�i natá�ení scény operace mozku, kterou provád�l Langmajer za asistence odborník� z Vojenské nemocnice. "Ješt� nás �ekají dotá�ky v srpnu, ve kterých nám odborný dohled poskytne Armáda �R, respektive vojáci, kte�í p�sobili p�ímo v Afghánistánu," uvedla.\nFilm Všiváci tv�rci ozna�ují za vztahové drama s prvky komedie. "Vypráv�jí o vztahu dvou bratr�, jejich� cesty se kdesi v mládí rozešly, ve zralém v�ku se k sob� p�ibli�ují a nakonec i protnou. Jeden z bratr� je sám, druhý se sna�í udr�et pohromad� svou rodinu. A proto�e oba své potí�e �eší a� za hranu mo�ného, vzniká zde prostor pro komedii i drama," uvedl k tomu re�isér a autor scéná�e.\nD�j filmu se odehrává ve t�ech �asových rovinách, hlavní postavy proto hrají dva a� t�i herci. Nap�íklad Mikuláše - Mikiho hraje Ji�í Langmajer, Radúz Mácha a jako šestiletého Filip Kubí�ek. Jeho bratra Richarda - Rickyho ve filmu ztvární Ond�ej Vetchý, Michal Hruška a jako kluka Mat�j P�evrátil. Jejich maminku hrají Iva Jan�urová a v �asovém posunu její dcera Sabina Remundová.\n"V tomto p�ípad� jsme podobu nemuseli �ešit," dodala Stojáková. Za kamerou byl Vladimír Smutný, hudbu skládá Jan P. Muchow. S osudy obou bratr� se prolínají p�íb�hy dalších postav d�je - mezi nimi Richardova spolubojovníka z Afghánistánu Oldy (Ond�ej Malý) a dvou kamarád� Vency a Emana (Ji�í Mádl, Kryštof Hádek). Producentem filmu je spole�nost Axman Production, koproducentem �eská televize. Film podpo�il fond kinematografie, záštitu mu ud�lil ministr obrany Alexandr Vondra. (�tk)\nMadonna d�l provokuje Rusy, v Petrohrad� s fanou�ky podpo�ila homosexu�ly\nPopová zp�va�ka Madonna na dnešním koncert� v Petrohradu podle o�ekávání vyjád�ila podporu bojovník�m za práva homosexuál�. Fanoušky vyzvala, aby této sexuální menšin� vyjád�ili "svou lásku". Americká hv�zda b�hem svého ruského turné provokovala konzervativní kruhy ji� nejmén� jednou, kdy� podpo�ila moskevské punkerky, kterým za jejich "punkovou modlitbu" v chrámu Krista Spasitele hrozí nepodmín�ný trest v�zení.\nS ve�ejnou podporou homosexuál�m americká zp�va�ka p�išla n�kolik m�síc� poté, co byl v Petrohradu schválen zákon zakazujícímu propagaci homosexuality a pedofilie. Podle obhájc� ob�anských svobod tato právní norma homosexualitu s pedofilií sm�šuje a p�edpis odsoudili. Zástupci gay� a leseb, a s nimi i mnozí politici v západní Evrop�, zákon kritizují jako diskrimina�ní.\n"Komunita gay�, homosexuálové, mají stejná práva...na d�stojný �ivot s respektem a láskou," provolávala podle agentury AFP americká zp�va�ka z petrohradského pódia b�hem svého posledního vystoupení v Rusku, kam p�ijela v rámci svého nyn�jšího sv�tového turné. P�ed za�átkem koncertu byli lidem rozdávány r�ové náramky. Madonna pak vyzvala ty, kte�í si je navlékli, aby zvedli ruce a projevili tak svou podporu homosexuál�m.\nPodle reportérky AFP její slova vyslyšela velká �ást davu. Autor zákona Vitalij Mironov ji� d�íve Interfaxu �ekl, �e Madonnu budou sledovat jeho "agenti". Po�ízené záznamy by poté m�ly slou�it k obvin�ní zp�va�ky z propagace "netradi�ních sexuálních praktik". Madonna se stala trnem v oku n�kterých ruských �initel� kv�li svým d�ív�jším výrok�m týkajícím se rockerek z ruské kapely Pussy Riot, kterým za jejich "punkovou modlitbu" v moskevském chrámu hrozí nepodmín�ný trest v�zení.\nAmerická zp�va�ka b�hem svého moskevského koncertu v noci na st�edu kritizovala postup ruské justice proti �lenkám této skupiny a o jejich osudu hovo�ila asi p�t minut. �aloba za extravagantní p�edstavení punkové modlitby Bohorodi�ko, vy�e� Putina pro punkerky navrhla t�i roky v�zení. Stoupenci Svazu pravoslavných korouhevník�, konzervativních ochránc� víry, ve st�edu ob�adn� spálili plakát Madonny sedící na tr�n�. Akce se uskute�nila symbolicky p�ed chrámem Krista Spasitele v Moskv�.\nPlakát s Madonnou podle lídra korouhevník� prošel ohn�m rovnou do pekla. "Sedí si na tr�n� podobném Kristovu k�í�i, jako imperátor. Hanobení takového tr�nu je hanobením monarchie a církve," sd�lil zástupce organizace, která usiluje o návrat monarchie a posílení pravoslaví a "h�íšnou" Madonnu p�i její návšt�v� Ruska prý bedliv� sleduje.\nRuský vicepremiér Dmitrij Rogozin pak zjevn� vulgárním výrazem popovou star za�adil mezi vyslou�ilé prostitutky, kdy� na sociální síti Twitter napsal: "Ka�dá vyslou�ilá k. má na stará kolena sklony dávat všem lekce o morálce. Zvláš�, kdy� je n�kde na návšt�v� v zahrani�í." Pou�itý výraz "k." (v ruštin� "b.", nezkrácen� "blja�") pro Rusy jednozna�n� znamená hanlivé ozna�ení prostitutky. (�tk)\nHv�zda elektropopu Peaches v Berl�n� podpo�ila Pussy Riot\nHv�zda elektropopu Peaches v Berlín� podpo�ila stíhané ruské rockerky z Pussy Riot ve�ejnou "punkovou modlitbou", jí� se zú�astnilo na 400 lidí. N�kolik dívek s transparenty a v maskách dnes demonstrovalo za osvobození Pussy Riot také p�ed ruskou ambasádou v srdci Berlína.\nP�ta�ty�icetiletá kanadská zp�va�ka �ijící v n�mecké metropoli hodlá v pond�lí na internet umístit video na podporu trojice mladých �en ob�alovaných z výtr�nosti. Zazpívaly toti� "punkovou modlitbu" namí�enou proti prezidentu Vladimiru Putinovi v pravoslavném chrámu.\nPeaches se ve spolupráci s kolegyní Simonne Jonesovou poda�ilo do berlínského Mauerparku shromá�dit kolem 400 lidí v kuklách podobným t�m, které m�ly na sob� p�i své akci i zp�va�ky z Pussy Riot. Záznam z berlínského happeningu bude pou�it pro videoklip k nové písni Peaches s názvem Free Pussy Riot (Osvobo�te Pussy Riot).\n"Tímto videem mohu vytvo�it most mezi t�mi �enami a lidmi tady," �ekla Peaches agentu�e AP.\nDvaadvacetileté Nad�d� Tolokonnikovové, Mariji Aljochinové (24) a Jekat�rin� Samucevi�ové (29) hrozí a� sedm let v�zení. Rozsudek má být vynesen 17. srpna.\nPussy Riot na svém nyn�jším ruském turné podporuje i americká zp�va�ka Madonna, která dnes chystá další koncert v Petrohrad�. (�tk)\nPod�vejte se, jak bude vypadat Spielberg�v Lincoln v pod�n� Daniela Day-Lewise\nFilmové studio DreamWorks uvolnilo první obrázek ze snímku Lincoln, kterým hodlá re�isér Steven Spielberg vzdát poctu jednomu z nejslavn�jších amerických prezident�.\nNa snímku protagonista hlavní role Daniel Day-Lewis s kompletním makeupem (pro vyšší kvalitu rozklikn�te).\nFOTO - Dreamworks/20th Century Fox\nD�m pro Havlovu knihovnu zkoum� pam�tkov� inspekce MK\nHrad�anský d�m U Drahomí�ina sloupu, ve kterém by m�lo vzniknout nové sídlo Knihovny Václava Havla, zkoumala památková inspekce ministerstva kultury.