V. V. Pjakin: Otázky a odpovědi ze dne 21. 03. 2016 | Outsider Media\nvalerij pjakin • 25. března 2016 • 101 přečtení\nDnešního Pjakina musím pochválit bez výhrad.Odpovídá na položené otázky dobře a pravdivě.\nfajt • 25. března 2016\nTakže nejde o nějaké astronomické platy. 6,000 000 Rb´=zhruba 2 mil Kč = zhruba 75 000 Euro ,\nčili něco přes 6000 Euro měsíčně. Každý europoslanec kasíruje měsíčně 32 000 Euro. Z toho si\nplatí asistenty,dopravu a pod, ovšem je zřejmé,že si tam každý pospávající europoslanec vydělá\nměsíčně podstatně víc než Putin či Medveděv a jen ty nejvyšší příjmy ruských státních úředníků\nse pohybují na úrovni našich velmi drahých zástupců v evropské žvanírně bez vlivu na exekutivu.\nPrvní půlka byla dobrá, jak začal motat o předpotopní civilizaci … to jsou ty věci, co mě na KSB štvou.\nJejich vysvětlení principů DVTŘ je dost nedidaktické, nedivím se té poslední otázce. Jako kolovrátky, čtěte tlusté knihy … a co takhle anglosaské step-by-step? Dokonce Lenina v dobrém vzpomněl … ale ten bolševiky jistě nevzdělával v DVTŘ, učil je ideologii marxismu a hlavně potřeboval civilní vzdělanost, kvalifikované dělníky, inženýry, manažery … bez nich by se nic postavit nedalo.\nI když, a za tím si stojím, Lenin obecné principy řízení znal, ale ne od Němců ani od žreců. Vypracoval se sám.\nBéda • 26. března 2016\nB. Fábry – brilantní jako vždycky: http://www.noveslovo.sk/c/Pripad_Savcenkova_a_nezavislost_sudnictva\nhudryper • 26. března 2016\nfajt • 25. Březen 2016\nVelmi důležité potvrzení toho,co víme z dřívějších náznaků a co se odráželo a ještě odráží v us.\nzahraniční politice,v poslední době i ve vnitřní,t.j. v předvolební kampani na prezidenta USA.\nTrochu mne zaráží role klanů Bushů ve službách Rotschildů. Začíná se mi také potvrzovat, že\nTrump vůbec není nezávislý kandidát , je zřejmě chytře veden tak,aby rozložil na padrť vedení republikánské partaje a posléze coby černý kůň Rotschildů vedl USA k podobné perestrojce,\njako tomu bylo s Gorbačovem v SSSR. I nám,jestli se pamatujete,připadaly mnohé výroky ze\nstrany Gorbačova senzační a v naprostém rozporu s hlásanýma věčnýma pravdama až dosud vedoucích sil socialistických společností, komunistickým zkamenělým estabilišmentem. Pro\nsvět,v němž je nám žít a hlavně v němž budou žít naše děti a vnoučata je porážka amerických\nglobalistů a bombardovacích demokratů nadějí,přitom ale současně nebezpečí dalšího úspěchu\nRotschildů GP) vede k hyperkoncentraci světového majetku a z toho plynoucí politické moci.\nfajt • 26. března 2016\nIrena • 26. března 2016\nПришлось даже силами России задействовать прямое разрушение нефтяного бизнеса ИГИЛ бомбовыми ударами. После чего тут же выяснились массовые приписки добываемой нефти сланцевыми компаниями США.\nkroksunkrok • 26. března 2016\nS ohľadom na vek Zeme je vysoko pravdepodobné, že tu bola nie jedna, ale niekoľko pred- (-potopných, -inokatastrofických) civilizácií. Aj pred Tebou tu žili Tvoji predkovia a ich predkovia a …- obrovská väčšina z nich nebola súčasťou technogénnej civilizácie, tiež „nič“ (žiadne hmotné dôkazy, veci dennej potreby, „(ústne) poznámky“ či stavby obydlí a pod.) po nich neostalo – a napriek tomu veríš, že „jednou žily, bily“.\nNemáš priamu skúsenosť s ďalekou minulosťou, iba vieru a posudzuješ cez jej prizmu vieru iných (napr. vieru získanú na základe znalostí vzájomne spolupracujúceho tímu mnohých analytikov po dôkladnom štúdiu obrovského množstva podkladov a dlhoročnej analýze pod hlavičkou KSB – t.j. vieru (informovanejšiu) ľudí, ktorí majú značný nadhľad – aj nad koncepciou, v ktorej funguješ/m/me).\nLenin fungoval v rámci existujúcej koncepcie (biblickej)a snažil sa (?) do istej miery zvýšiť kvalifikáciu ľudí, len aby mohli konkurovať konkurenčnému zriadeniu – ale v rámci tej istej koncepcie! Základné pokrivené informácie, resp. (ne)znalosti o podstate života, sveta, spoločnosti, … rovnako ako jeho predchodcovia už od Sumeru, Egypta a spol. neobjasňoval.\nKSB je kvalitatívne i kvantitatívne (širokospektrálna, obšírna až „všezahŕňajúca“ (komplet stavba na kľúč), neskrýva informácie, voľne a bezplatne ich zverejňuje pre každého (záujemcu) z rôznych uhlov (krátko-, stredne-, i dlhodobého pohľadu), atď.) iná, objemnejšia koncepcia. V rámci takto novej koncepcie musel byť vytvorený nový zodpovedajúci pojmový aparát. Ak ľudia, ktorí všetci do jedného vyšli zo starého typu koncepcie, chcú prijať, pochopiť a použiť novú koncepciu, musia sa najskôr tento „nový jazyk“ naučiť a potom všetky oblasti (preto veľa hrubých kníh a dobrovoľne) nanovo (pre)naštudovať.\nLenin vše vysvětlil velice polopaticky a srozumitelně ve svých dílech – kupř. Imperialismus jako nejvyšší stadium kapitalismu. A nemusel se přitom uchylovat k mystériím a různým splácaninám. Tzv. DVTŘ obsahuje racionální část = to co zanechal po sobě Marx a Lenin, případně Stalin a pak „transcedentální“ iracionální nadstavbu – idealismus.\nS ohľadom na vek Zeme je vysoko pravdepodobné, že tu bola nie jedna, ale niekoľko pred- (-potopných, -inokatastrofických) civilizácií. Aj pred Tebou tu žili Tvoji predkovia a ich predkovia a …-obrovská väčšina z nich nebola súčasťou technogénnej civilizácie, tiež „nič“ (žiadne hmotné dôkazy, veci dennej potreby, „(ústne) poznámky“ či stavby obydlí a pod.) po nich neostalo – a napriek tomu veríš, že „jednou žily, bily“.\nNemáš priamu skúsenosť s ďalekou minulosťou, iba vieru a posudzuješ cez jej prizmu vieru iných (napr. vieru získanú na základeznalostívzájomne spolupracujúceho tímu mnohých analytikov po dôkladnom štúdiu obrovského množstva podkladov a dlhoročnej analýze pod hlavičkou KSB – t.j. vieru (informovanejšiu) ľudí, ktorí majú značný nadhľad – aj nad koncepciou, v ktorej funguješ/m/me).\nKSB je kvalitatívne i kvantitatívne (širokospektrálna,obšírna až „všezahŕňajúca“ (komplet stavba na kľúč), neskrýva informácie, voľne a bezplatne ich zverejňuje pre každého (záujemcu) z rôznych uhlov (krátko-, stredne-, i dlhodobého pohľadu), atď.) iná, objemnejšia koncepcia. V rámci takto novej koncepcie musel byť vytvorený nový zodpovedajúci pojmový aparát. Ak ľudia, ktorí všetci do jedného vyšli zo starého typu koncepcie, chcú prijať, pochopiť a použiť novú koncepciu, musia sa najskôr tento „nový jazyk“naučiť a potom všetky oblasti (preto veľa hrubých kníh a dobrovoľne) nanovo (pre)naštudovať.\n1. „S ohľadom na vek Zeme je vysoko pravdepodobné“\nNení to vysoce pravděpodobné, proč by mělo? Savci jsou tu několik desítek miliónů let, vývoj člověka se počítá v milionech, ale to je primáta, i k primátovi se muselo dospět počínaje savcem velikosti myši.\nSe stářím Země (4 – 5 mld let) to má společného málo, po většinu období to byl jen velmi primitivní život.\n2. „nebola súčasťou technogénnej civilizácie“ – to znamená co? Ještě před objevením kovů nebo před objevením ohně? Tak jejich život byl jednoduše primitivní. Obývali jeskyně nebopozději stany, živili se lovem a sběrem. A byli počátkem civilizace naší, nikoli nějaké předchozí\n3. „vieru (informovanejšiu) ľudí, ktorí majú značný nadhľad.“ To jsou nějací bohové, kterým mám věřit, nebo kdo? Víra tvá tě uzdravila. Věřit nebudu nikomu, kdo nepředloží jasné důkazy založené na seriózním výzkumu. Nejsem ovce, abych kdekomu věřil kdeco jen proto, že tvrdí, že přečetl knihy knih. Ať vystoupí a prokáží, že mají větší nadhled, než já.\n4. „KSB je kvalitatívne i kvantitatívne (širokospektrálna,obšírna až „všezahŕňajúca“ (komplet stavba na kľúč), neskrýva informácie, voľne a bezplatne ich zverejňuje pre každého (záujemcu) z rôznych uhlov (krátko-, stredne-, i dlhodobého pohľadu), atď.) iná, objemnejšia koncepcia.“\nAno? Tak ať to prokáže! Zatím se tak nestalo, věří jí jen pár věřících.\nhttp://www.novinky.cz/koktejl/138589-lidstvo-bylo-pred-70-000-lety-podle-vedcu-na-pokraji-vyhynuti.html – na prostém mainstreamovém článku je zajímavá jedna věc, že přiznává bottleneck efekt homo homo, ostatní je hodně spekulativní omáčka, která má pozitivně naladit a nalít dalšího falešného optimismu pro sešup jednoho druhu – samotní sociální, kulturní a archeologičtí antropologové ve svém vědeckém a badatelském prostoru už dávno opustili Darwina s jeho nevědeckou ( spíše náboženskou – jimi taky placenou ) prací – jejich dnešní teorie jsou i v té soft verzi hodně radikální ( lineární evoluce minimálně, ale prudké stimuly a cizorodé zásahy ano ) a tedy masově a mocensky neprůchozí ( ale to by bylo na jinou platformu ). ..)\nprý to pro tehdejší zainteresované byl docela šok, když se z největší pravděpodobnosti jevila real verze, že jde o původní obyvatele zdejší planety, kteří byli nalezeni ve ( nebo omylem po ) stázi, šok byl prý oboustranný, jak pro zdejší osazenstvo, tak i pro minulé domorodce. ..)\nhttp://www.novinky.cz/koktejl/138589-lidstvo-bylo-pred-70-000-lety-podle-vedcu-na-pokraji-vyhynuti.html – na prostém mainstreamovém článku je zajímavá jedna věc, že přiznává bottleneck efekt homo homo, ostatní je hodně spekulativní omáčka, která má pozitivně naladit a nalít dalšího falešného optimismu pro sešup jednoho druhu – samotní sociální, kulturní a archeologičtí antropologové ve svém vědeckém a badatelském prostoru už dávno opustili Darwina s jeho nevědeckou ( spíše náboženskou – jimi taky placenou ) prací – jejich dnešní teorie jsou i v té soft verzi hodně radikální ( lineární evoluce minimálně, ale prudké stimuly a cizorodé zásahy ano) a tedy masově a mocensky neprůchozí ( ale to by bylo na jinou platformu ). ..)\nNo jsou „vědci“ a vědci. věda se pro mnohé mění v kšeft, honbu za granty a je zneužívána v míře, kterou si možná neumíme představit. Mimo jiné je také polem, kde zuří informační válka. Žádný seriózní vědec dnes nebude popírat Darwina. Pokud to dělá, tak je buď placeným bojovníkem info války nebo hlupák, který si označení vědec vůbec nezaslouží.\nNo pokud vás zajímají mimozemšťané, tak je známo pouze jedno místo, které na Zemi pravidelně navštěvovali. Sice je to velké tajemství, ale já vám to všem prozradím. Je to město Guslar Veliký a vyprávět by vám o nich jako očividný svědek mohl pan Kornelius Udalov.\nInu, bylo by zajímavé sledovat tok peněz. Kdo ty výzkumy a vědce platil a jaké jsou jeho zájmy. Vysvětlení může být mnoho. Pokud nebude genové vyšetření autorizovanou genetickou laboratoří (proč vlastně není?) a jasně publikovány výsledky výzkumů, nemá cenu se tím zabývat.\nleoš • 26. března 2016\nJistě Bédo,na Tvé úrovni vědomí nazýváš různé věci mystérii a splácaninami.Uděláš-li však krůček k vyššímu vědomí,vše se promění.