\n�TK to dnes potvrdil �editel inspekce Martin Zídek. Výsledky prov��ování zatím podle n�j není mo�né zve�ejnit. N�kte�í odborníci se domnívají, �e investor u� zahájil stavbu, ani� by to m�l povoleno. Podle pra�ských památká�� i stavebního odboru Prahy 1 ale práce odpovídají vydaným povolením. P�edsedkyn� Klubu za starou Prahu Kate�ina Be�ková ale kritizuje rozsah povolení, jdou prý výrazn� nad rámec záchrany a jedná se spíš o p�ípravu na stavbu.\nProjekt, který si vy�aduje velké zásahy do domu ze 16. století, od po�átku kritizuje Národní památkový ústav (NPÚ). Odborník�m se nelíbil nap�íklad rozsah podsklepení nádvo�í, které se jim zdálo naddimenzované, a obávali se ohro�ení statiky domu i jeho okolí.\nInvestor, jeho� vyjád�ení �TK zjiš�uje, záv�ry inspekce zná, podal proti nim námitky. K nim se vyjád�ilo MK a teprve poté, a� investor odpov�� dostane, bude moci inspekce protokol zve�ejnit. "Nastala spousta pochybení, ale záv�r je jednozna�ný: nepotvrdilo se, �e by probíhaly práce, které se d�laly nad rámec závazného stanoviska odboru památkové pé�e," komentoval výsledky inspekce Old�ich Dajbych, vedoucí stavebního odboru Prahy 1, pod který rozhodování o p�estavb� spadá.\nPamátkov� chrán�ný d�m na Loretánském nám�stí p�ed dv�ma lety koupil podnikatel Zden�k Bakala, jeho� nadace sponzoruje �innost Havlovy knihovny. Projekt p�estavby p�ipravil špan�lský architekt Ricardo Bofill. Vedle ve�ejn� p�ístupných prostor by v dom� m�ly být i ubytovací kapacity a luxusní soukromý byt.\nInvestor zatím nemá stavební povolení. Podle lidí, kte�í v poslední dob� v dom� byli, ale necht�jí být jmenováni, se ale v dom� provád�jí stavební zásahy, odstra�ují se celé podlahy. Na to upozornil i po�ad Reporté�i �eské televize.\nStavební ú�ad Prahy 1 v lednu po ro�ním zkoumání vydal nepravomocné územní rozhodnutí, které ale v zákonné lh�t� napadli ú�astníci �ízení. Zablokovali tak celé stavební �ízení. "Doba trvání celého procesu je nep�edvídatelná, odhaduji to na p�t a� šest let," �ekl Dajbych. Do té doby nesmí majitel zahájit stavbu.\nStavební ú�ad ale s po�ehnáním magistrátních památká�� na ja�e kv�li údajn� havarijnímu stavu domu na�ídil záchranné práce. Z materiál�, které �TK získala, vyplývá, �e investor m�e mimo jiné odmontovat všechny d�ev�né i kovové p�edm�ty, tedy dve�e, okna v�etn� rám�, kovové zábradlí, ale i památkov� chrán�né d�ev�né oblo�ení st�n a také kredenc, tedy p�edm�ty, které byly sou�ástí bytu n�kdejší první dámy Hany Benešové. N�které p�edm�ty se do domu mají vrátit zrestaurované, jiné mohou být ulo�eny v depozitu.\nPamátká�i v závazném stanovisku povolili také rozkrytí strop�, odstran�ní podlah, sanaci barokního krovu a bourací práce spo�ívající mimo jiné v odstran�ní nenosných p�í�ek.\n"Na pravidelné kontrolní dny realizace tzv. záchranných prací dochází pracovníci NPÚ v rámci zabezpe�ování odborného památkového dohledu," sd�lila mluv�í NPÚ Zde�ka Kalová. O provedení nutných zabezpe�ovacích prací na�ízených odborem výstavby je NPÚ informováno, dodala. Referenti NPÚ, kte�í na místo docházejí, ale necht�jí stav objektu komentovat.\n"Investor ned�lá nic nad rámec našeho vydaného stanoviska," �ekla Michaela P�lpánová z pra�ského odboru památkové pé�e. Také podle Dajbycha jsou úpravy v souladu s vydanými rozhodnutími. Práce jsou prý nezbytné k zachování památky. "Navíc jsem dnes na�ídil umíst�ní geodetických štítk�. Budeme prov��ovat, zda ta budova skute�n� nepadá ... a mo�ná budeme muset zasáhnout razantn�ji," doplnil vedoucí odboru.\nBakala d�m koupil jako obydlený, se všemi nájemníky krom� jednoho se dohodl na vyst�hování, ten odmítá i relativn� vysoké odstupné. (�tk)\nProjekt Jana Nebesk�ho a Egona Tobi�e o�iv� budovu v pra�sk� Nek�zance\nPrázdná budova v pra�ské Nekázance se v zá�í stane místem neobvyklého divadelního p�edstavení scenáristy Egona Tobiáše a re�iséra Jana Nebeského. Pod heslem KUNSTernace - resuscitace polomrtvého domu um�leckým šokem tu uvedou sv�j site-specific projekt inspirovaný atmosférou povídek Franze Kafky.\n"Uskute�ní se na pozvání Pra�ského quadriennale pod názvem P�íliš tichý nos. Od 4. do 30. zá�í tu bude mít dvanáct repríz," �ekla mluv�í projektu Silvie Marková. P�edstaví se v n�m herci Lucie Trmíková, David Pracha�, Tomáš Matonoha a Marek Daniel.\n"Za soumraku, ve spole�nosti �ty� herc� a dvou muzikant� postupn� dobudeme prostory domu. Probuzený objekt odhalí své medové sluje, sovy ve sk�íních, ryby i nosoro�ce za tichého dohledu plešaté zp�va�ky," charakterizoval projekt autor hry Egon Tobiáš. Um�lci v n�m diváky provedou mnoha bizarními situacemi a výstupy. Také kabaretní �ísla a improvizace mají reflektovat dvojjazy�nou historii hlavního m�sta.\nV textu �ekají na publikum nap�íklad za�ité germanismy v novém sv�tle, jevišt�m i hledišt�m se postupn� stane celý objekt. Podle tv�rc� se role hostitel� a jeho návšt�vník� budou v pasivní form� prom��ovat, aby v záv�ru splynuly v jedno. O �ivý hudební doprovod se postarají Joe Karafiát a Petr "Pepíno" Valášek. Více informací získají zájemci na adrese www.pq.cz/nekazanka, p�edprodej vstupenek u� byl zahájen.\nOrganizáto�i mezinárodní výstavy Pra�ské quadriennale pokra�ují tímto projektem v r�znorodých aktivitách mezi jeho jednotlivými ro�níky. Tentokrát dali um�lc�m k dispozici d�m v Nekázance 18, který se po rekonstrukci v následujících letech stane vedle Manhartského paláce v Celetné ulici druhou budovou Institutu um�ní - Divadelního ústavu. Tento objekt nabídne nové prostory pro výstavy, p�ednášky a tematické prezentace.\nSite-specific Jana Nebeského a Egona Tobiáše navazuje na obdobné projekty z lo�ského ro�níku PQ, kdy byla uvedena v bývalé výva�ovn� bohnické lé�ebny opera Phillipa Glasse Les Enfants Terribles v re�ii Alice Nellis a p�edstavení ma�arského divadelníka Árpáda Schillinga zaplnilo bývalou tiskárnu Rudého práva.\nOrganizáto�i PQ uspo�ádali letos na ja�e sympozium Dramaturgie autorského divadla: Sdílený prostor, v jeho� rámci se uskute�nila i série p�edstavení Etiquette souboru Rotozaza. �eká je série mezinárodních vzd�lávacích exkurzí v oblasti sou�asné scénografie. Zam��ili se na Bregenzer Festspiele, sou�asnou scénu v holandském Amsterdamu a lotyšskou Rigu. (�tk)\nNa Grab�tejn� se v roli Libu�e p�edstav� Eva Urbanov�\nSv�toznámá operní diva Eva Urbanová se p�edstaví v sobotu 18. srpna v roli Libuše na nádvo�í hradu Grabštejn na Liberecku. Scénické provedení Smetanovy opery zahrají 18. srpna na jubilejním 20. benefi�ním koncertu konaném ve prosp�ch obnovy hradu. Díky p�edchozím 19 ro�ník�m se poda�ilo získat �ty�i miliony korun, �ekl dnes �TK sólista Opery Národního divadla Lud�k Vele, který akci zašti�uje.