\nJen jestli tvá úroveň vědomí je dostatečná, když bláhově věříš každé ptákovině. ;-)\nJo, když jsem ho byl naposled navštívit, byl už na něm trochu znát věk, ale stále mu to pálí a marťanská vodka mu chutná. Tvrdí, že mu zajišťuje nesmrtelnost.\nНЕИЗВЕСТНЫЙ ПУТИН 1-4 фильмы Андрея\nv podstatě by se tímto prizmatem mohly zkoumat všechny informace, nakonec i ty politické a společensky významné – ale máte pravdu, v kapitalismu mají největší slovo a tedy i ( vědeckou ) pravdu pouze a jedině peníze, zbytek je irelevantní ( kritičnost je dobrá jedině v oficiálním a autorizovaném zájmu ). ..)\nnevím, jestli se serioznost vylučuje oponenturou Darwina, ale v některých kruzích tomu tak určitě bude, i středověké tmářství mělo svou dobovou vědeckou základnu a tehdejší bystré mozky nepřipouštěly jiný pohled na svět a procesy v něm … škoda, že tehdejší scholastika nezůstala do dnešních dnů, mohli jsme si ušetřit postižení technologickou revolucí, která většinově pro lidstvo nepřinesla žádoucí hodnoty ( válčit jsme uměli i bez letadel, tanků a zbraní hromadného ničení) . ..)\nVe společnosti ani v její kultuře se neuchytí žádné druhy činnosti, které by nepracovaly pro něčí zájmy tak, aby se to z hlediska nositelů těchto zájmů jevilo pro ně „užitkem“ nezávisle na tom, zda jsou tyto jejich zájmy pravověrné nebo hříšné respektive spravedlivé nebo nemorální. Toto tvrzení se týká jak užitečného efektu, který získá někdo individuálně, tak i užitečného efektu získaného korporativně těmi či oněmi sociálními skupinami, přičemž příjemci užitečného efektu mohou být jak členy dané společnosti, tak i ve vztahu k ní představiteli vnějších sociálních systémů.\nŘečené platí i pro jakoukoliv vědeckovýzkumnou činnost realizovanou na profesionálním základu: pokud nějaký vědecký obor ve společnosti existuje, a tím spíše, pokud je nedílnou složkou její kultury, znamená to, že „si jeho existenci někdo přeje“.\nTo samé platí i pro pseudovědy: pokud vzkvétají, tak si to také „někdo přeje“ a stejně tak potlačování jakýchkoliv směrů vědeckovýzkumné činnosti objektivně (tj. nezávisle na proklamovaných úmyslech) vyjadřuje něčí zájem, aby byl v tomto směru výzkum zastaven a ve společnosti bylo umožněno šíření pouze znalostí předepsaného charakteru.\nTak mě jenom napadlo, že u nás to samé jako v Rusku se Sachalinem viz první část toho filmu udělali s bankami. Sebrali nám je a ještě nás donutili za ně zaplatit, a dále platit… Jenže my nemáme Putina, aby to někdo dokázal zastavit.\nNa ten film se podívejte Petere, až zase budete mít chuť kritizovat Putina, který se pustil do boje s hydrou, které stále narůstají nové hlavy. Podle vás je však neusekává dost rychle.\nBerte to jako můj náhled na věc. Všechno, co o tom vím, svědčí pro Darwina. Dokonce i jeho kritiky, kterých jsem také pár četl.\nCo se týče technologické revoluce … nevidím problém v ohni a jeho užívání. Problém je v tom, kdo jej používá a za jakým účelem. Odstranění ohně neznamená nápravu člověka. Jen použije něco jiného, pokud bude chtít někoho zabít.\nMartin (už bez taky m) • 26. března 2016\nAč „přírodní typ“ naprosto souhlas.\nČlověk musí růst a vyrůst…\nDále: tohle doporučuji shlédnout:\nOpět: není to o žádném bezvýhradném souhlasu a „modlení se k nějakému J.K.“, ale již jsem zde na tohoto „týpka“ nejednou upozorňoval. Je to o realismu a o střízlivém pohledu. O důvěryhodnosti… O konceptuálnosti, o konzistenci názorů a postojů, přístupů i postupů, o ochotě se dále učit a zvyšovat úroveň a účinnost svých schopností…\nTohle moc nevypovídá. Co znamená to „někdo přeje“? Třeba fyzika je vědou, protože si ji přejí mít fyzikové? Kdyby si existanci nějaké vědy nepřál vůbec nikdo, asi by ani nevznikla, ne? Ovšem to je docela evidentní fakt.\nTak se ptám, jak to myslíte?\nJe to evidentní, pokud by fyzika nepřinášela nikomu užitek, nikdo by se jí nezabýval. A dnes a vlastně vždy, aby se někdo něčím vůbec zabýval musí být financován a kým a proč…? Vždy tedy za tím stojí nějaký zájem, vždy se jedná o řízení.\nPS: To nebyly moje myšlenky, pouze citace těch podle vás iracionálních bláznů.\nSio napísal :\n„Ano? Tak ať to prokáže! Zatím se tak nestalo, věří jí jen pár věřících.“\n1. Dokáž, že Tvoji (moji) predkovia boli primáti, ktorí pochádzajú z cicavca veľkosti myši a dokáž (poskytni nevyvrátiteľné dôkazy) o tom, že cicavce sú tu desiatky miliónov rokov. Vidíš, len Tvoja viera, žiadna prežitá skúsenosť, ani didakticky bezchybný odkaz od prapredkov.\n2. Skadiaľ vieš, že ich život bol primitívny? Máš foto, či video (bez fotoshopu) spred ich stanu (jaskyne)? Ako si nevyvrátiteľne prišiel k tomu, že sa živili lovom a zberom a že to boli predchodcovia našej civilizácie? A prečo nie predchádzajúcej? Prosím len skutočné vedecké dôkazy.\n3. Neveríš tým, čo prečítali veľa kníh a veríš niektorým iným, že ich výskum bol seriózny – ako môžeš vedieť, že bol seriózny ? (Irena tu niečo k tomu naznačila) a nehnevaj sa, ale to je opäť iba Tvoja viera, žiadne nespochybniteľné vedenie a mne to nič nehovorí.\n3. + 4. Výborne, tak sa chlapče ukáž, aký si Ty veľký – vystúp a predlož nespochybniteľné dôkazy o tom, že si najväčší a že najďalej vidíš.\nNeber to v zlom, len som zopakoval Tvoje slová ako (trochu skreslená) ozvena.\nSio napísal :„Ano? Tak ať to prokáže! Zatím se tak nestalo, věří jí jen pár věřících.“\n3. Neveríš tým, čo prečítali veľa kníh a veríš niektorým iným, že ich výskum bolseriózny – ako môžeš vedieť, že bol seriózny ? (Irena tu niečo k tomu naznačila) a nehnevaj sa, ale to je opäť iba Tvoja viera, žiadne nespochybniteľné vedeniea mne to nič nehovorí.\nAd 1. To je prokázáno a to i geneticky. Máme některé geny společné se všemi obratlovci a tím pádem i s ostatními savci. Co se týče těch desítek miliónů let, je to prokázáno archologickými vykopávkami a určením jak stáří vrstev, tak i dalšími metodami, např C14. Jsou to metody mnohokrát oveřené. Nevím o tom, že by někdo věrohodnost těch metod nebo vykopávek seriózně vyvrátil.\nAd 2. Zde se mé tvrzení týká jedné z možností, jak mohla vypadat biogenní civilizace. A zároveň je to výzvou. Třeba to bylo jinak. Pokud to není tak, jak jsem v bodě 2 popsal a nejednalo se o primitivní civilizaci, tak bych tedy poprosil o tvoji představu, jak by ta biogenní civilizace mohla vypadat. Jistě nějakou máš. Můžeme pak o ní diskutovat.\nAd 3. Samotné přečtení mnoha knih je dost málo. Záleží na tom, co bylo v těch knihách a také na tom, jak to dokázali ti čtenáři zpracovat. Znám ženu, která má fotografickou paměť. Přečetla mnoho knih a dokáže si vyvolat obraz každé stránky každé knihy v paměti a kdykoli si ji znovu přečíst. Žádné geniální objevy ovšem neučinila a ani není nejlepším odborníkem ve svém oboru. Zkoušky ovšem skládala excelentně.\nJak poznám, že je výzkum seriózní? Když jsou jeho výsledky mnohokrát ověřeny a potvrzeny na více vědeckých pracovištích, to je jedna věc. A nesmí odporovat elementárním poznatkům, které jsou prokazatelné kdykoli. Také by asi neměly odporovat vlastním zkušenostem. Skepse je ovšem namístě vždy, když se objeví nějaká senzace a je podložena důkazy buď těžko ověřitelnými nebo zjevnými fantasmagoriemi.\nAd 4. nemusím nikde prokazovat svou velikost, jelikož o sobě nemám tak vysoké mínění. Nicméně trocha zdravého sebevědomí neuškodí nikomu, pokud mu někdo věší bulíky na nos. Jinak skočí na každou ptákovinu, kterou mu někdo, kdo by jím rád manipuloval, předloží.\nÁno, Lenin to napísal jednoducho – pretože to písal ako príslušník jednej (biblickej) koncepcie riadenia sveta pre iných príslušníkov tej istej koncepcie.\nA iracionálnych prvkov tam (vlastne historicky v celom diele starej koncepcie) je tiež až-až.\nNetuším jakou „biblickou“ koncepci řízení světa u Lenina máte na mysli. O něčem takové bych spíš uvažoval u Pjakina.\nfajt • 27. března 2016\nproces vývoje bude rozhodně barvitější než prostá evoluční teorie o prostém přírodním a pohlavním vývoji ( gor u homo homo, viz dost nejasné vracení z posledního efektu hrdla lahve, u kterého diverzita druhu poklesla v podstatě na neobnovitelnou úroveň, tedy přirozenou cestou ), ale nejsem fylogenetik ( ani její prostý zastánce), krom toho celý problém patří na jinou platformu…\nv pouhém ohni není problém, v jaderném ohni už ano, snad osobní výhody obdařených jedinců jadernou vizi dané jim agresivnější civilizaci stály za to, mrtví už nepromluví a živí nemají potřebnou paměť. ..)\nIrena • 27. března 2016\nOheň, či jaderný oheň. Nakonec je to člověk, který ho ne/použije. Zatím nikdo nenašel způsob, jak technologický rozvoj zastavit a to i kdyby si to většina lidstva přála (jakože si to přeje jen zlomek lidstva). Ani nikdo nevyzkoumal, co by následovalo, kdyby se to podařilo a jaké jsou vůbec podmínky, aby se to podařilo. Obávám se že všechny úvahy na toto téma nakonec končí u nějakéhi Campanellova Slunečního státu.\nSlovy klasika (parafráze) – „Můžeme nad tím brečet, můžeme se nad tím vztekat, můžeme si na to stěžovat nebo si zanadávat. Ale to je tak asi vše, co s tím můžeme dělat.“\nProto, pokud se informační paradigma nezmění, považuji všechny úvahy na toto téma za bezpředmětné.\nCo se týče toho Darwina – alespoň já jsem si nevšiml, že by někdo předložil přesvědčivější vysvětlení. Teorie inteligentního designu je dobrá pro věřící, co za každou cenu chtějí být stvořeni Bohem, protože je to v základech jejich víry a neumí si představit, že Bůh zvolil cestu přirozeného výběru, líbí se jim víc dědeček na obláčku, co Adama splácal z hlíny a Evu naklonoval z žebra. Mi příjde docela infantilní, asi jako ta představa dědečka na obláčku. Ale blahoslavení chudí duchem a to říkám vážně, bez ironie.\nA ostatní teorie? No, pokud mají hlavu a patu, rád si je vyslechnu. K tomu úzkému hrdlu. Někde jsem četl, že přinejmenším část lidí jsou nositelé genů svědčících o křížení s neandertálci. Jak došli ti vědci k číslu 2000 a zda je to mimo jakoukoli pochybnost, to je jiná věc.\nTomu se říká útok na 4. prioritě. Navíc je v tom kus asijských bojových umění. Je to snaha porazit protivníka jeho vlastní silou. Také to znamená, že ty miliardy jsou vrhnuty na trh. Napomůže to inflaci dolaru. Proti tomu musí FED podnikat protiopatření.\nkroksunkrok • 27. března 2016\nNetuším jakou „biblickou“ koncepci řízení světa u Lenina máte na mysli.O něčem takové bych spíš uvažoval u Pjakina.\nKonečne to vyšlo na povrch – „Netuším“.\nZjednodušene : „Biblická koncepcia“ je pokračovaním (nadstavbou) predchádzajúcich koncepcií za zachovania podstaty delenia (riadenia) spoločnosti na skupiny (triedy, kasty a pod.) – teda „davo – elitársky“ systém. Dav – ovládaný priamo, či nepriamo tzv. elitou(ale elita sama má niekoľko úrovní – tie nižšie sú rovnako ovládané vyššími – pričom najvyššia/ie úroveň/ne sú úplne skryté. Tie skryté úrovne ovládajú celý systém obvykle nepriamo (bezštruktúrne). Viditeľné elity (riadiace stupne) riadia (tých pod sebou, nie najvyšších) viac – menej otvorene, poloskryto a častejšie priamo (štruktúrovane).\nK takýmto viditeľným elitám momentálne aktuálnej koncepcie – biblickej (sprostredkovatelia riadenia medzi vyššími a nižšími stupňami) patria hlavy cirkví, kráľovské rody, majitelia gigantov vo finančníctve a priemysle, … – a patril sem aj Lenin, Stalin, a iní papaláši najvyššieho rangu.\nPjakin reprezentuje novú (neelitársku) koncepciu, preto i keď pôsobí v dnešnej „biblickej“ dobe, nie je zástupcom „biblickej „koncepcie.\nBéda • 27. března 2016\nPjakin reprezentuje novú (neelitársku) koncepciu, preto i keď pôsobí vdnešnej „biblickej“ dobe, nie je zástupcom „biblickej „koncepcie.\nTřeba se pletu ale řekl bych, že Pjakin nic neřídí. Možná svůj ústav. Představuje něco jako specifický ruský myšlenkový „think tank (reprezentující určitou ideologii a historickou interpretaci – podobných asi bude v Rusku povícero) , přičemž rozhodovací pravomoci má „elitářská“ struktura tak jako předtím.\nPozor na to. Podle KSB, kterou reprezentuje Pjakin zatím není řízen ani jeden stát a dlouho ještě nebude, pokud vůbec. Je to nezralé novorozeně existující reálně jen v hlavách malého promile lidí, z nich většina, jak to tak vypadá, nemá formát na to, aby ji dokázali rozvíjet podle potřeb praxe. Lenin i Stalin, se snažili řešit problémy „hned a teď“, Západ by jim nedal čas na to, aby naučili lidi něco jako KSB a navíc vytvořili celou praktickou nástavbu, která momentálně u KSB zcela chybí. Dělali prostě to, co museli, pokud chtěli uspět. A byť ji neznali v dnešní formě, něco jako DVTŘ měli v hlavě a dokázali to uplatnit v praxi. Podobná je dnes situace s Putinem.\nSio, dneska se věnuju pouze přízemním věcem a zfušovaným tradicím, takže až postavím non gravitační souběžný časoprostorový teserakt, tak se pořádně podívám i na stvořitele všehomíra ( a jeho motivaci), slibuji, tedy až prorazím gravitační barieru a budu bez svazujících silových i dilatačních interakcí a prostého kontinua, tak vám dám vědět … hezké svátky a volno všem. ..)\nhudryper • 27. března 2016\nřekl bych, že Pjakin nic neřídí. Možná svůj ústav. Představuje něco jako specifický ruský myšlenkový „think tank (reprezentující určitou ideologii a historickou interpretaci –\nTroufnul bych si říct,že sice Pjakin nic neřídí a že je podobně jako lidé z http://www.aeronet.cz řízen. Je\nnám vštěpována úcta ke globálnímu prediktorovi a k jednoduchému schéma,podle něhož prý lze\nřídit svět z jednoho centra. To,že momentálně tento GP dominuje nad bombardujícími demokraty\nz USA vůbec neznamená,že nemá pro nás ,obyčejné smrtelníky,připraveny podobné radůstky,jaké jsme se dovídali od těch prvních,právě porážených dobráků. Doufám,že až se opravdu GP odstěhuje\nz London City do Šanghaje,že bude po socialisticku znárodněn a poslán na převýchovu ba čínský venkov. K tomu nám a hlavně budoucím generacím dopomáhej Bůh.\nSio, dneska se věnuju pouze přízemním věcem a zfušovaným tradicím, takže až postavím non gravitační souběžný časoprostorový teserakt, tak se pořádně podívám i na stvořitele všehomíra ( a jeho motivaci), slibuji, tedy až prorazím gravitační barieru a budu bez svazujícíchsilových i dilatačníchinterakcí aprostého kontinua,tak vám dám vědět … hezké svátky a volno všem. ..)\nHlavně, ať při té cestě neztratíte spojení se zákládnou. Budeme se těšit.\nDolmen • 28. března 2016\nTak tohle mi připadá jako pěkná bejkovina. Nejsem žádný vzdělanec, ale tuším, že když už někdo zmínil komunismus jako „biblický projekt“, tak měl na mysli, že vycházel z prvopodstaty tužeb převážné většiny lidí od dob biblických – touhy po spravedlnosti…., nikoliv z touhy po nadvládě nad panem kroksunkrokem.\nIrena • 28. března 2016\nVíte dolmene, pokud si nepřečtete tlusté knihy, tak to nepochopíte, to se nedá nic dělat. Není to nic jednoduchého. Avšak proti jednomu se ohradím. KOBáci zcela určitě nekritizují ani nejsou proti komunismu. Kritizují marxismus a to ještě ani ne jako celek, ale jako něco, co vám někdo podstrčil a vy jste si nevšimli, že je to defektní. Pokud bych vám to popsala jednoduše, tak je to jakoby vám někdo daroval pěkný pletený svetr, vy byste si jej oblékl a nevšiml si, že konec vlny stále drží v ruce, a tak byste si v něm pěkně vykračoval, spokojený…. a najednou byste zjistil, že už na sobě vlastně žádný svetr nemáte, že jste nahý a nechráněný. A tak nějak to dopadlo v devadesátých letech v SSSR. Vás nikdy nenapadlo se zamýšlet proč? V těch jejich knihách se pár odpovědí najít dá.\nBéda • 28. března 2016\nTomu nerozumím. Co mají devadesátá léta = doba rušení vedoucí úlohy komunistů, privatizací a oligarchizace států společného s marxismem? Vždyť to bylo v přímém protikladu s marxismem.\nJeště jsem tu analogii s tím svetrem nedovedla do dokonalosti. Bylo by to tak, že by vás ani omylem nenapadlo, že někdo mohl celou tu dobu držet konec té vlny v ruce a pomalu vám ten svetr rozplétat (i když jste to fakticky měl celou dobu přímo před očima). Začal byste se zmateně rozhlížet okolo sebe a přemýšlet, kdy jste si ten svetr sundal… nebo zda se vám prostě neopotřeboval tak, že by se vám zničehonic na těle sám rozpadl… tj. přemýšlel byste o všech možných variantách, jenom ta jedna, skutečná, by pro vás zůstala nedosažitelnou, protože ji nejste schopen ve stavu v jakém se nacházíte prostě rozumově uchopit – tj. z hlediska informací, toho, jak vnímáte a chápete svět…\nBédo a to si opravdu myslíte, že se to všechno podělalo až v devadesátých letech?\nVíte pokud vás informace nezajímají, je to vaše věc, ale nechtějte, abych něco studovala místo vás. To jsou věci, kterými si každý musí projít sám. Buď se o věci zajímáte a chcete o nich přemýšlet, nebo jste si vybudoval v hlavě pevnou konstrukci, se kterou nic nehne a po které vám běhají impulsy v pevně vymetených cestičkách. Přitom podotknu, že ta vaše konstrukce speciálně je mi blízká, ale nic to nemění na tom, že je pevně daná a nehodláte ji žádným způsobem měnit, ale to je opravdu vaše věc. Já jdu jinou cestou a zatím se mi to líbí. Je to čím dál tím zajímavější.\nPaní Ireno, já si tuto otázku (rozplétaného svetru“) pro Vaši informaci, začal klást již v době kdy jsem poprvé slyšel o politice Glasnosti a Perestrojky. Již v té době. A již v době řetězového pádu železné opony mi bylo jasné (mluvil jsem tehdy o tom se svými blízkými), že se vracíme ke kapitalismu. Tvrdím však, že tyto procesy byly v rozporu s marxismem (Viz Vaše: „Kobáci …Kritizují marxismus a to ještě ani ne jako celek, ale jako něco, co vám někdo podstrčil a vy jste si nevšimli, že je to defektní.“) . Marxismus mělo být, jestli jsem ho správně pochopil – spojování proletariátu za účelem odstranění kapitálových výrobních vztahů a přestavba kapitalistické společnosti od základů. Tyto procesy ovšem šly přesně opačným směrem\nAle Bédo, vy pořád jako býk narážíte do stěny, která stěnou není. Já nevím, přečtěte si třeba Sad roste sám.. Myslím, že tam nenajdete moc věcí, které by vám byli proti srsti, a třeba pochopíte víc. Já vám přece říkám, že základ máte dobrý.\nNechápu to odmítání nových věcí. Vezměte si tu knížku třeba jako sci-fi. Přece, když čtete různé knihy, tak neočekáváte, že v nich budou dány definice, jak správně žít. Prostě čtete, nějak to na vás působí, nějak si ta fakta z knih prosíváte, dáváte dohromady a nakonec si vytvoříte nějaký svůj názor na věc. Proč pořád očekáváte, že si musíte sednout ke knize a přečíst si v ní tu neopravdovější a nejjasnější pravdu o světě a nejlépe na první straně? U KOBáků je prostě zajímavý samotný jejich pohled na svět, na který se dívají z jiného úhlu, než je schopna většina lidí. Proto se to také tak těžko vysvětluje, proto vás vždycky odkážou na jejich knihy. Protože ta fakta, ty pocity z ní si musíte poskládat sám, nikdo jiný to za vás neudělá. A na to, co jste si vy osobně vzal vy z marxismu, protože to se nebude moc lišit od toho, jak to vnímám i já, oni vůbec neútočí, takže jak říkám jdete proti stěně, která tam není.\nJá taky tu teorii nezavrhuji jako celek. Přistupuji k ní podobně jak přistupují její autoři k marxismu.\nBety • 28. března 2016\nNějak tomu nerozumím. Hádáte se tady o Darwina, jako by ho Pjakin zpochybňoval – což podle mého nedělá. Mně připadá existence civilizace předcházející naší docela přijatelná, možná proto, že jsem kdysi se zájmem četla našeho Součka i jiné podobné autory. Lidstvo má bohužel sklon k sebezničení, tak proč vylučovat možnost, že to už přinejmenším jednou udělalo? Písemné prameny jsou kusé a archeologie je sice hmatatelná, ale hodně tam záleží na výkladu nalezených artefaktů – a že si s některými nevědí rady je celkem známé.\nZato se dá téměř s jistotou říct, že vždy existovala a existuje třída lidí, která se ke svému prospěchu snažila a snaží ovládnout tu většinu ostatních, a že už dávno přišli na způsoby, jak to zařídit, ať už je to s pomocí víry, síly, financí, nebo spíš s kombinací toho všeho.\nBédo, já si myslím, že KOBáci neútočí na ideu socialismu a marxismu – tedy spravedlivější a morálnější společnosti. Spíš se snaží nalézt chyby, které zavinily jeho pád a vidí je jednak v tom, že se v určité době prosadily do vedení síly, kterým morálka chybí a hledí jen na svůj prospěch, jednak v tom, že v teorii socialismu byly určité chyby zvláště v politické ekonomii. Což je přece také uvěřitelné, vždyť každá teorie musí projít praxí, aby byla ověřena, nebo aby byly nalezeny skutečnosti, které teorii odporují – a nic přece nemůže být naprosto dokonalé.\nTaké netvrdí, že právě oni mají stoprocentní pravdu, a mně je sympatické, že lidi přesvědčují, aby studovali a v první řadě využívali svůj mozek.\nIrena • 29. března 2016\nСергей Салль и его переворот в науке – Читайте подробнее на FB.ru: http://fb.ru/article/210426/sergey-sall-i-ego-perevorot-v-nauke\nDovolím si být skeptický. Ano, dá se představit, že nadnárodní koncerny (ale ani ty nejsou všemocné a mají konkurenci) měly snahu tutlat některé objevy a vynálezy. Co by se například stalo se světovou ekonomikou, když by nadále nebyla potřebná ropa a plyn?\nNa druhé straně si představte, jak lákavou myšlenkou pro euroatlantické struktury zbavit Rusy příjmů z těchto komodit? Nebo zlevnit vlastní výrobu díky laciné technologii a vypálit konkurenci rybník?\nA to už nemluvím o zájmech vojensko průmyslového komplexu. Atomovku také neututlali, ale použili při první vhodné příležitosti. A tohle je poučení z historie.