\nPradávný mytický p�íb�h o kn�n� Libuši si organizáto�i vybrali pro jubilejní ro�ník zám�rn�, tato opera se toti� hraje jen p�i slavnostních událostech. Hv�zdné je i obsazení. "P�ijedou Eva Urbanová a Martin Bárta, který se p�edstaví v roli P�emysla. Jsou to sólisté Národního divadla absolutn� první kategorie," uvedl Vele, dvojnásobný dr�itel ceny Thálie, který bude v ope�e hrát Chru�oše.\nPro diváky mají p�ipraveno jedno p�ekvapení. "Poda�ilo se nám objevit, �e existuje p�edehra k Libuši pro �ty�i ruce na klavír. Anga�ovali jsme dirigenta opery Národního divadla Davida Švece a �lena �eské filharmonie Jaroslava Šarouna," up�esnil Vele. "Všichni ú�inkující vystupují bez nárok� na honorá�," dodal.\nBenefice se z iniciativy Veleho na Grabštejn� konají od roku 1993 a vid�lo je u� 14.000 lidí. Letos by jejich po�et m�l stoupnout o další tisíc. "K prodeji zbývá u� jen asi 250 vstupenek," uvedla dnes starostka Chotyn� Jana Mlejnecká.\nSou�ástí benefice bude tradi�n� výstava. Od 18. srpna budou v galerii práce významného malí�e a grafika Jaroslava Šerýcha, kterého medailí Za zásluhy vyznamenal p�ed �ty�mi lety prezident republiky.\nLetos mohou návšt�vníci koncertu vid�t i voskové srdce pro Václava Havla. Dvoumetrová plastika vá�ící 2,3 tuny je ve sklepení hradu.\nPeníze z benefice v minulých letech zpravidla sm��ovaly na opravu hradu, zejména na obnovu kaple svaté Barbory. Výjimkou byl pouze p�edlo�ský rok, kdy se peníze organizáto�i rozhodli v�novat obci Chotyn�, pod kterou Grabštejn spadá a kterou zasáhla ni�ivá povode�. Z pen�z benefice se naposledy obnovil altán, který na hrad� zbourali p�ed 50 lety.\nObnova hradu trvá p�es dv� desítky let a vy�ádala si zhruba 100 milion� korun. Ro�n� hrad navštíví ke 20.000 turist�. První zmínky o Grabštejnu pocházejí ze 13. století. Svou sou�asnou renesan�ní podobu získal po p�estavb� v 16. století. Do roku 1989 na n�m p�sobila armáda a kdy� jej opustila, byl ve velmi špatném stavu. (�tk)\nDokument Olgy �p�tov� o nejmlad�� generaci p�ijde do kin v z���\nDokumentaristka Olga Špátová dokon�uje film Nejv�tší p�ání o první generaci dospívající v demokracii. Mladé lidi zamýšlející se nad zdánliv� banální otázkou "Jaké je tvoje nejv�tší p�ání?" natá�ela ve školách, v�znicích, na demonstracích, ve m�stech i na venkov�. Jejich výpov�di porovnávala s hodnotami dvou p�edchozích generací - pracovala toti� s archivními záb�ry z let 1964 a 1989 stejnojmenných film� svého otce Jana Špáty. Snímek uvede spole�nost Aerofilms do kin 20. zá�í.\nProtagonisty p�edchozích dokument� osmadvacetileté re�isérky a kameramanky byly �asto výrazné osobnosti kulturního a spole�enského �ivota, jako nap�íklad Jan Kaplický, Karel Gott, písni�ká�ka Rad�za a Miloš Forman. V novém filmu Nejv�tší p�ání se Špátová v�nuje své generaci. Zachycuje studenty z iniciativy Inventura demokracie, to�í s dvacetiletou v�zenkyní odsouzenou za vra�du, s rodinou z romské osady, t�hotnou kominicí nebo s �enou bojující s rakovinou. Svá nejv�tší p�ání ve filmu vyslovují i uznávaný dirigent Jakub Hr�ša a zp�va�ka Aneta Langerová.\nJan Špáta nato�il filmy Nejv�tší p�ání I. a Nejv�tší p�ání II. v historicky zlomových okam�icích - v 60. letech a v posledním roce totalitního re�imu. Zachytil v nich hodnoty a sny mladých lidí nejr�zn�jších sociálních vrstev a profesních skupin. V obou dokumentech protestovali protagonisté proti totalitnímu re�imu, tou�ili po lásce a svobod�. Druhý díl Špátova filmu kon�í demonstrací 17. listopadu 1989 na Národní t�íd�.\n"Natá�ení svého filmu jsem zahájila p�esn� dvacet let poté - 17. listopadu 2009 ve vzpomínkovém pr�vodu z Albertova na Národní t�ídu. P�ála jsem si vytvo�it obraz své generace a vyslovit tím sv�j názor na ni. Za základní �ivotní témata mladých lidí pova�uji touhu poznávat, ale i bezradnost v pochopení sv�ta a nalezení svého místa v n�m. Nejd�le�it�jší charakteristikou mladého �lov�ka je neuml�itelnost jeho ideál� a všudyp�ítomná touha po lásce," komentovala sv�j snímek re�isérka.\nOlga Špátová natá�ela, a to i jako kameramanka, krátké hrané filmy od svých patnácti let a získala za n� p�es dvacet cen na mezinárodních festivalech. Nato�ila n�kolik dokument� pro �eskou televizi, mezi nimi v roce 2007 i film Dob�e placená procházka o vzniku inscenace Miloše Formana v Národním divadle, u které se dále sešli herec a muzikant Ji�í Suchý nebo dirigent Libor Pešek. V roce 2009 odvysílala Nova její dokument Fenomén Gott, který se stal nejsledovan�jším televizním filmem roku. V roce 2010 byl v kinech uveden dokument Oko nad Prahou o boji architekta Jana Kaplického za projekt Národní knihovny. Za n�j získala hlavní cenu na festivalu ve Varšav�.\nFilm Nejv�tší p�ání produkoval Adam Polák v koprodukci s �eskou televizí a DNA Production, podpo�il ho fond kinematografie i Audiovizuální fond Slovenské republiky. (�tk)\nZem�el �pan�lsk� herec Sancho Gracia, v �R zn�m� jako jako Curro Jim�nez\nVe v�ku 75 let zem�el v noci na dnešek špan�lský herec Sancho Gracia, kterého �eští diváci znali jako p�edstavitele hlavní role v seriálu ze 70. let Curro Jiménez. Špan�lský deník El Mundo dnes napsal, �e herec zem�el na jedné klinice v Madridu v d�sledku komplikací spojených s rakovinou plic.\nGracia nemocí trp�l ji� delší dobu. U jeho l�ka v nemocnici se sešly jeho man�elka, jejich t�i d�ti, jeho sestra a nete�.\nHercovy ostatky jsou vystaveny ve smute�ním komplexu Tanatorio Tres Cantos, kam se s ním b�hem dneška p�ijdou lou�it zejména profesní kolegové a p�átelé. Odpoledne pak bude provedena kremace.\nSancho Gracia pro�il dlouhou kariéru filmového, televizního i divadelního herce. Ale podle deníku bezpochyby jeho nejoce�ovan�jší a nejvzpomínan�jší úlohou z�stane Curro Jiménez, která se ve Špan�lsku vysílala poprvé ve letech 1976 a� 1978. (�tk)\nZa��n� Open Air Festival, vloni druh� nejnav�t�vovan�j�� a letos bez vstupn�ho\nNa letišti v Panenském Týnci na Lounsku dnes za�íná t�etí ro�ník Open Air Festivalu. Návšt�vníky láká na britského hudebníka �ánru tane�ní hudby Fat Boy Slima, skotskou písni�ká�ku Amy Macdonaldovou a švédskou kapelu Mando Diao.