\nNemohu uvěřit, že by se taková informace dala dlouho skrývat a někdo ji nevynesl. Sall je sice ze stejné Alma mater jako já, ale přesto – moc na to nevěřím. Stejně jako nevěřím na Danikena nebo Součka (ano, jako kluk jsem jejich knížky hltal). Netvrdím, že něco z toho nemůže být pravda. Ale pokud si mám vybrat, podle kterých informací se mám řídit ve svém úsudku, pak podle těch prověřenějších. Byť i k těm si ponechávám jistý prostor pro skepsi, historie ukazuje i na to, kdy se osvědčené pravdy ukázaly být omyly.\npeter. • 29. března 2016\nСергей Салль и его переворот в науке –\nLen Pánboh vie,na akej úrovni poznania by bol dnešný svet,keby sa zachovalo toto:\nAle pokud si mám vybrat, podle kterých informací se mám řídit ve svém úsudku, pak podle těch prověřenějších.\nA tak je to správne(si myslím),pokiaľ človek nezačne pátrať po dôkazoch,ktoré zverejneným hypotézam dnes ešte chýbajú.Je to ako s vierou v existenciu Boha.Nedá sa dokázať,ale ani spoľahlivo vyvrátiť.Úroveň nášho poznania je taká aká je a je podľa mňa nevedecké predkladať hypotézu,ako nezvratný fakt.Pričom nevylučujem,že časom môžu nastať vo vede také zvraty,ktoré dnešnú sumu poznatkov vedy premenia na „dobu temna“.Presne tak,ako sa my dnes pozeráme na vedu „temného stredoveku“.\nCo by se například stalo se světovou ekonomikou, když by nadále nebyla potřebná ropa a plyn?\nÚprk klanu Rockenfellerů z naftových korporací,jež oni vytvořili a sto let dominovali ukazuje na\nto,že se doba už řádně naklonila k zásadní revoluci v energetice. Je nepochybné,že sejfy globalistů\nobsahují poznatky,jejichž využití by v podstatě vylučovalo současné odůvodnění válek o zdroje.\nUž jsem to tady jednou napsal. Před téměř 30 léty jsem se stal svědkem události jak vystřižené z\nproblematiky utajování vědeckých poznatků. Bylo to v SSSR koncem osmdesátých let,kdy za všeobecného uvolnění poměrů nabídla švýcarská korporace výzkumáku v podniku,jemuž jsem\ndodal zařízení pro matotonážní kvalif. chemii řízené počítačem,100 000 dolarů zato,když bude\nvedení souhlasit se společným mezinárodním patentováním jejich objevu – tekutých krystalů.\nPoplatky že budou placeny tou korporací. Ředitel i s náměstky na to přistoupil. Jejich materiální\nstatus se skokově zvýšil. Korporace za minimální cenu zabránila výrobě klíčové komponenty pro\nploché obrazovky počítačů a televizorů. Měli zainvestováno v jižní Asii do linek pro masívní výrobu\nvelkých krabic displejů,jejichž místo uplatnění mělo být v právě se otvírajícím naprosto prázdném trhu na východ od Labe !\nV případě ruských nejmodernějších elektronických obranných zbraní typu CHIBINY a podobně\nsi myslím,že by mohlo docela dobře jít o pomoc GP Putinovi proti neoconům a sionistům.\nDovolím si být skeptický.\nSio, já se vám divím. Jste skeptický, že pár vědců nedokážou svést ze stopy, nebo zaměstnat něčím jiným, než by chtěli, či si dokonce sami uvědomují, a přitom milióny lidí se dnes bezmocně dívají, jak jim banky a korporace tahají peníze z kapes, vraždí po celém světě… A z těch miliónů pár tisíc to opravdu vnímá a zbytek se šťastně veze… Další den, další dolar…\nMartin (už bez taky m) • 29. března 2016\nCelá tato debata je zajímavá.\nPaní Ireno, příklad s „rozplétaným svetrem“ se Vám opravdu povedl, stejně jako jeho prezentace…\nCo se týče dalšího, je to myslím hodně nejen o tom co je utajeno „co je v sejfech“… Jistě, utajované informace jsou důležité. Součástí schopnosti „po/dívat se na svět a jeho vývoj jinak“ je také přistoupení na možnost, že stejně tak je možné svět měnit tím, že pomalu „nenápadně“ destruujete „postuláty“ na kterých stála dosavadní civilizace…\nŘečeno obdobně jako Irenino: král je „najednou“ nahý a „beze svetru“… je to o tom, že podle principu „pomalého zahřívání žáby v kotli“ většina lidí ve společnosti byla přivedena k tomu, že přestala vnímat CENU LIDSKÉHO ŽIVOTA A CENU ŽIVOTA VŮBEC JAKO JEDNU Z NEJVYŠŠÍCH HODNOT…\nBa dospělo to až do podoby, kdy VĚTŠINA PŘIJALA ZLO MARGINALIZACE ŽIVOTA KOHOKOLIV „za běžné faktum, nad nímž už nemá cenu se podivovat“… Opět v analogii Irenina příkladu se svetrem a nahým „králem“ jde o to, že se pomalu -ALE ZCELA- ZMĚNIL ZÁKLAD TOHO Z JAKÉHO POHLEDU PŘISTUPUJEME KE SVĚTU a hodnocení „skutečností“ i změn ve společnosti.\nSetkávám se s názorem, že lidé kolem vnímají jako blázna toho, kdo „zaspal změny v době, dobu…“ – právě jen na základě faktu, že PŘIJALI MARGINALIZACI VÝZNAMU A DŮLEŽITOSTI OCHRANY A PODPORY ŽIVOTA -za svou vnitřně… Sám to osobně prostě stále odmítám…\nLze pak působit jako „zaostalý naivní snílek“ …\nOsobně si skromně myslím, že BEZ NÁVRATU ÚCTY K ŽIVOTU POSLEDNÍHO ZAMETAČE ULIC ČI NÁMEZDNÍHO PRACOVNÍKA MANUFAKTURY V BANGLADÉŠI (ano, tam v případě neúcty k životu směřujeme) NENÍ KVALITATIVNÍ ZMĚNA MOŽNÁ…\nTa musí přijít „z nitra nás samých“ – jen pak nám k něčemu mohou být i „informace ze sejfů“…\nRozkládají NÁM NAŠI civilizaci na jiných základech než je pár tutlaných objevů…\nPodívejme se na to jako na Gausovu křivku. Uprostřed je ten mainstream, který zastává nejstřízlivější názory a k těm ostatním se chová zdrženlivě. Nalevo jsou různí megalomani, podvodníčci honící se za granty a popularitou v médiích a placená klaka různých firem. No a napravo, tam jsou ti, co objevují zcela nové věci, mají velmi seriózní přístup a na veřejnost jdou jen s tím, co si dobře ověřili. Ty je také nejméně slyšet.\nPodle mého názoru, není tato křivka tak úplně symetrická. Nalevo bude mít mnohem větší zastoupení než napravo. Ve zdravé společnosti by symetrická být měla, ale v této je víc podvodníků a lehkoživků, než těch, kteří se věnují serióznímu výzkumu. Ten pán, co hledá rozpory mé velké sympatie nemá, působí to spíše dojmem, že jede na popularitu. Kdyby si nějaký takový rozpor našel ve svém oboru a šel po něm jako ohař, třeba by něco závažného objevil. To se však nestalo. On by pak neměl totiž čas hledat ty rozpory v jiných oborech, protože vlastní výzkum by ho pohltil.\nTřeba se mýlím a třeba ne, neznám detaily. Nedávno tu byl diskutován článek o rozporech v chování Měsíce, který byl vyvratitelný ve všech punktech jen se znalostí středoškolské fyziky. Svou skepsi si ponechávám.\nJeště k těm miliónům lidí – o čem bylo téma? O skepsi k vědeckým senzacím. Nevím, jak to souvisí s bankami a korporacemi. Snad jen tak, že ty si platí různé lživědce, mezi nimi i ty, co přicházejí se zaručenými senzačními rozpory v oficiální vědě.\nMě jste ho tenkrát těmi středoškolskými znalostmi nevyvrátil :-)\nBety • 30. března 2016\nSio, neříkám, že Pjakin je něco jako hlas Boží, ani si nemyslím, že je vědec.\nJeho úkolem je rozšiřovat informační pole a to se mu podle počtu diskuzí pod jeho pořadem daří. Není jednoduché týden co týden vytvořit pořad, který lidi něčím zaujme, musí to být dost náročné.\nCo se týče předchozí civilizace – vždy mi přišlo podivné, že lidé na nízkém technologickém stupni, v podmínkách nepříliš výnosného primitivního zemědělství a ve srovnání s dneškem minimálního počtu lidí najednou měli čas a síly stavět Stonehenge a další, ještě mnohem náročnější projekty. Jako na vše, co nelze nějak smysluplně odůvodnit nám historikové dávají jediné vysvětlení – dělo se to z náboženských důvodů – a tím je vymalováno. To mi jako vědecké zdůvodnění nestačí, nehledě na to, že se zakládá na dohadech a dohady nejsou věda.\nJako příklad pohřbívání určitých poznatků uvádím například DDT. Možná to není nejlepší příklad, ale: v rozporu se vším, co má populace v makovicích zafixováno, nebyl pro jeho zákaz naprosto žádný vědecký podklad. Naopak, lidé ho z výzkumných důvodů dokonce po dva roky jedli, bez jakýchkoli škodlivých následků. Byl všestranný, laciný, netoxický a naprosto nenahraditelný v boji proti komárům roznášejícím malárii. Po jeho zákazu se malárie, která už byla na silném ústupu obnovila s plnou silou a od té doby na ni v třetím světě zemřeli desítky MILIONů lidí. Zákaz byl odůvodněn „principem předběžné opatrnosti“ a DDT bylo nahrazeno toxickými a drahými sajrajty. Jen v prvním roce jejich užívání zemřelo na otravu přes sto zemědělců, protože s takovými jedy neuměli zacházet.\nJeště se vám zdá, že poznatky nelze potlačit pokud jsou užitečné??\nJinak – my, jako normální lidé, máme jeden velký problém: nejsme schopni UVĚŘIT, že na světě existují hovada, kterým tisíce i miliony lidských životů naprosto nic neříkají a neznamenají pro ně víc, než bláto na jejich podrážkách.\nOmlouváme to hloupostí, nekompetentností, špatnými informacemi, prostou ziskuchtivostí, omyly… někdy dokonce i dobrými úmysly, které se tak nějak nešťastně zvrtly.\nDokud si nepřipustíme, že to nejsou lidé, ale snad ani ne hovada, snad predátoři??,\ntak bude budoucnost naše i našich dětí v jejich rukou, a vždycky nás nějak oblafnou. Kolik už bylo v historii lidstva – té známé – povstání a revolucí. Těžko by to někdo spočítal. A pokud si neuvědomíme, že na povrch vždycky vyplave jeden druh, který umí všechno využít ke svému prospěchu, tak bude zlepšení vždy jen dočasné.\nMě jste ho tenkrát těmi středoškolskými znalostmi nevyvrátil\nMyslím, že jsem to udělal.\nA ne, a ne, a ne. A chci zavázat střevíček…\nhudryper • 30. března 2016\nmy, jako normální lidé, máme jeden velký problém: nejsme schopni UVĚŘIT, že na světě existují hovada, kterým tisíce i miliony lidských životů naprosto nic neříkají a neznamenají pro ně víc, než bláto na jejich podrážkách.\nJe to přesně tak, Bety,máme silnou tendenci soudit druhé podle sebe a toho se stále otevřeněji zneužívá. Žádný z čelných funkcionářů EU není slabomyslný blb ,naopak jde o vzdělané lotry ,\ntvořící politiku pod extra působivým karabáčem.Až vyjde najevo pod jakým imperativem sloužili,\nzase tomu nebude ochotno spousta lidí uvěřit.\nJako příklad pohřbívání určitých poznatků uvádím například DDT. Možná to nenínejlepší příklad, ale: v rozporu se vším, co má populace v makovicích zafixováno, nebyl pro jeho zákaz naprosto žádný vědecký podklad. Naopak, lidé ho z výzkumných důvodů dokonce po dva roky jedli, bez jakýchkoli škodlivých následků. Byl všestranný, laciný, netoxický a naprosto nenahraditelný v boji proti komárům roznášejícím malárii. Po jeho zákazu se malárie, která už byla na silném ústupu obnovila s plnou silou a od té doby na ni v třetím světě zemřeli desítky MILIONůlidí. Zákaz byl odůvodněn „principem předběžné opatrnosti“ a DDT bylo nahrazenotoxickými a drahými sajrajty. Jen v prvním roce jejich užívání zemřelo na otravu přes sto zemědělců, protože s takovými jedy neuměli zacházet.\nPotlačit lze ledacos, ale ne navěky. Články na téma vědeckého výzkumu DDT jsem našel za pár minut na netu:\nJistě se najdou i argumenty proti, nicméně říci, že „nebyl pro jeho zákaz naprosto žádný vědecký podklad“ je poněkud demagogické. Já bych tedy DDT určitě raději nejedl a to ani v malém množství.\nCo se týče škodlivosti jiných látek, to je jiná kapitola. Nijak to ovšem neospravedlňuje používání DDT, když jsou silné pochybnosti založené na vědeckých studiích, že škodí hormonálnímu systému.\nProč lidé stavěli Stonehedge … Podívejme se na něco prokazatelnějšího. Proč lidé stavěli kostely a chrámy, když se sotva uživili a sami žili v chatrčích? Dnes by postavit kostel stejnou technologií jako třeba v 19. století bylo něco neskutečně drahého. Podobně to mohlo být i se Stonehedge.\nUž jsem to vysvětloval v odpovědích Ireně. Někdy se věda sekne, někdy je to ctižádostivostí neúspěšných vědců, někdy podle toho, kdo platí výzkum. V každém případě je můj pohled na „senzační objevy“ skeptický.\nMartin (už bez taky m) • 30. března 2016\nPaní Bety, myslela jste to nepochybně dobře. Co se týče náhrad DDT, ano, někdy je možno říci, že vůbec nepředstavují zásadní zlepšení. Ano, někdy jen převádějí problém trochu jinam, ale…\nNezlobte se, ale stím DDT to od Vás byla tentokrát minela…\nDneska je na tapetě oprávněně Roundap a z něj pocházející glyfosát…\nOstatně praktiky společnosti Monsanto zcela naplňují Vaše komentářové pokračování o nelidech a zisku za každou cenu… Přiznání existence nelidí není popřením lidství, naopak.\nSio, přečetla jsem ty vaše odkazy a nepřesvědčily mě. To je také ten problém s internetem – odkazy jsou neurčité a někdy to může také být následná obrana – vždyť těch 5O , až 1OO milionů podle některých pramenů – lidí zemřelých na malárii není fakt, který, když už se dá informace do oběhu, je možné bez nějakého zdůvodnění pominout. V každém případě, pokud to ještě někde v Africe používají to nevypadá, že by se to na reprodukci Afričanů podepsalo.\nA Sio, už se na to vykašlu, ale katedrály nejsou dobrý příklad. Stavěly se minimálně desetiletí, někdy i staletí, a nejsou z mnohatunových bloků. Navíc už v té době bylo dost lidí, ochotných pracovat od nevidím do nevidím jen za kus chleba, takže co by dnes bylo neskutečně drahé pořídila církev celkem lacino.\nTaké to nejde, aby vás přesvědčily dva odkazy nalezené za pár minut. Malárii tu nemáme, tudíž to také není argument používat u nás DDT na poli. V Africe může být situace jiná, jistě být raději mírně přiotráven DDT než umřít na malarii. Každopádně, vy jste svá tvrzení o neškodnosti DDT nepodložila ničím, já jsem použil alespoň dva odkazy. Aspoň jste v klidu, když vám půjde na stůl jídlo obsahující DDT, já bych raději to bez DDT, byť už asi plodit nebudu. Kdyby se DDT mělo používat v našem zemědělství plošně, znepokojilo by mě to. Naštěstí se tak neděje a jsem tomu rád. Váš názor vám neberu, ale také není důvod, proč bych mu měl věřit.\nAno, církev to pořídila lacino. A faraónové při stavbě pyramid používali otroky, to bylo také relativně laciné. Kdo stavěl Stonehedge a proč se můžeme jen dohadovat. Každopádně i mnohatunové bloky lze vyzvednout s použitím mechanických nástrojů, to je jisté. Úplně nejjednodušší, co mě napadá, je použít nakloněnou rovinu a tahat ty kameny podložené velkými kmeny, tedy snížit třecí odpor na valivý. Egypťané tahali ohromné kvádry na lodích po Nilu.\nAle néšt, třeba tu opravdu někdo byl buď z vesmíru nebo minulá civilizace. Nemohu to na 100% vyloučit a ani se o to nesnažím.\nJen důkazy pro to jsou velmi nedostatečné a není to možné vydávat za ověřený fakt. Tedy někdo to může udělat. Když velmi velmi sníží kritéria podle kterých bude něco prohlašovat za ověřené nebo ne. A to a právě jen to se snažím říct.\nJen něco pro zajímavost. Nedalo mi to, a ještě jsem se probrala několika materiály o DDT. Narazila jsem na zajímavý fakt. DDT bylo v odvšivovacích přípravcích nahrazeno organofosfáty. A teď ta zajímavost. 15OO mg/kg DDT může člověka usmrtit. 2 mg orgafosfátu může usmrtit pětileté dítě, na člověka dospělého je třeba celkem 1oo mg. Takže zhruba dvanáctikilové dítě by do sebe muselo dostat 18000 mg DDT, aby zemřelo. Srovnejte to s 2 mg. Zajímavý pokrok, že???\nEgypťané tahali ohromné kvádry na lodích po Nilu.\nMěli na to Obelixe.\nPS: Bych chtěla vidět tu nakloněnou rovinu na Makchu Pikchu.


Propaganda mezinárodního makléře aneb Antipírko - Jiří Guth Jarkovský\nPropaganda mezinárodního makléře aneb Antipírko\n1) Na Pírkově tvrzení, že „Současná krize je způsobená tím, že lidé ve vyspělém světě se snaží si udržet vysokou životní úroveň i přesto, že na to nemají. Tečka.“ mi nejvíc vadí ta tečka. Kdo jsou ti zmínění lidé - úplně všichni? Není vina držitelů politické a ekonomické moci (nejvíc asi manažerů a akcionářů velkých finančních institucí) tolikrát větší, oč je větší jejich moc a majetek? Hlavně ale, je současná recese něčím (kvalitativním!) výjimečná oproti předchozím? Pochybuji. Jen si myslím, že by nebyl tak velká, kdyby nebylo touhy po zisku, zcela oproštěné od morálky (a na aktuální životní úrovni nezávislé) a masivní propagace úvěrů (dluhů) jako hybné síly kapitalismu? Můžeme zapátrat v paměti nebo v archívu, kdo toto hlásá (a u vidině až nemravného zisku se pouští do ohromných virtuálních finančních operací).\n2) Jak vidno z prvního Pírkova grafu, pokles míry úspor v USA nastal už v letech 1983 nebo 1984, nikoliv až „na konci osmdesátých let“. Takže jeho příčinou těžko bude pád komunismu a rozvoj Internetu a telekomunikací. Co třeba neoliberální normy R. Reagana a M. Thatcherové?\n3) „Rétorikou výše uvedeného příkladu spočívá skutečná příčina krize v tom, že pan Johnson již nepěstuje jablka. Proč taky, když je mnohem levněji pěstují v jiných zemích?“ To zní slibně! Ale že by to pan Pírko důsledně domyslel a protestoval proti liberalizaci mezinárodního obchodu? Ani náhodou.\n4) Týdeník Economist prý vidí „rozbujelé sociální a zdravotní systémy jako příčinu toho, co zlomí Západu vaz“. Nevím, v textu nejsou žádné argumenty a ani citace. Možná to tak vůbec není.\n5) Krizi prý nejde zabránit? „Po celá staletí se ekonomiky světa vyvíjejí v cyklech podle určitých zákonitostí, které nelze obelstít, podobně jako přírodní zákony.“ Nevidím žádný argument. Nesouhlasím.\n6) „Vše je o dluzích. V řadě zemí se nakumulovalo příliš velké množství dluhů a prakticky už neexistuje žádná reálná možnost, jak je splatit.“ Nevím. Ve kterých státech, jak velké dluhy a kdy? Jaká je vůbec reálná vazba soukromých dluhů na státní teritorium? Mimochodem, jak to bylo s dluhy a veřejnými sociálními a zdravotními systémy (viz také bod 4) před (!) Velkou krizí ve třicátých letech a během dalších desetiletí? Myslím, že tam žádná přímá příčinná souvislost není.\n7) „Je nemyslitelné, že by se tato pravda [tvrzení citované v bodu 6)] otevřeně přiznala na veřejnosti. To by vyvolalo chaos.“ Možná by byl takový chaos příležitostí ke změně poměrů, která by předešla příští krizi (nové poměry by už vpodstatě nebyly kapitalistické) nebo ji alespoň výrazně oddálila. Nepřesně, ale názorně: třeba by se světové ekonomické uspořádání inspirovalo ve zdrženlivosti a zodpovědnosti, jakou vidíme ve Skandinávii.\n8) Myslím, že katalyzátorem potíží je vědomí rozšířené "nemravnosti" a vzájemná nedůvěra. Proti té nedůvěře mohou pomoci státní opatření - stimulace ekonomiky vládními výdaji. Ne, že ne. Jestli může pomoci tištění nových peněz, nevím. Argumenty ze hry Osadníci a z modelu ostrova se třemi lidmi ale rozhodně neberu, obojí je nebezpečné manipulativní zjednodušení. Svět je o hodně jiný, než účelové modely neoliberálních (ale i mnoha jiných, řekněme mainstreamových) ekonomů.\n9) „Ono i samotné měření zlepšení ekonomické situace je diskutabilní.“ Zlatá slova! Pan Pírko ale nic lepšího a přitom prakticky použitelného, prosaditelného mezi politiky, ekonomy, publicisty a širokou veřejností, nenabízí. Bodejť. Takové snahy sleduji už asi 20 let (na Západě existují déle), ale zatím nemají úspěch. Bohužel to musel uznat i jeden z protagonistů těchto snah Bedřich Moldan (ve své nové knize Podmaněná planeta).\n10) Nevím o tom, že by inflace byla „pevnou součástí ekonomiky“ (co to vůbec znamená?) a pokud ano, tak že až ve 20. století a kvůli „zvyšující se roli státu“. Chtělo by to upřesnit, v čem se kdy role kterého státu zvyšovala. Role různých států v ekonomice se přece v průběhu 20. (ale i 19.) století velmi různě měnila.\n11) „Vlády jsou největšími dlužníky a inflace je pro dlužníky darem.“ Nejsou. Pokud vím, vlády mnoha desítek malých a středních států jsou menšími dlužníky než mnoho desítek velkých korporací. Pokud vím, úroky z úvěrů bývají znatelně vyšší než míra inflace a nebýt inflace byly by nejspíš zhruba o tu míru nižší. Nevidím tam žádný dar, ale může to být i tím, že jako dlužník nejsem moc zkušený.\n12) „Ekonomové často straší deflací jako velkou hrozbou. (…) Strašení deflací a zakonzervování permanentní inflace je tedy trikem, kterým největší dlužník ze všech – stát, neviditelně získává zdroje.“ Pardon, ale nestraší deflací většinou ekonomové ze soukromých finančních institucí? Bude to asi nějak jinak, složitěji.\n13) Myslím, že pan Pírko v článku na více místech jen ideologicky, nepodloženě straší „státem“. Například větu „Zakonzervování krize je téměř garantováno i dalším fenoménem – znárodňováním.“ vůbec ničím nedokládá.\n14) „Státními zásahy dochází k pouhému přesunu bohatství, nikoliv k jeho vytváření.“ Ideologická floskule, respektive nejprimitivnější, monetární představa o bohatství. Mnohé státní zásahy (jistě ne všechny) umožňují, aby existenci a kultivaci různých mezilidských vztahů, tvorby, komunikace, kvalitního životního prostředí a jiných statků, které jsou –aspoň zatím- neprodejné, ale jimiž nepochybně jsme bohatí.\n15) Opravdu státní zásahy zhoršují situaci? „Státními zásahy dochází k socializaci dopadů krize, tedy k jejich rozložení do celé společnosti. Místo aby výrazně trpěla pouze postižená část společnosti, trpí všichni, ale ti postižení o něco méně. S tím ale vzniká další problém. Motivuje to lidi k chování, které se označuje jako morální hazard. Pokud lidé, kteří udělali chyby, nenesou za své činy důsledky, udělají to znovu. Proč by měl bankéř se svěřenými prostředky příště nakládat obezřetněji, když jeho banku zachránil stát a z peněz daňových poplatníků se rovnou vyčlenily miliardy na bonusy?“ Tady si asi nerozumíme, kdo patří do „postižené části společnosti“. Něco mi říká, že (nejen morálně) hazardující bankéři tvoří z této množiny lidí zanedbatelně malý podíl. Pokud jde o ně, snad bych se s panem Pírkem shodl, že státní opatření by jim ulehčovat neměla.