\nVloni na festival p�ijelo kolem 24 tisíc lidí, �ím� se v návšt�vnosti dostal na druhé místo za Rock for People. Letos zatím nejvíc lidí dorazilo do Liberce na Benátskou noc.\nDnes nabízejí po�adatelé návšt�vník�m festivalu vstup zdarma, vloni jich této mo�nosti vyu�ilo zhruba 8000. Letos jim první ve�er zahrají �eské kapely Wohnout, Rybi�ky 48 nebo Plexis. Celý festival v 15:30 zahájí pra�ská kapela Uširvá�, revival kapel Jasná páka a Hudba Praha.\nV dalších dnech vystoupí krom� hlavních zahrani�ních hv�zd také Gorilazz Sound System vycházející z animované skupiny Gorillaz �i berlínské duo Booka Shade.\nNa festivalu zahraje také houslista Jaroslav Sv�cený s kapelou Cikanski Diabli, slovenská kapela �ivé kvety a �eští Monkey Business, Support Lesbians, Nightwork, Anna K, Xindl X, Tomáš Klus nebo Charlie Straight. P�ipravená jsou také divadelní p�edstavení, vystoupení DJ� �i autorská �tení. (�tk)\nZem�el opern� p�vec Lubm�r Proch�zka, opora N�rodn�ho divadla moravskoslezsk�ho\nV Ostrav� v ned�li ve v�ku 90 let zem�el operní p�vec Lubomír Procházka. Nastudoval nap�íklad roli pana Brou�ka v inscenaci Výlet� pán� Brou�kových. Ve st�edu o tom informoval �edidel Národního divadla Moravskoslezského Ji�í Nekvasil.\n"Jméno Lubomíra Procházky z�stane nav�dy zásadním zp�sobem zapsáno v historii opery Národního divadla moravskoslezského," uvedl �editel s tím, �e poprvé se Procházka, který se narodil 30. dubna 1922 v Praze, ostravskému publiku p�edstavil v prosinci 1942 v roli Jeníka. Tehdy to bylo na pozvání dirigenta a tehdejšího šéfa opery Jaroslava Vogela.\nV letech 1943 a� 1944 byl v rámci totálního nasazení anga�ován v N�mecku v divadle ve Zho�elci. Roku 1945 krátce p�sobil v pra�ském Národním divadle a o dva roky pozd�ji se stal sólistou opery Státního divadla Ostrava, kde p�sobil a� do svého odchodu do d�chodu.\n"Velká hudební inteligence a výborné herecké schopnosti mu umo�nily znamenit� interpretovat role v širokém stylovém rozp�tí, od italského spinto oboru a� po role charakterní a buffózní," uvedl Nekvasil. V Janá�kových operách zpíval Lacu i Števu, Tichona, Hauka-Šendorfa, k jeho mistrovským janá�kovským postavám pat�il zejména jeho Mat�j Brou�ek v inscenaci Výlet� pán� Brou�kových.\nProcházka se v�noval i malb�. Ješt� letos v kv�tnu m�l v ostravské Galerii Chagall vernisá� svých obraz�. V roce 1974 vytvo�il dokonce i scénickou výpravu pro jedno z p�edstavení, v n�m� ú�inkoval. (�tk)\nHostem Mark�ty Irglov� byl v Praze zp�v�k a klav�rista Duke Special\nSeveroirský klavírista a zp�vák Duke Special byl ve st�edu hostem pra�ského koncertu Markéty Irglové na Letní scén� Vyšehrad. Své p�ibli�n� hodinové vystoupení odehrál netradi�n� a� po p�estávce po hlavní hv�zd� ve�era. Vyprodaný dvojkoncertbyl sou�ástí p�ehlídky Metropolitní léto hereckých osobností.\nV komorní atmosfé�e vytvo�ené Irglovou s její skupinou vystoupil dredy ozdobený klavírista a zp�vák Duke Special s bubeníkem Chipem Bailym. Excentrický severoirský kabaretiér, jen� se u� v �eské republice p�edstavil v roli p�edskokana na turné irských The Frames a pra�ského koncertu Glena Hansarda v Divadle Archa, zazpíval své písn�, kv�li kterým bývá odbornou kritikou p�irovnávám k Billymu Joelovi nebo Eltonu Johnovi.\nDuke Special na scén� p�sobí od roku 2002. Výrazn�jšího úsp�chu poprvé dosáhl v roce 2006, kdy jeho album Songs From The Deep Forest dosáhlo prodej�, za které byl ocen�n platinovou deskou. Na turné Irglové v �eské republice, které za�alo 2. srpna v Karlových Varech a �ítá osm koncert� v �eských a moravských m�stech, se zatím p�edstavil v Tel�i a Praze, ve �tvrtek ho �eká poslední koncert turné Irglové na nádvo�í Milevského kláštera.\nNa turné Irglová p�ilet�la z Islandu, kde pracuje na své druhé sólové desce. Poté se p�esune do Ji�ní Koreje, �íny a Malajsie. Diváci na koncertech slyší písn� z jejího prvního sólového alba Anar, nechybí písn� proslavené filmem Once ani ukázky z práv� dokon�ovaného alba. (�tk)\nHerce Bob Hoskins ukon�il kari�ru kv�li Parkinsonov� nemoci\nZnámý britský herec Bob Hoskins kon�í s hereckou kariérou, proto�e trpí Parkinsonovou nemocí. Oznámil to dnes jeho agent. Léka�i u dev�tašedesátiletého Hoskinse zjistili chorobu loni na podzim.\nHoskins byl v roce 1987 nominován na Oscara za úlohu ve filmu Mona Lisa. Proslavily ho i role ve filmech Dlouhý velký pátek z roku 1980 a falešná hra s králíkem Rogerem. Naposledy hrál jednoho z trpaslík� ve filmu Sn�hurka a lovec. Hoskins v dnešním prohlášení pod�koval p�átel�m a fanoušk�m.\nZd�raznil, �e m�l "nádhernou kariéru" a nyní chce trávit �as s rodinou. Stejnou degenerativní nervovou chorobu trpí nap�íklad boxer Muhammad Ali a americký filmový herec Michael J. Fox. (�tk)\nV Praze ukazuj� dva protilehl� p�ly spont�nn�ho um�n� art brut\nDalší výstavu um�ní, kterému se �íká art brut, p�ipravilo pra�ské Muzeum Montanelli (MuMo). P�edstavuje sbírku Pavla Kone�ného, která zahrnuje jak výtvory lidového a naivního um�ní, tak díla za�azovaná do oblasti art brut - um�ní v p�vodním stavu. Dopl�ují ji kresby Karla Havlí�ka, které muzeum vystavuje pod názvem Gigantomachie.\nMuzeum Montanelli sídlící v Nerudov� ulici pod Hradem se tomuto druhu neprofesionálního um�ní v�novalo ve spolupráci se sdru�ením ABCD ji� loni, kdy prezentovalo díla dvou sv�tov� uznávaných �eských tv�rc� art brut Luboše Plného a Anny Zemánkové spole�n� s kresbami nov� objeveného autora Františka Dymá�ka.\nV nov� otevírané výstav� ukazuje dva protilehlé póly spontánního um�ní. Sbírka Pavla Kone�ného, bývalého �editele Národního památkového ústavu v Olomouci a dlouholetého dramaturga a �editele tamního Divadla hudby zahrnuje výtvory od syrových plastik lidových socha�� p�es naivní malby venkovských idyl, portréty, kresby architektur a stroj�, a� po fantaskní krajinné scenérie a halucinatorní kv�tiny spiritistických médií. (�TK)\nNa Vy�ehrad� se prolnou zd�nliv� neslu�iteln� hudebn� ��nry\nU� podeváté bude p�írodní jevišt� pra�ského Vyšehradu hostit na sklonku léta festival divadla a hudby. Pod názvem Vyšehraní s podtitulem Bylo - nebylo se uskute�ní od 10. do 23. zá�í. Od p�vodního �ervnového termínu organizáto�i letos vzhledem k nestálému po�así upustili.