\n16) V logice pana Pírka se nemůžeme „poučit z vlastních chyb a příště dělat věci lépe“, pokud ekonomika neprojde prudkou krizí resp. pokud se vlády snaží zmírnit dopady krize. Jenomže podle této logiky máme (lidstvo jako celek ?) učenlivost asi jako dešťovka. Přitom v závěru píše, že rozum je jednou z našich zbraní proti krizi. To je rozpor a jsem na straně rozumu. Ostatně i dítě z rozpálených kamen ucukne hned po doteku a nepotřebuje, aby mu ručička začala uhelnatět.\n17) Pan Pírko na několika místech své stati dokládá či spíše ilustruje své vývody na statistice z USA. Nepovažuji se za Američana a jsem docela rád, že máme v Evropě politické a ekonomické podmínky zatím ještě aspoň o něco jiné. A průběh statistických ukazatelů také.\n18) S ideologickým výkřikem „Regulace zatěžuje firmy a náklady v konečném důsledku vždy zaplatí zákazník.“ se snad ani polemizovat nedá. Nedá a nemá, platí totiž jen v modelech (srovnej bod 8). Chudáci zákazníci tedy museli zaplatit třeba „náklady“ zákazu otroctví, takže pryč s regulací…?\n19) „Pracovitost, šikovnost, skromnost, to jsou naše zbraně proti krizi. Tím vzniká skutečné bohatství.“ Jak velebné. Kdo by s tím mohl polemizovat? Jak to ale souvisí se zbytkem textu? Moment, co je vlastně to „skutečné bohatství“? (viz také bod 14) V jaké míře těmi vlastnostmi oplývali hazardující američtí bankéři? Jakou povahu mělo jejich bohatství podle Š. Pírka?\n20) „V poslední době se v médiích stále častěji objevuje názor, že z nejhoršího jsme venku a recese skončila. (…) Místo do výroby proudí peníze do spekulací.“ Možná proudí, ale to už mnoho desítek let bez ohledu na fázi hospodářských cyklů.\n21) (Jeden graf a několik odstavců textu o hodnotě některých akcií, vyjádřené ve zlatě, nekomentuji. Myslím, že Š. Pírkovi slouží k ilustraci tvrzení, že recese ještě neskončila – a zrovna v tom s ním nepolemizuji.)\n22) „Neustálý růst akciového trhu je nutné zajistit. Současný systém je na spekulacích závislý mnohem více, než se na první pohled může zdát.“ Další věty vhodné k tesání. V dalším textu se ale ani náznakem nedozvíme, jak toto změnit. Pracovitost, šikovnost a skromnost (viz bod 19) na to asi nestačí. Myslím, že by to musela být hodně radikální změna a že jsou jí schopné jen vlády (takovým změnám bych bez váhání říkal skutečné reformy), anebo davy lidí bez ohledu na vlády, natož na podnikatele. Tomu se zase říkává revoluce.\n23) „Protože skutečnou příčinou krize není žití si Západu nad poměry, nemohou „ukončit krizi pouze dvě věci: omezení spotřeby a opětovné získání konkurenceschopnosti.“ Dále uvedená podmínka „když si Západ dokáže vydělat na svoji životní úroveň“ nemá smysl (aniž ta „konkurenceschopnost“ v předchozí větě). Západ je abstraktní, neohraničený pojem. Není to uzavřená, jednotná ekonomická jednotka. Konkurenceschopností přitom míní schopnost dosahovat zisku na úkor pracujících v rozvojovém světě resp. díky čerpání „komodit“, což jsou povětšinou suroviny a neobnovitelné přírodních zdrojů. Děkuji, nechci.\n24) Vývoj velikosti celkového dluhu v USA v poměru k ekonomice (zde ji Š. Pírko bez zaváhání charakterizuje pomocí HDP, srv. bod. 9) se dá těžko korelovat s čímkoliv v reálném světě. Minima dosáhl kolem roku 1950 a pak rostl zvolna zhruba do r. 1980. Hodnoty srovnatelné s Velkou krizí z třicátých let dosáhl asi v r. 2003.\n25) „Můžeme si tedy být skoro jistí, že konečné řešení současné krize proběhne přes inflaci a devalvaci měn. Žádné jiné řešení není v současné době příliš pravděpodobné.“ Hm, uvidíme, možné to je. Já ale v Pírkově článku nevidím pro takové tvrzení dost argumentů. Tak mě napadá, co je to vlastně „konečné řešení současné krize“, jak ho poznáme?\n26) „Další růst našeho bohatství je opřen o levnou práci miliard lidí po celém světě, které se zapojily do globální ekonomiky.“ Další zlatá slova. Pro mě je to morálně pochybně, environmentálně riskantní a zcela jistě dlouhodobě (tzv. trvale, ale to je na můj vkus málo pokorné) neudržitelné, ale pro Š. Pírka důvod k optimismu, jestli jsem ho dobře pochopil.\n27) Neoliberální doktrína na zlatém podnosu: „Výše uvedené země [ČR, Slovensko, Polsko a další postkomunistické země včetně například Kazachstánu, Ukrajiny a samozřejmě Ruska, ale také většiny zemí v Asii v čele s Čínou, Indií, ale také Vietnamem, Malajsií a dalšími státy a nelze samozřejmě zapomenout na tygry z Jižní Ameriky jako je Brazílie a většina dalších států a nelze nezmínit některé země v Africe.] lze dát do škatulky „progressing“, tedy ekonomiky, které jdou správným směrem, rozvíjejí se, vzkvétají, česky bychom mohli říci ekonomiky „nastupující“. V otevřeném globálním ekonomickém prostoru totiž mají co nabídnout – zejména levnou práci a komodity.“\n28) V závěru Pírko nenápadně přechází od problematiky současné recese ke starosti o to, jak zajistit blahobyt „nás“ – ČR resp. Západu. Pro můj rozum až příliš paradoxně ale lituje, že „Náš sociální a zdravotní systém je velmi štědrý a nenutí lidi tolik pracovat a šetřit jako ve většině chudších zemí.“ Takže raději následujme Kazachstán, Rusko, Vietnam a další státy? Podle nápovědy Š. Pírka by volba ODS a TOP 09 vedla právě tam (a bylo by to dobře).\nS blogem pana Pírka dost důsledně polemizuji. Uzavřít ale mohu sentencí, na níž se plně shodneme: „Každý z nás může (…) rozhodnout při příštích volbách.“


Naučná stezka Plakánek - nová stezka v údolí pod hradem Kost - PřírodaČeska.cz\nNaučná stezka Plakánek – nová stezka v údolí pod hradem Kost\nAutor Jana · 2.10.2016\nPískovcové skály v Údolí Plakánek, 2016\nNaučná stezka Plakánek se nachází na jižním okraji CHKO Český ráj. Vede od parkoviště pod hradem Kost (okres Jičín) směrem na Střehom a návštěvníky provází přírodní rezervací Údolí Plakánek.\nStezka byla vybudována v roce 2015 Agenturou ochrany přírody a krajiny (AOPK) a správou CHKO Český ráj a má celkem 11 zastavení. Půl druhého kilometru dlouhá trasa vede téměř po rovině. Většinou povede vaše kroky písčitá cesta, jen v nejvlhčí části údolí na vaše podrážky čeká asi stopadesátimetrový povalový chodník. Stezka není okružní.\nPrvní zastavení najdete kousíček od parkoviště pod hradem Kost. Je takovým přivítáním v Údolí Plakánek. Turisty informuje o stezce a také o doporučeních a zákazech na trase. Tabule je doplněná o mapku a pár obrázků zvířat, která zde žijí.\nPokračujeme do údolí mezi vysoké pískovcové skály. Druhou zastávku můžete využít k osvěžení. Nachází se totiž u studánky Skalka. Pramen vytéká z pískovce a je obohacen o vápník, stejně jako spousta dalších pramenů v údolí.\nPátá tabule Naučné stezky Plakánek, 2016\nDalší zastavení najdete u podmáčené louky. Na jaře tu kvete upolín nebo orchidej prstnatec májový, růst by tu měla i lysá forma silenky dvoudomé. Informační panel Rostliny je doplněn otočnými prvky – fotografiemi rostlin a jejich popisem.\nČtvrtá tabule naučné stezky se věnuje živočichům Plakánku. Je doplněna o interaktivní prvky stejně jako tabule předchozí. Abyste viděli třeba netopýry, museli byste přijít večer. Ale poštolka kroužící nad údolím vám možná skrytá nezůstane. A nebo alespoň uslyšíte její typický křik.\nChcete vědět, jak vznikl Plakánek? Pomůže vám páté zastavení. Kromě textu zde najdete názornou ilustraci 90 milionů let trvajícího vývoje skal.\nZahneme doprava a brzy jsme u další tabule. Říčka Klenice protékající tzv. Střehomským Plakánkem má název odvozený od javoru klenu, který je tu poměrně běžný. Řeka je místem výskytu raka, různých druhů vodních brouků a dalších živočichů.\nNacházíme se v nejvlhčí části údolí, takže rádi využijeme povalový chodníček, který naše boty, ponožky i nohavice ochrání před namočením. Pak nás cesta podél vysokých skal dovede k rybníku.\nPilský rybník, zvaný též Obora, má rozlohu asi 2,4 hektaru. Kromě ryb, které vyskakují nad hladinu, možná uvidíte i kachnu divokou s kachňaty. Z břehu skáčou do rybníka skokani.\nHádankou pro dospělé i děti může být otázka, komu patří mlýn pod hrází rybníka. Dotyčnou osobu určitě všichni znají z mnoha filmů a seriálů (Rozpaky kuchaře Svatopluka, Hospoda, Návštěvníci), děti znají hlas z večerníčků Bob a Bobek nebo Maxipes Fík. Už víte?\nHrad Kost z Plakánku, 27.7.2016\nU rybníka naučná stezka končí a nás čeká cesta zpět k hradu Kost. Pokud se ale nechcete vracet stejnou cestou zpět, jděte po žluté TZ ještě kousek dál a u rozcestníku Plakánek – údolí se vydejte po modré TZ. Projdete tmavým a vlhkým údolím Veseckého Plakánku, kde najdete bývalý skalní mlýn nebo lom po těžbě pískovce, a vystoupáte do vesničky Vesec. Tam můžete obdivovat lidovou architekturu roubených staveb. Chalupy možná znáte z filmů Jára Cimrman ležící, spící nebo Jak dostat tatínka do polepšovny. Na křižovatce s hlavní silnicí se vydejte doleva a po dvou kilometrech jste zpět na parkovišti pod Kostí. Cestou ještě minete Semtinskou lípu a v dálce uvidíte zámek Humprecht.\nDříve Plakánkem vedla naučná stezka Údolí Plakánek, která je sice značená v mapách, ale v terénu už značky ani tabule nenajdete. Za projití ale stojí stále.\nNS Plakánek se bude líbit dospělým i dětem. Počítejte ale s větší koncentrací turistů, kteří přijeli na hrad Kost.\nNaučnou stezku projdete i s kočárkem (ale počítejte i s pohybem v písku). Cyklistům je vjezd zakázán cedulkou v blízkosti parkoviště pod hradem Kost.\nMapka trasy zde.\nŠtítky: Český rájnaučná stezka\nRozhledna na Chlumu u Chanovic


Kapsičky z lístkového těsta plněné švestkami\nNa chalupě ve Vrbovcích se letos urodila spousta švestek, na rozdíl od jablíček z Vojtíškovy jabloně, která letos sabotovala a téměř nezarodila, a tak jsem se rozhodla, že namísto tradičního podzimního dezertu ve formě štrůdlu s jablky, upeču něco z trnek. Protože drobenkový švestkový koláč jsem již pekla 2x po sobě a měla jsem koupeno lístkové těsto, trošku jsem zaexperimentovala, a s výsledkem jsem byla víc než spokojená. Koláč za hubičku, nenáročná příprava a hlavně vynikající .\ncca 25 švestek (podle velikosti kapsiček)\nRozválíme lístkové těsto na plát.\nRádýlkem vytvoříme obelníčky cca 7 x 6 cm\nDo každého obelníčku vložíme rozpůlenou švestku zbavenou pecky, vnitřek švestky posypeme skořicovým cukrem, popřípadě ještě podle chuti přisladíme.\nZ obdélníčků vytvoříme kapsičky, po okraji těsto navlhčíme vodou, aby se strany k sobě dobře přilepily a dobře uzavřeme.\nDáme na plech vyložený pečícím papírem, pomašlujeme vajíčkem a dáme péci do dobře vyhřáté trouby, cca 30 minut (po 5ti minutách příkon tepla snížíme).\nKapsička se pečením mírně nafoukne, pečeme až je na povrchu zlatavá.\nVystavila babička Dáša v 12:34 0 komentářů\nZáložky: Koláče, Moučníky\nKachna s nádivkou\nNa Velikonoce jsme se tentokrát sešli ve větším počtu - na chalupu přijel syn Lukáš s rodinou, byli jsme tedy 4 dospělí a dvě děti (i když 13ti letý vnuk Vojta se již může téměř počítat mezi dospěláky), a tak bylo třeba zvažovat, co uvařit, aby bylo jídlo dost slavnostní a hlavně ho bylo pro všechny dost. Inspirovaná Jirkou Babickou z pořadu Babicovy dobroty (respektive jeho hostem paní Olinkou z Kotouně) jsem se rozhodla, že obměníme tradiční nedělní oběd velikonoční nadívané kuře za tuto doporučenou kachnu s nádivkou. S napětím se očekával výsledek, protože sobotní oběd připravoval Lukáš a blýskl se s nadívaným kaprem, který byl víc než vynikající. Takže Velikonoce byly tedy tentokrát soutěží kulinářského umění dědy Saši a Lukáše. Nutno říci, že výsledek obou jídel byl tak vyrovnaný, že si ani netroufnu dát první cenu.\nbylinky (doporučený libeček, který jsme neměli jsme nahradili šalvějí, mladou kopřivou, petrželovou natí )\nPřipravíme si nádivku, na kterou potřebujeme rohlíky nakrájené na kostky, vejce, mléko, orestovaná kuřecí játra, sůl, bylinky.\nKachnu vykostíme a vyložíme kuřecími řízky.\nPoté naplníme nádivkou, zašijeme, převážeme provázkem, osolíme a okmínujeme.\nPečeme při 200 °C asi 2 hodiny.\nV Babicových dobrotách byla doporučená příloha vařený brambor. My jsme zvolili trošku kaloricky náročnější přílohu - červené zelí a pro děti a pro mne (stále držím šetřící dietu) rýži.\nVystavila babička Dáša v 17:52 0 komentářů\nTatarák s lososa\nVčera jsme byli s tátou jen tak na pivku v nedaleké pizzerce a honila nás mlsná. Na pizzu, kterou tam mimo jiné dělají výbornou, jsme nějak chuť neměli a oslovil nás tataráček z lososa. Já ho mám dost ráda, a tak jsem byla zvědavá, jak ho tam udělají a výsledek mne mile překvapil. Byl výborný! Napadlo nás tedy, že bychom si ho mohli taky někdy na chaloupce udělat. Neznaje recept, nakoukla jsem na internet a jak jsem tušila, receptů na tatarák z lososa je habakuk, tento mne však, vzhledem k ingrediencím a s ohledem na mé zažívací ústrojí zaujal, tak si ho hned poznamenávám, abych ho hned nezapomněla.\n400 g filé s lososa\n1 střední cibule (nejlépe šalotka nebo červená)\n1/2 hrnečku kaparů\n1 lžíce Knorr Kořenící mix na ryby\n1 lžíce tekutého worchesteru\n1 lžíce Olivový olej Bertolli Classico\n1/2 citronu - šťáva z něj (limetka dle doporučení gurmánů je lepší)\nZ filátka odstraníme kosti a maso naškrábeme, jde to velmi lehce.\nCibuli nasekáme nadrobno, kapary také a přidáme to k lososu.\nZakápneme olejem, přidáme žloutky, worchester, Knorr Kořenící mix na ryby, sůl a pepř.\nVše důkladně promícháme a přidáme šťávu z půlky citronu (limetky). Tatarák dáme vychladit.\nPodáváme s opečenými tousty potřenými česnekem, případně máslem.\nVystavila babička Dáša v 16:24 4 komentářů\nZáložky: Hlavní jídla, předkrmy\nInspiraci pro tento recept jsme našla na internetu na http://www.mamincinyrecepty.cz/ , když jsem si lámala hlavu, co budu vařit na chalupě, kde jsme hostili obě babičky (brokolice byla v akci, no nekupte to!). Přestože při vybalování nákupu se babička Boženka při pohledu na brokolici zatvářila poněkud kysele a neodpustila si poznámku, že brokolici nerada, po dohotovení této krmě si ještě jednu porci přidala a obě babičky chválily a chválily. Sama musím říci, že není brokolice jídlo, které bych nadmíru ve svém jídelníčku preferovala, ale výsledek byl až překvapivě dobrý.\n200 g jemných nebo kuřecích párků\nkousek másla nebo hery na vymazání\nBrokolici rozkrájíme na menší kousky, vložíme do vařící osolené vody a asi 5 minut povaříme.\nZcedíme a propláchneme studenou vodou.\nCibuli nakrájíme na kostičky, párky na kolečka.\nOba sýry nastrouháme.\nV rendlíku rozehřejeme máslo, přidáme mouku a upražíme světlou jíšku. Zalijeme mlékem a za stálého míchání uvaříme bešamel.\nPřidáme do něho asi 2/3 tvrdého sýra a mícháme, dokud se úplně neroztaví. Bešamel osolíme a opepříme a až není vařící, vmícháme žloutek.\nZapékací misku nebo pekáček vymažeme tukem, a urovanáme do něj na kousky nakrájenou brokolici.\nPosypeme pokrájenou cibulí, na ni navrstvíme párky a zasypeme nivou.\nNakonec přelijeme bešamelem.\nPovrch posypeme zbytkem tvrdého sýra a vložíme do trouby vyhřáté na 190°C.\nPečeme do zezlátnutí povrchu asi 40 minut.\nVystavila babička Dáša v 16:30 0 komentářů\nZáložky: Hlavní jídla\nBlíží se jahodová sezóna, Lukáš bude jistě hledat uplatnění pro výdobytky ze své jahodové plantáže, a tak jsem v předstihu hledala inspiraci pro recept na tvarohové knedlíky. Tento se mi podařilo získat na internetu z blogu od: Jana Konvalinková. Dnes jsem jej vyzkoušela a knedlíky byly chuťově neodolatelné, zkrátka sladká vášeň. Je to poněkud složitější varianta tvarohových knedlíčků babičky Niny, která tvoří jen tvarohové válečky bez jahodové náplně, které nakrájí na knedlíčky a polije přepuštěným máslem a jahodovou omáčkou , ale tyto jsou ještě chutnější. Já jsem místo doporučené šlehačky zdobila zakysanou smetanou.\nna ozdobu: šlehačka nebo zakysaná smetana\n50 g másla (nemusí být)\nDo tvarohu vpracujeme mouku, strouhanku, jedno rozšlehané vejce, jemně osolíme a chvilku necháme stát.\nZ těsta tvoříme placičky, do kterých balíme omyté a osušené jahody. Těsto je poněkud lepivé, a proto si pomoučíme ruce a vál.\nTvoříme kulaté knedlíčky.\nVkládáme do vroucí vody a vaříme 5 až 8 minut. Že jsou hotové poznáte, když vyplavou nahoru.\nNež se knedlíky uvaří, rozmixujeme jahody s moučkovým cukrem na hladkou kaši.\nKnedlíky podáváme polévané jahodovou zálivkou a ozdobené šlehačkou, já jsem vylepšila politím přepuštěným máslem a místo šlehačky ozdobila zakysanou smetanou.\nVystavila babička Dáša v 14:19 0 komentářů\nZáložky: Hlavní jídla, Moučníky


Chrabří sexy samurajové a jedna slípka | Anime sen\nChrabří sexy samurajové a jedna slípka\n8. října 2010 v 9:03\t| Dahaka\nDlouhou dobu už Anime sen mlčel. Nemějte strach, blog nezemřel, ani není pozastaven. Jen jsem teď toho měla moc. Vracíme se ale zpět k původní náplni Anime snu a to jsou recenze.\nDnes vás seznámím s anime, které se do mého pořadníku dostalo hned na první místa. Předběhlo tak všechny ostatní. Protože mě velmi zaujalo a chtěla jsem vědět jaké to je.\nAnime celkem nevýrazné, ale zatím nové z roku 2010, tudíž si svou fanouškovskou základnu asi ještě hledá.\nAnime je to velmi zvláštní, protože mi trochu udělalo čáru přes rozpočet. Nese v sobě tolik podivných věcí a kombinací, až jsem někdy nevycházela z úžasu.\nPůvodně se to jmenovalo Hakuouki Shinsengumi Kitan a byla to hra na PS2 zaměřená pro dívky. Vzešlo z toho však anime...jménem Hakuouki, které je opět pro dívky, ale nebála bych se říct, že i pro chlapce.\nHakuouki je netypické anime, má 12 dílů (i když už se brzy začne vysílat druhá řada). Žánrově to sice vypadá na první pohled jako Období samurajů 19 století, kdy muži ještě vlastnili čest a cesta válečníka byla to nejdůležitější.\nAle pozor, tohle anime tak jen vypadá. Ve skutečnosti je to reverse harém bez špetky něčeho výrazného. Aneb bišík, bišík, bišík, jedna trubka bez schopností, bišík, bišík. Toť vše.\nNa tohle anime jsem se strašlivě těšila a nepopírám, vůbec mi mnoho bišíku nevadí, ale popravdě jsem tedy čekala mnohem víc. Tudíž ve mě po skončení zůstal divný pocit kdy jsem si jen říkala...sakra taková škoda. Tento příběh, který měl jistý velmi dobrý nápad, kalkuloval s historickými událostmi i když občas je promíchal či domyslel, sám o sobě měl být tahounem děje. Bohužel se tak nestalo. A anime začalo klesat do hlubin takových těch hratelných simulátorů rande, což ve spojení se samuraji opravdu vypadalo nehezky.\nMožná jsem mírně zklamaná, očekávala jsem příběh, napětí, ale dostalo se mi jen přehlídka bišíků (a že to byly vážně sexy kousky nepopírám). Já si těchto anime, které se rády tváří jako historické vážím, protože většinou tomuto období japonské historie příliš nerozumím. Nestává se mi tedy často, že takové anime stahuju. Bohužel ve mě Hakuouki vyvolalo nepěkné pocity zmaru a zesměšnění tohoto žánru.\nHudba v anime byla velmi pěkná, OP i ED jsou moc hezké skladby, které se dají poslouchat.\nJsou rytmické a obohacené tradičními nástroji. Jinak hudba je spíše nevýrazná.\nTo co ale anime zvládlo naprosto na jedničku a je nutné pochvaly je osazenstvo seyyu, neboli dabérů anime postav. To bylo...ach. Opravdu to bylo na poslech úžasné. Hlasy postav patří rozhodně k mým nejoblíbenějším a mé sluchovody skákaly radostí. Myslím že tak dobré obsazení jsem jakživo v žádném anime nepotkala. Pánové všechna čest.\nA musím tu zmínit alespoň dva, kteří mě nejvíce zaujali. Byl to Koji Yusa (Harada = ten s kopím), kterého znám třeba z Kuroshitsuji (Lau)\nDále pak Showtaro Morikubo\n(Okita, do toho jsem se platonicky zamilovala- ten s kašlíčkem) a znám tento hlas kupříkladu z 11 eyes (Takahashi) nebo namluvil i Kadaje z FF Advent Children. Já si však tenhle hlas vždy vybavím u postavu Ginjiho z Getbackers.\nAnimace byla opravdu na vysoké úrovni. Jak animace prostředí, která byla jako malovaná. Anime nás provádělo všemi ročními obdobími. I animace sídel Shinsengumi byla pěkná. Souboje byli sice mírně nudné, ale dalo se na to dívat.\nAnimace postav pak bylo něco krásného. Možná trochu až moc. Bišíci jeden jak druhý, každý musel vypadat jinak, aby se dívkám nepletli (mě se pletli stejně, hlavně jejich jména). Všichni hlavní hrdinové vypadaly dokonale, mladě, schopně, skoro nesmrtelně. Hlavní hrdina byl k uvzdychání, ale pro mě byl trochu moc chladný. Proto jsem si vybrala Okitu, takového mírně bezstarostného s nádherným úsměvem.\nProto byl takový rozkol s tím, jak vypadali ostatní samurajové, postarší páni většinou s pleškou a s tradičním drdolem. I když mi tam jeden hlavní hrdina nepasoval a to Heisuke, byl animován tedy prazvláštně a mě se moc nezalíbil.\nI nepřátele byly animačně rozdílní od zbytku osazenstva, aby na sebe strhávali pozornost.\nA když přišla na scénu hlavní hrdinka, která vypadala jako holka, mluvila jako holka, chovala se jako holka a všichni si z počátku mysleli, že je kluk, mi připadlo spíše směšné.\nAle i Chizuru byla animovaná pěkně.