\n"Chceme do festivalového d�ní zapojit i nejmenší diváky a pozvat p�edevším prv�á�ky na klasické �eské pohádky," �ekla �editelka a dramaturgyn� p�ehlídky Martina Dimmerová. Program festivalu �áste�n� zachovává vzpomínkovou linii u jednotlivých vystupujících kapel a interpret� a nabídne i ucelený obraz jejich vývoje. "Jako hosty pozveme bývalé �leny jednotlivých seskupení a zazní repertoár z dob jejich za�átk�," dodala Dimmerová.\nOp�t se tedy na Vyšehraní setkají vedle sebe �ánry zdánliv� neslu�itelné v podání interpret�, kte�í spolu b�n� nevystupují. Na Vyšehrad� vystoupí nap�íklad Ida Kelarová, KEKS, Wabi Dan�k, Miloš Dvo�á�ek, Hromosvod, Ginerva, Jitka Vrbová, Standa Chmelík, Miroslav Pale�ek, Vladimír Mišík, Hašlerka, Petr Skoumal, Šimon Kotek, Svatopluk Karásek, Petr Lutka, Tomáš Berka, Olin Nejezchleba a kapely Ztraceni v p�ekladu, Trio de Janeiro, Asonance, Hop Trop, The Boband a Hudbanda. (�TK)\nDo kin p�ijdou Divok� stvo�en� ji�n�ch krajin. Film nadchl Vary i Sundance\nNadšené ohlasy z uvedení na karlovarském festivalu p�edcházejí premiéru amerického filmu re�iséra a spoluscenáristy Benha Zeitlina Divoká stvo�ení ji�ních krajin. V kinech se objeví od 9. srpna, spole�nost Aerofilms ho dnes p�edstavila na projekci v Praze.\n"Re�isér se kdysi potkal s kameramanem Benem Richardsonem díky Janu Švankmajerovi, oba krátce v jeho studiu v Knovízu o Prahy pracovali. Spolu pak nato�ili film, který vyhrál festival v Sundance a z Cannes si letos odvezl Zlatou kameru pro nejlepší debut," komentoval nákup snímku Radim Habartík z Aerofilms. Asi by prý jen t�ko v sou�asné filmové produkci našel titul tak silný po všech stránkách.\nVe filmu hrají výborní neherci, uvedl Habartík. Nap�íklad otce malé dívky v hlavní roli jménem Hushpuppy hraje peka�, kterého objevili, kdy� si k n�mu lidé ze štábu chodili pro �erstvý chléb. Hlavní hrdinku - p�tiletou �ernošskou hol�i�ku - vybral štáb na poslední chvíli ze �ty� tisíc� uchaze�ek.\nVe filmu zní hudba, na ní� se podílel i re�isér. Kamera zabírá krajinu ji�ní Louisiany zpustošenou hurikánem Katrina. "Kouzlo je mo�ná ten správný klí� k tomuto postapokalyptickému podobenství o svobod� a silné v�li �ít, p�e�ít a jít dál," dodal Habartík.\nHlavní hrdinka Hushpuppy �ije v zapomenuté, ale svérázné komunit� v ba�inatém kraji u mrtvého ramene �eky, odd�leném od zbytku sv�ta ochrannou hrází. Maminku u� nemá a její otec je neustále mimo domov. Osam�lá dívka, která p�íb�h komentuje, vnímá p�írodu jako k�ehké spletivo, v n�m� celý vesmír závisí na tom, aby do sebe všechno dokonale zapadalo. Kdy� spole�n� s bou�í p�ijde stoletá voda, tatínek onemocní a Hushpuppy zjistí, �e p�irozený �ád se za�íná rozpadat. Zoufale se sna�í dát sv�j sv�t zase do po�ádku, aby zachránila otce i potáp�jící se vesnici. (�TK)\nZem�el jeden z pr�kopn�k� reggae, na Jamajce ho srazil v�z\nVe v�ku šedesáti let na Jamajce odešel jeden z prvních rapujících reggae zp�vák� Ranking Trevor. Podle BBC muzikanta na motorce srazil v�z v dopravní nehod�.\nRanking Trevor je podepsán pod hity Caveman Skank, Three Piece Chicken nebo Chips, které se objevily v britských hitparádách.\nMuzikant �il v Anglii více ne� dvacet let, spoustu písní ale nato�il i v proslulém jamajském studiu Channel One. Podepsal se pod vznik takzvaného toastingu neboli jamajské obdoby rapu.\nV osmdesátých letech však jeho kariéra za�ala upadat. Proto se vrátil zp�t na Jamajku.\nFOTO - repro Youtube.com\nFestival Oko� pojeden�ct� l�k� na hudebn� i rodinn� program\nFestival Oko�, jeho� 12. ro�ník se koná 18. srpna, op�t láká návšt�vníky na koncerty populárních interpret� i doprovodný program pro celé rodiny. O akci konanou na pódiu pod zbytky st�edov�kého hradu Oko� nedaleko Prahy je tradi�n� velký zájem, poslední ro�níky byly vyprodané. Na festivalu vystoupí Nightwork, Mig 21, Michal Hr�za, Tomáš Klus, Anna K., David Koller, Marta Kubišová a další. Program odstartuje ve 14:00 plze�ská skupina Mandrage, která se na Oko�i letos p�edstavila ji� na za�átku kv�tna na 14. ro�níku festivalu Oko� se š�ávou.\n"Krom� hudebních vystoupení se nejmenší mohou zabavit vodním zorbingem, hrami v d�tském sportovním koutku nebo ve stánku s hra�kami a stavebnicemi," uvedla za po�adatele Johana Turnerová.\nCena vstupenek v p�edprodeji �iní 400 korun, na míst� budou o padesátikorunu dra�ší. D�ti do 12 let a vozí�ká�i mají vstup zdarma. Novinkou letošního ro�níku bude pro �idi�e tester m��ení hladiny alkoholu. Moderátorkou akce bude Tereza Tobiášová. Chyb�t nebude kyvadlová doprava z pra�ského Vít�zného nám�stí a z Kladna na Oko� a zp�t. Také bude p�ipraveno stanové m�ste�ko. Po�adatelé v�nují �ást výt�ku na renovaci z�íceniny. (�TK)\nSpisovatel Topol nebude kandidovat do Sen�tu ze zdravotn�ch d�vod�\nSpisovatel Jáchym Topol nebude kandidovat v podzimních volbách do Senátu. Známá kulturní osobnost se v poslední dob� potýká s vá�nými zdravotními problémy a k odstoupení se prý rozhodl po dlouhých úvahách. Informoval o tom Ond�ej Liška, p�edseda Strany zelených, za ní� se m�l Topol ucházet o p�íze� voli�� na Mladoboleslavsku. Topol chce prý stranu i nadále podporovat.\n"Zdravotní problémy mi ale dávají tak zabrat, �e jsem se nakonec rozhodl nekandidovat do Senátu. �iním tak po dlouhých úvahách a s p�esv�d�ením, �e mohu Zeleným být nadále prosp�šný více jako noviná� �i propagátor," uvedl spisovatel v tiskovém prohlášení. Podle d�ív�jších informací trpí takzvaným Tinnitem, tedy šelestem v uších.\nProzaik, publicista, dramatik a básník Jáchym Topol za�al publikovat v 80. letech v samizdatových edicích. Postupn� se stal jedním z nejuznávan�jších �eských autor�, se svým dílem pronikl i do zahrani�í. (�TK)\nSkupina The Roots roztan�ila nabit� Lucerna Music Bar i bez aut, pen�z a n�sil�\nPov�st výborné �ivé hiphopové kapely dnes ve�er potvrdila podle reakcí beznad�jn� vyprodaného Lucerna Music Baru v Praze americká formace The Roots. Svoji energickou produkcí rozpohybovala zapln�ný sál a její rytmická hudba roztancovala i dívky stojící frontu u baru. V metropoli The Roots zahráli poprvé, Do �eska se vrátili �ty�i roky po své premié�e na festivalu Hip Hop Kemp v Hradci Králové.\nSkupina dorazila na pódium ve 22:00. P�edtím p�ítomné svoji produkcí bavili dýd�ejové Pufas a Chocolatic. Texty kapely se zabývají tématy, je� jsou blízká oby�ejným lidem, postrádají rapová klišé o násilí, pen�zích a autech.\nThe Roots s nep�ehlédnutelným obrovským lesklým suzafonem, na který hraje Tuba Gooding Jr., zahájili koncert skladbou Paul Revere p�evzatou z repertoáru Beastie Boys. Nadšené publikum odm��ovalo jejich písn� mohutným aplausem, mnozí však ignorovali prosbu kapely o zdr�ení se kou�ení. Nad nadšeným davem se toti� �asto b�hem koncertu vznášela typická v�n� marihuany.\nVedle vlastních skladeb z celé své dlouhé kariéry od debutové desky Do You Want More?!!!??! z roku 1995 nabídli The Roots i n�kolik p�evzatých písní. Velkou pozornost vyvolala melodie hitu Sweet Child O' Mine od Guns N' Roses, uznalý aplaus zase odm�nil dlouhé sólo bubeníka Questlova. (�TK)\nH�ebejk�v film se sc�n��em od Viewegha uvid� jako prvn� div�ci ve V�tkovic�ch\nKomedii Jana H�ebejka Svatá �tve�ice uvidí jako první diváci ve Vítkovicích. Bude to 20. srpna v multifunk�ní hale Gong. O den pozd�ji se další p�edpremiéra snímku, který se v kinech objeví od 23. srpna, uskute�ní na Ob�anské plovárn� v Praze. Oznámil to Petr Slavík z distribu�ní spole�nosti Bontonfilm.\nP�vodní scéná� k p�íb�hu dvou man�elských pár� napsal Michal Viewegh. I proto distribu�ní slogan hlásá, �e "tohle si od Viewegha nep�e�tete, to musíte vid�t". Všechny p�edchozí filmy, k nim� psal scéná�, toti� tvo�il podle vlastních kni�ních p�edloh.\n"Do Vítkovic se za prvními diváky osobn� vydají vedle re�iséra a scenáristy také herci Hynek �ermák, Viktorie �ermáková a Marika Procházková," uvedl Slavík.\nDalší hlavní roli vytvo�il Ji�í Langmajer. Spolu s �ermákem hrají elektriká�e Ondru a Vítka, kolegy z práce a navíc sousedy z dvojdomku, ve kterém s rodinami �ijí v harmonii. Jejich man�elky se mají rády, Ondrovi dospívající synové chodí s Vítkovými dospívajícími dcerami. Všeobjímající idylu narušuje jen ubíjející stereotyp erotiky obou pár�. Kdy� kamarádi dostanou mo�nost odcestovat na brigádu na karibský ostrov, kde hurikán zni�il elektrické vedení, vezmou man�elky s sebou. A práv� v izolovaném exotickém ráji se rozhodnou vy�ešit man�elský sex pom�rn� originálním zp�sobem. (�TK)\nZem�el oscarov� autor hudby k film�m Podraz a Takov� jsme byli\nVe v�ku 68 let v pond�lí zem�el skladatel filmové a divadelní hudby Marvin Hamlisch, který slo�il hudbu nap�íklad ke snímk�m Podraz a Takoví jsme byli. Mluv�í rodiny oznámil bez dalších podrobností, �e Hamlisch zem�el v Los Angeles po krátké nemoci.\nHamlisch získal b�hem kariéry t�i Oscary, �ty�i televizní ceny Emmy, �ty�i ceny Grammy a divadelní ocen�ní Tony, kterou dostal za hudbu k muzikálu Chorus Line.\nSlo�il hudbu asi ke 40 film�m, v�etn� snímk� jako Oby�ejní lidé, P�íští rok ve stejnou dobu a Sofiina volba. Na Oscara byl nominován celkem dvanáctkrát. V roce 1974 ho dostal za hudbu k filmu Takoví jsme byli i za titulní píse�. P�i stejné ceremonii dostal Oscara za nejlepší úpravu skladby Scotta Joplina pro Podraz. (�TK)\nKo�sk� mrva p�ed berl�nskou galeri� p�ipom�n� obraz, kter� zabavili nacisti\nBerlín má další netradi�ní um�leckou instalaci. Hromady um�lé ko�ské mrvy u Nové národní galerie mají p�ipomínat obraz expresionisty Franze Marka V� modrých koní. Dílo zabavili v roce 1937 nacisté a dodnes je nezv�stné, p�ipomíná BBC.\nInstalaci Martina Gostnera tvo�í �ty�i hromádky znázor�ující modrý ko�ský trus. Ka�dá kupka p�edstavuje jednoho kon� z obrazu, který Marc vytvo�il v roce 1913.\nNacisté expresionistická díla pova�ovali za "nen�mecká". Gostnerovo dílo má podle berlínské galerie vyvolávat iluzi, �e Markovi kon� jsou stále na�ivu a kolem budovy známé kulturní instituce d�lají "hromádky".\nMarkovo dílo v roce 1919 koupil tehdejší �editel berlínské galerie Ludwig Justi a a� do konfiskace bylo sou�ástí sbírek Nové národní galerie. Stejn� jako je tomu u mnoha dalších ztracených d�l, ani u V�e modrých koní není jasné, zda byl obraz zni�en, nebo stále existuje. (�TK)\nV Nizozemsku vznikl film re��rovan� p�es Twitter\nTisícovky u�ivatel� Twitteru v Nizozemsku dostaly p�íle�itost re�írovat hraný film. Ke snímku Onder Controle (Pod kontrolou) posílali texty a pokyny herc�m. Experimentální film bude mít premiéru na filmovém festivalu v Nizozemsku, který za�íná 26. zá�í.\nU�ivatelé sít� mohli na internetu �iv� sledovat vznik thrilleru, jeho� zadavatelem je festival po�ádaný v Utrechtu. "Byl to jedine�ný experiment, který se povedl," �ekla dnes mluv�í festivalu Marieke Salieová.\nDevadesátiminutový film vznikl v Overbergu u Utrechtu za p�ítomnosti deseti kamer, více ne� sto�lenného filmového štábu a 13 známých nizozemských herc�.\nJejich jednotlivé role a d�j filmu byly p�edem dány jen rámcov�: Spisovatel Thijs Bos vyr�stá v psychiatrickém za�ízení a je obvin�n z vra�dy své p�ítelkyn� Sary. Pov��ená redakce posílala zhruba ka�dé t�i sekundy vybrané "tweety" herc�m, kte�í je m�li p�evést do hrané formy. (�TK)\nSpisovatelka Kub�tov�, autorka Krakono�e a Trautenberka, oslav� devades�tiny\nProzai�ka, dramati�ka a autorka knih pro d�ti a mláde� Marie Kubátová, která 8. srpna oslaví devadesátiny, pat�í k nej�ten�jším domácím spisovatelkám, p�esto�e se sama pova�uje spíš za venkovskou apatyká�ku. Proslula p�edevším jako autorka krkonošských pohádek, je� tvo�í asi t�etinu ze zhruba p�l stovky jejích kni�ních titul�.\nVystudovaná farmaceutka pod�dila lékárenský pláš� i spisovatelské pero po své matce Amálii Kutinové. Spolu s ní sbírala po krkonošských chalupách pov�sti a nám�ty, z nich� pozd�ji vznikly Daremné pouda�ky, Krakonoš�v rok �i Ho�ké bejlí. P�i psaní �asto t�í i z vlastní lékárnické praxe (U t�í ko�ek, T�ikrát denn� kapku rosy), z knih pro d�ti pat�í k nejznám�jším pohádky o Krakonošovi a Trautenberkovi.\nV�ro�� oslav� kapela Arakain, se kterou za��nala Lucie B�l�\nKapela Arakain po�ádá 26. �íjna v rámci oslav 30. výro�í své existence koncert v Praze na výstavišti v Let�anech. Její nejv�tší letošní vystoupení navá�e na jarní turné Arakain XXX Best of Tour. V Praze se p�edstaví se skupinou mnoho host�.\nArakainu v prostorách PVA Expo Let�any pogratulují kolegové z kapel Alkehol, Harlej, Kreyson, Škwor, Absolut Deafers, Ascendancy, Assessor, Dymytry, Fata Morgana, Kryptor, Markýz John, Menhir, Titanic, Törr a další. Série 14 jarních koncert� metalové skupiny Arakain s její bývalou zp�va�kou Lucií Bílou za�ala 9. b�ezna v Polné u Jihlavy.\nBílá s Arakainem vystupovala t�i roky v po�átcích své kariéry a poté se v�dy po p�ti letech zú�ast�ovala jejich výro�ních akcí. Poslední koncert turné, jeho� mnoho koncert� bylo vyprodáno, se uskute�nil 28. dubna v Kladn�. Ú�ast na turné odmítl bývalý dlouholetý zp�vák Arakainu Aleš Brichta (�TK).\nSting zase v �esku. Tentokr�t p�ijede na druhou stranu republiku, zahraje v Ostrav�\nV Ostrav� vystoupí britský zp�vák Sting. Jeho koncert bude v pond�lí 19. listopadu hostit �EZ Aréna. Do Ostravy se Sting vrací po 15 letech. V �esku Sting vystupoval opakovan�. Jen jednou ale zavítal do Ostravy.\nŠedesátiletý Sting, vlastním jménem Gordon Sumner, stál nejprve v roce 1977 u zrodu slavné kapely Police, první sólové album vydal o osm let pozd�ji. Za svou kariéru prodal tém�� 100 milión� alb jako sólový um�lec a získal deset cen Grammy, Zlatý glóbus, cenu Emmy a t�i nominace na Oscara. Naposledy vydal titul Sting: 25 Years, který vyšel 26. zá�í 2011. Tato kolekce zachycuje poprvé v historii jak nejv�tší hity, tak i rarity ze Stingovy dlouholeté sólové kariéry.\nSting u� letos v �esku vystoupil dvakrát, poka�dé v Praze. V únoru si jeho koncert v Kongresovém centru nenechalo ujít 3000 lidí a v �ervnu ve vyso�anské O2 Arén� 13 000 poslucha��. (�TK)\nV centru Plzn� vyroste �est hudben�ch sc�n a bude se hr�t zadarmo\nRozsáhlý pouli�ní festival o�iví od �tvrtka na deset dn� centrum Plzn�. Takzvaný Pilsen City Fest, který je st�ejní �ástí multi�ánrového projektu �ivá ulice - Plze�ská setkání, nabídne lidem zdarma p�es 80 koncert� a divadelní p�edstavení. V historickém st�edu m�sta vznikne šest scén, krom� hudby mnoha styl� i divadla �eká na návšt�vníky také nap�íklad dvoudenní p�ehlídka mladé módy a designu.\nPodle dramaturga festivalu Davida Gayde�ky bude hlavní scéna festivalu na nám�stí Republiky pat�it vícegenera�nímu setkání. Na pódiu se ka�dý den potkají v�dy otcové se svými syny, nap�íklad Jan Burian a jeho syn Ji�í s kapelou Republic of Two nebo Michal Pavlí�ek a jeho syn s kapelou U-Prag. "Také t�eba Jan a Zden�k Kluka v jedné kapele �ankišou, která hraje hned první den, ve �tvrtek 9. srpna," �ekl Gayde�ka.\nKompletní program festivalu je na webu.\nV Ostrav� se vydaj� na proch�zku s architekty, prov�zet m�stem bude i Josef Pleskot\nNa originální procházky s p�edními �eskými architekty a historiky architektury budou moci p�i festivalu Den architektury vyrazit zájemci také v Ostrav� a okolí. Festival se po lo�ské úsp�šné premié�e rozší�il do dalších m�st. Uskute�ní se 29. a 30. zá�í ve více ne� 30 m�stech.\nMezi vrcholy programu bude podle ní pat�it procházka s p�edním �eským architektem Josefem Pleskotem po Ostrav�-Vítkovicích. Za�ne u unikátního památkového areálu vítkovické Dolní oblasti. Historik architektury Martin Strakoš zase ú�astníky provede po mén� známých okrajových �tvrtích m�sta, Radvanicích a Michálkovicích. Uká�e školní budovy a d�lnické kolonie spojené s t�bou uhlí i stavby související s bou�livým nábo�enským a duchovním �ivotem. V nedalekém Haví�ov� bude procházka s místními architekty Lucií Chytilovou a Adamem Guzdkem po budovách bruselského stylu, které se vymykají sou�asné stavební pr�m�rnosti a typizaci ostatní socialistické zástavby ve m�st�. Další informace najdou zájemci na internetových stránkách www.denarchitektury.cz.\nPomez� m�dn� a erotick� fotografie p�edstav� festival na Oko�i\nFotografický festival, p�i kterém budou p�ímo na míst� vznikat módní fotografie, p�ipravují po�adatelé na p�elom srpna a zá�í na hrad Oko�. Na dva dny vyroste na Oko�i a v podhradí dev�t otev�ených ateliér� s profesionálním nasvícením, r�zným pozadím, s modelkami, s prostorem pro fotografy v�etn� tribun a s technickým servisem.\nFestival XTASY glamour photo fest se na Oko�i uskute�ní 31. srpna a 1. zá�í. Princip festivalu je podle v tom, �e se kdokoliv m�e akreditovat a fotit v ateliérech s r�zným pozadím a p�íb�hem. Festival doplní i hudební a tane�ní program na velkém pódiu s kapelami. Nejv�tší zv�davost podle organizátor� vyvolává tane�ní skupina Dekkadancers, kterou tvo�í tane�nice Národního divadla a svoji energickou show nacvi�ily p�ímo pro festival.\nGlamour je �ánr na pomezí módní a lehce erotické fotografie, jeho� po�átky se datují do za�átku 19. století. P�vod sou�asného glamour �ánru je spojený s raným Hollywoodem, v 50. letech ho zcela zm�nil �asopis Playboy. Hlavním hostem festivalu bude Rolando Gomez, bývalý vále�ný fotograf a v sou�asnosti jeden z nejvýrazn�jších p�edstavitel� glamour fotografie. P�ed samotným festivalem povede Rolando Gomez v Praze fotografický workshop. (�TK)\nHistorie zl�nsk�ho divadla o�ije na l�ze�sk� kolon�d�\nZlínské divadlo p�ipravuje výstavu, kterou se bude prezentovat na láze�ské kolonád� v Luha�ovicích. Halu Vincentka zaplní divadelní kostýmy, makety, fotografie i ocen�ní, které divadlo získalo.\nVernisá� je naplánovaná na 19. srpna, výstava potrvá do 6. zá�í. Lidé si budou moci na dvanácti velkých panelech prohlédnout fotografie herc� a inscenací z historie i sou�asnosti. K vid�ní budou dv� makety od Jaroslava �ermáka z her Kabaret a �erná komedie. Divadlo se pochlubí také nap�íklad Cenou divák� �eské televize, kterou získalo v rámci Cen Alfréda Radoka za inscenaci Smrt Hippodamie z roku 2007. Výstavu doplní sedm divadelních kostým�.\n"Uká�eme nejvýznamn�jší body historie našeho divadla, p�edstavíme inscenace, re�iséry, výtvarníky, herce a dramaturgy," uvedl výtvarník zlínského divadla Radek Pluha� s tím, �e divadlo p�edstaví také sou�asný repertoár a p�iblí�í první premiéry v nové sezón�, kterou 8. zá�í zahájí P�íb�hy oby�ejného šílenství. (�TK)\nP�ed 55 lety zem�el slavn� komik Oliver Hardy, par��k Stana Laurela\nAmerický herec Oliver Hardy, který zem�el v 65 letech 7. srpna 1957, je pova�ován za jednoho z král� filmové grotesky. Spolu se Stanem Laurelem vytvo�ili nerozlu�nou komediální dvojici, její� kousky v n�mých a pozd�ji i zvukových snímcích u divák� dodnes vyvolávají salvy smíchu.\nNesourodá dvojice dobromyslného tlouštíka Hardyho a nemotorného hube�oura Laurela se dala dohromady v roce 1927, kdy u� m�l ka�dý z nich za sebou zkušenosti z divadla, kabaretu i filmu. Od té doby spolu nato�ili p�es sto snímk�, z toho 27 celove�erních. Za grotesku St�hujeme piano získali v roce 1932 Oscara, brzy poté ale za�ala jejich sláva uvadat. (�TK)\nUmberto Eco p�e, �e kamery n�s p�ipravuj� o pro�itky\nFotografují �i filmují a pak to vše dávají na internet. Mnozí lidé - kdy� se nachomýtnou k n�jaké události - nemyslí na nic jiného. A tím se p�ipravují o mo�nost pochopit, co se p�ed jejich o�ima skute�n� d�je, napsal Umberto Eco v italském týdeníku L´Espresso.\nP�ed �asem mi na Špan�lské akademii v �ím�, kde jsem cht�l promluvit, jedna paní namí�ila do tvá�e oslnivé sv�tlo své kamery a zabránila mi tak p�e�íst poznámky. Reagoval jsem velmi rozmrzele a ta paní sv�tlo vypnula, tvá�ila se však, jako kdybych ji hluboce urazil. Jindy v San Leo, kde radnice zahajovala výstavu o krajinách na obrazech malí�e Piera della Francesca, m� t�i lidé oslnili bleskem a musel jsem jim p�ipomenout pravidla dobrého chování.\nV obou p�ípadech je syndrom elektronického oka srazil z �lov��í úrovn�, na kterou si snad d�lali nárok: prakticky nem�li zájem o to, co se �íkalo, cht�li jen událost zaznamenat, aby ji snad umístili na YouTube. Nem�li zájem pochopit to, co se �íkalo, ale jen cht�li zachytit svou kamerou �i fotoaparátem to, co mohli vid�t vlastníma o�ima. Toto vyu�ívání mechanického oka na úkor mozku z�ejm� duševn� poznamenalo rovn� lidi jinak civilizované.\nOdcházejí z d�jišt� události, jí� byli p�ítomni, s jakýmisi obrázky, ale bez jakéhokoli pon�tí o tom, �emu byli p�ítomni. A jestli�e jdou do sv�ta, aby fotografovali všechno, co spat�í, jsou zjevn� odsouzeni k tomu, aby zapomn�li to, co jen den p�edtím zachytili. P�i mnoha p�íle�itostech jsem vypráv�l, jak jsem p�estal fotografovat v roce 1960, po cest� po francouzských katedrálách, kdy jsem d�lal obrázky jako blázen. Po návratu jsem m�l sbírku velmi skromných fotografií, ale nevzpomn�l jsem si na to, co jsem vid�l.\nOdvrhl jsem fotografický p�ístroj a p�i p�íštích cestách jsem zaznamenával vše, co jsem vid�l, jen svou myslí. Na památku, a spíše pro druhé ne� pro sebe, jsem kupoval ty nejlepší pohlednice. Kdy� mi bylo jedenáct let, upoutaly mou pozornost nezvyklé výk�iky na silnici, kde jsem zrovna byl. Na dálku jsem vid�l, jak kamion narazil do lehkého auta �ízeného vesni�anem, vedle kterého sed�la �ena. Tu náraz odmrštil na zem. M�la rozt�íšt�nou lebku a le�ela v tratolišti krve a vylitého mozku, zatímco man�el ji tiskl a k�i�el zoufalstvím. V hr�ze jsem se ani nep�iblí�il.\nNejen�e to bylo poprvé (a našt�stí naposledy), co jsem vid�l mozek vylitý na asfalt, ale bylo to také poprvé, co jsem se setkal se smrtí. A s bolestí a zoufalstvím. Co by se stalo, kdybych tehdy m�l mobilní telefon s fotoaparátem, jak ho dnes má ka�dý chlapec? Asi bych to zachytil, abych pak mohl kamarád�m ukazovat, �e jsem u toho byl, a pak bych sv�j vizuální kapitál umístil na YouTube, abych poskytl i jiným pot�šení z nešt�stí druhých.\nA pak bych mo�ná dál pokra�oval v zachycování dalších krutostí osudu a k nešt�stí druhých bych se stal lhostejným. Já jsem si však naopak vše zachoval ve své pam�ti a tento obraz m� i po šedesáti letech znepokojuje a vychovává v tom smyslu, �e prost lhostejnosti sdílím nešt�stí druhých. Nevím, zda dnešní d�ti ješt� mají mo�nost stávat se dosp�lými. Dosp�lí s o�ima p�ilepenýma na sv�j mobil jsou nav�dy ztraceni. (�tk)\nWabi Dan�k, Rad�za a spol se sejdou na nov�m albu\nTragédie oddílu generála Custera, ná�ek nad zma�enými �ivoty st�elc� i padlých d�v nebo Nebeští jezdci. O t�ch bude v zá�í na novém albu zpívat trampský bard Wabi Dan�k s hudebníky mladších generací v�etn� Rad�zy, referoval server idnes.cz.\nPodle n�j je iniciátorem desky bubeník David Lanštof. Natá�elo se za�átkem léta ve srubu v Orlických horách, uprost�ed nedot�ené p�írody a série ohromujících bou�í, které muzikant�m v��n� vyhazovaly proud.\nZvukovou stránku alba m�l na starosti Michal Pekárek, obrazovou �ást desky obstará fotograf Druhé trávy Roberta K�es�ana Ji�í Turek.\nLetn� slavnosti dnes kon�� Kouzeln�m ostrovem\nZáv�re�ný koncert festivalu Letní slavnosti staré hudby dnes ve Špan�lském sále Pra�ského hradu p�ipomene velkolepost operních produkcí a oratorní tvorby v Anglii 17. a 18. století.\nProgram s názvem Kouzelný ostrov bude zasv�cen hudebním velikán�m Henry Purcellovi a Georgu Friedrichu Händelovi. Árie z oper a oratorií zazní v podání sopranistek Hany Bla�íkové a Olgy Pasiecznikové. Instrumentální slo�ku obstará barokní orchestr Collegium Marianum.\nZazní árie z oper a oratorií jako The King Arthur, The Fairy Queen, Dido and Aeneas nebo Acis and Galatea. Orchestr Collegium Marianum, nejen doprovodí p�vecké party, ale p�idá nap�íklad �ásti ze známé Händelovy Vodní hudby �i Hudby pro oh�ostroj.\nNázev koncertu, jej� si po�adatelé vyp�j�ili z jedné z uvád�ných árií, odkazuje k Velké Británii jako k hájemství barokní hudby a kolébce mno�ství písní a dodnes oblíbených melodií. Festival za�al 19. �ervence. Úvodní ve�er s názvem Batalla se uskute�nil v zapln�ném Špan�lském sále Pra�ského hradu v re�ii špan�lského souboru Forma Antiqva.\nProgram 13. ro�níku slavností staré hudby nabídl celkem osm p�edstavení a hudbu 16. a� 18. století v autentickém podání r�zných soubor� a interpret� v historických sálech na r�zných místech Prahy. (�tk)\nKytarist� maj� sraz v Brn� na festival a kurzy\nNocí flamenca na nádvo�í hradu Špilberk v ned�li za�ala významná kytarová akce v �esku, 21. ro�ník Mezinárodního kytarového festivalu Brno. Zahrál na ní Špan�l Oscar Herrero s tane�nicí Marianou Colladovou a dalšími rodilými hudebníky z Andalusie.\nNa ostatní vystoupení budou moci zájemci p�ijít do zastupitelského sálu Nové radnice. Krom� koncert� tvo�í program p�ehlídky také kurzy, sout� pro mladé hrá�e a výstava koncertních nástroj�. Dle po�adatel� jde o jednu z nejv�tších kytarových akcí ve st�ední Evrop�.\nN�které koncerty, nap�íklad ten zahajovací, byly u� m�síc p�ed zahájením festivalu tém�� vyprodané. B�hem letošního festivalu návšt�vníci uvidí i hv�zdy, kterými jsou nap�íklad Ameri�ané Scott Tennant a Andrew York. Oba mají doma presti�ní cenu Grammy a prošli slavným komorním souborem Los Angeles Guitar Quartet. Muzikant York celý festival 11. srpna zakon�í.\nZahrají také kytaristé z Mexika a Itálie. "Um�lci sem jezdí rádi, proto�e se zde dob�e cítí, i kdy� by si jinde t�eba vyd�lali více," uvedl u� d�íve �editel festivalu Vladislav Bláha. Sou�ástí setkání kytarist� jsou i kurzy, p�i kterých zkušení hudebníci p�edají um t�m mladším. Mladí kytaristé se potom budou moci utkat o kytaru vyrobenou japonským mistrem. (�tk)\n1.VIDEO: Gordon-Levitt nato�il s Johanssonovou komedii o z�vislosti na pornup�e�teno: 6121x\n2.�t�ty Star Treku odolaly siln� konkurenci nap�l. Tr�by zat�m pokulh�vaj� za Iron Manemp�e�teno: 4981x\n3.Rudolfinum p�edstavuje fotky portugalsk�ho J�ry Cimrmana, ohromuj� i po 100 letechp�e�teno: 4425x