\nPříběh byl naprosto jednoduchý a trochu mi připomínal pohádku. Mladá dívka Chizuru se vydává v rádoby chlapeckém převlečení hledat svého otce. Její otec je vážený lékař a také vědec pracující pro šogunát. Před pár měsíci však zmizel a jeho klinika lehla popelem. Ale malá Chizuru po tom co dorazí do Kjóta brzo narazí na podivné krvežíznivé bílo vlasé muže, kteří ji chtějí zabít (vypadají jako démoni). Naštěstí jsou poblíž členové Shinsengumi a pomohou ji ( Shinsengumi byly stráže, šogunátu nebo tak něco, v těchto historických věcech se neorientuji. V Edu byli vážení, nosili světle modré kabátce, to bylo jejich poznávací znamení, ale Kjóto je moc rádo nemělo). Muži z Shinsengumi ji odvlečou do centrály a když zjistí, že je to dívka (postřeh jak prase) a také že je dcerou známého doktora, rozhodnou se ji poskytnout ochranu a pomoci ji v hledání.\nJejí otec totiž vymyslel podivnou medicínku, která z lidí dělá děsivé krvežíznivé monstra (bylo tady dost odkazů na upíry).\nKde je otec Chizuru? Opravdu zradil šogunát? Podaří se ji ho najít?\nZápletka je jednoduchá...první díly vypadají nadějně, ale pak se všechno začne točit jen kolem Shinsengumi (což bylo dobře), poté o válkách mezi panstvími a armádami či klany. Tím pádem je Chizuru a hledání jejího taťky upozaděno na maximální možnou míru a ze zápletky příběhu nezbude nic. To že je Chizuru ten typ chudinky slípky, kterou v poslední chvíli vždy někdo zachrání je snad všem jasné. To že sama je trochu jiná už ale jasné není. Celých těch 12 dílů jsem čekala kdy se projeví její zvláštní schopnosti, protože anime nám jako kdyby stále předhazuje, že nějaké by mít měla, kromě rychlého léčení. Bohužel ani svůj krátký meč, který je taky čímsi zvláštní (čím nebo proč se nedozvíme) tasí jen jednou asi na dvě minuty.\nAle vlastně, ona ani žádné schopnosti mít nemusí. Stačí když má kolem sebe jednoho krásnějšího a schopnějšího samuraje za druhým. To co mě na tomto anime pobavilo byl fakt, že místo profláknuté věty "ochráníme tě", to pánové brali jinak. Stylem "zabijeme tě když nám budeš zavazet". Je to milé, ale originální asi jen těch prvních pár dílů. Pak to říkají jen proto, aby se neřeklo že jsou nějací měkký a aby to nevypadalo, že jim na Chizuru záleží.\nTo že od začátku tohoto hledání svého otce uběhnou dva roky je poměrně divné. Chizuru se zrovna nepředře v hledání taťky, raději zůstává s členy Shinsengumi a dělá jim hospodyňku a maskota.\nTudíž na nás anime vybalilo vedlejší zápletku, která se rázem stala tou hlavní...právě o medicíně, která lidi dělá silnějšími a zranění se jim hojí rychleji. Ale nevýhodou je že po požití lidé zešílí a stanou se krvežíznivými monstry. Medicínu se Shinsengumi, kteří sloužili jako testovací králíci povede dokončit a tak mnoho z nich místo smrti z utržených zranění ve válce, volí raději přeměnu. Požití medicíny. A tak se pomalu z členů Shinsengumi stávají rasetsu (něco jako upíři, kteří vyvádí jakmile se dotknou krve, nebo je krev poblíž). I můj milovaný Okita, aby unikl své nemoci medicínku vypije...ale nejspíš mu to moc nepomůže.\nKonec nám bohužel nic neřekne, protože na konci to vypadá jako by na obrazovce svítila cedule\nAni tak silní samurajové se nemohli poprat s obrovskou přesilou palných zbraní a rozhodli se stáhnout za svým panovníkem do Eda. Ale co je čeká tam? Kdo ví.\nKonec byl tedy naprosto neuzavřený, vlastně to ani konec příběhu nebyl. Druhá řada Hakuouki začala teprve vycházet, takže se uvidí.\nPopravdě ze začátku jsem myslela, že by tohle anime mohlo být i pro chlapce a pro milovníky Meiji ery. Shinsengumi, bušido, souboje, katany, mocenské boje a intriky. Vše znělo lákavě. Ale jakmile anime začalo do tohoto historického námětu tahat fantasy prvek medicíny a upíry, šlo to vše pracně vystavěné k čertu. Kdyby se anime aspoň netvářilo jako profláknutá harémovka, ještě by to šlo zachránit. Kdyby anime nemělo naprosto blbou hlavní hrdinku, která je tam jen do počtu, mohlo by to být hezké anime. Kdyby ze všech hlavních hrdinů neudělali dokonalé neporazitelní bišíky, rozhodně by to vypadalo reálněji. Je tu příliš kdyby na jedno anime.\nJá musím uznat, že mě zápletka nefascinovala, ani mě nebavila. Historickému období nerozumím a nejsem její příznivkyní. Tudíž jsem se na to dívala převážně kvůli hezkým bišíkům a specificky kvůli Okitovi.\nZa sebe mohu jen říct, že mě mrzí takovéto plýtvání vcelku zajímavým příběhem. Ale nelituju dívání se na toto anime a rozhodně se podívám i na druhou řadu.\nPokud dámy chtějí vidět opravdu nádherné bišíky ohánějící se svou ctí a katanou, s nádherným dabingem, který lahodí každému ženskému uchu, s krásnou animací a klidně oželí i zadupaný příběh, zápletku na dvě věci, tak může zkusit Hakuouki. I když se to tváří jako náročné historické anime, bohužel se to tentokrát příliš nepovedlo.\nPS: Teď zrovna v pořadníku mám další anime z tohoto období Meiji tak to budu moci porovnat.\n1 Garnet Silevinac | E-mail | Web | 12. října 2010 v 9:19 | Reagovat\n2 Sally | Web | 14. října 2010 v 20:50 | Reagovat\nxD koukám že taky nemáš ráda Chizuru xD jinak pěkný blog :)\n3 Kilari-san | 30. června 2013 v 23:03 | Reagovat\nKdo by ji měl rád??Všichni kvůli ní chcípli :'(


Míč plyšové zvířátko 23cm | Nářadí ALCON\nDomů / Zahrada a stavebniny / Zahrada a volný čas / Hračky na zahradu pro děti / Míč plyšové zvířátko 23cm\nOblíbený produkt Míč plyšové zvířátko 23cm od známé značky BAUMAX za příznivou cenu 119 Kč. Zobrazit více »\nK dispozici je 12 modelů. Bez možnosti výběru barev/vzorů. Barva / vzor vydaný náhodně.\nParametry produktu Míč plyšové zvířátko 23cm\nID produktu: 9001466618038\nMíč plyšové zvířátko 23cm od kvalitního výrobce Baumax - tento hit můžete získat za skvělou cenu 99 Kč. Nabízíme nejlepší poměr cena výkon. Populární nabídka se vrátila, balné a poštovné nehradíte u objednávek nad Kč. Zařaďte se mezi spokojené klienty.


5hvězdičkové hotely Bruggy\n5hvězdičkové hotely ve městě Bruggy\nKloosterveld 12, Bruggy, Belgie (Zobrazit mapu)\nB&B Antares se nachází uprostřed čtvrti Sint-Andries přímo u takových památek jako Bruggy, Holy Savior Cathedral a St. James\_'s Church .\nOranjeboomstraat 4, Bruggy, Belgie (Zobrazit mapu)\nBlekerijstraat 30, Bruggy, Belgie (Zobrazit mapu)\nLuxusní hotel 5-hvězdičkový B&B Maison Bousson se nachází v klidné oblasti několik minut od St. James's Church, Bladelin House a Bruggy.\nSint - Jorisstraat 6, Bruggy, Belgie (Zobrazit mapu)\n5-hvězdičkový B&B De Corenbloem Luxury Guesthouse se nachází v centru ve městě Bruggy. B&B De Corenbloem Luxury Guesthouse se rovněž nachází blízko takových památek, jak Choco-Story…\nCoupure 26, Bruggy, Belgie (Zobrazit mapu)\nB&B My Suite Home je 5-hvězdičkový hotel vzdálený pouze 6 km od Galerie Indigo . Hotel se nachází 700 metrů od St Salvator's Cathedral, St.\nOude Zak 20, Bruggy, Belgie (Zobrazit mapu)\nB&B St Jacobs je 4-hvězdičkový designový hotel nacházející se několik minut od pláže. Uvnitř fasády v originálním stylu hotelu B&B St Jacobs se skrývá standardní interiér.\nLane 62, Bruggy, Belgie (Zobrazit mapu)\nHoogstraat 10, Bruggy, Belgie (Zobrazit mapu)\nLangestraat 126, Bruggy, Belgie (Zobrazit mapu)\nDesignový hotel 3-hvězdičkový B&B La Suite se nachází v nákupní oblasti několik minut od takových památek, jak Kasteel van Loppem, Bruggy a Boudewijn Theme Park and Dolfinarium.\nGistelse Steenweg 167, Bruggy, Belgie (Zobrazit mapu)\n5-hvězdičkový hotel B&B Villa Chantecler se nachází v historickém centru ve městě Bruggy. 20-minutová procházka od takových památek, jak Memling Museum, Palace of the Liberty of Bruges…


9 ledna, 2022Articles\nod Bruce Brethauer\nčlenové rodu Stenocactus patří mezi nejznámější Kaktusy. Téměř všechny druhy mají jedinečné, velmi úzké, ostré hrany a zvlněná žebra. Podivně tvarovaná žebra získala různým druhům Stenocactus jméno „mozkový kaktus“, i když pro mé oko, žebra mají bližší podobnost záhybů měchu na fotoaparátu nebo akordeonu, a některým stylům smockingu. V obou případech tato skládaná žebra dávají těmto rostlinám velmi výrazný a atraktivní vzhled. Všechny druhy jsou původem z pouště Chihuahuan v severním a středním Mexiku, a všechny druhy bývají malé rostliny s globelike na krátké sloupovité stonky. Rostliny obvykle zůstávají osamělé, ale v některých rostlinách mohou nakonec způsobit několik offsetů. Ve starších taxonomiích, přibližně 2 bylo uznáno tucet druhů, a Britton a Rose navrhli, že další výzkum mohl vést k objevu dalších druhů včas; moderní ošetření však zahrnovalo několik druhů dohromady a většina moderních ošetření rozpoznává pouze asi 10 druhů.\ntato rostlina je pravděpodobně jedním z druhů, které byly sloučeny v nedávné re-klasifikace; původní značka na mé rostliny, když jsem ji získal číst „Stenocactus longispinus“, ale nemohl jsem najít toto jméno v žádném z mých kaktusových publikací, stejně tak, vyhledávání na webu nepřineslo žádné hity rostlin, které vypadají něco jako moje rostlina. Jedno místo ilustrovalo několik rostlin identifikovaných jako „Stenocactus crispatus longispinus“, s několika fotografiemi rostlin, které nesou procházející podobnost se semenáčkem, které jsou zde ilustrovány, takže toto jméno zde prozatím používám, i když by to mohlo být omylem. Jednou z vlastností této odrůdy je, že má neobvykle dlouhou, a zploštělé centrální trny, které vyčnívají nahoru z každého areolu; tato vlastnost je zvláště patrná na fotografii pořízené asi 6 nebo 7 před lety rostliny vystupující v kaktusové show Midwest Cactus and sukulent Society. Je možné, že tato rostlina může být rodičem rostliny, kterou dnes pěstuji. Zatímco tyto zploštělé trny mají vzhled trnů Tephrocactus papyracanthus nebo paperlike trny Leuchtenbergia principis, trny této rostliny jsou poměrně tuhé a končí ve velmi ostrém bodě. takže tato rostlina by měla být zacházeno s respektem při pohybu nebo přesazování. Kromě ochrany nabízené těmito trny, zploštělé středy mohou také fungovat jako druh maskování, pomáhá rostlině splynout, když roste mezi pouštními trávami. Tato rostlina má také pozoruhodně atraktivní květy, s živými purpurově purpurovými středními žilkami, bledě růžové na okrajích okvětních lístků. Květy jsou poměrně malé, měří téměř 3/4 palce a neotevírají se široce. Ty se vyrábějí ve shlucích na vrcholu rostliny; je to jeden z prvních kaktusů v mé sbírce, který kvete na jaře-často produkuje své poupata, zatímco rostlina je stále udržována v chladném a suchém zimním klidu.\nStenocactus crispatus longispinus se pro mě ukázal jako snadná rostlina a dobře reaguje na moje obecná doporučení pro pěstování kaktusů a jiných sukulentů. Zjistil jsem, že tato rostlina je tolerantní k velmi nízkým teplotám a několikrát přežila několik stupňů mrazu (dvakrát, když byla v květu – a v obou případech ani rostlina, ani květiny neutrpěly žádné zjevné škodlivé účinky). Zdá se, že těží z mimořádně chladných podmínek během zimního klidu – s teplotami až do nízkých 40 – nebo dokonce chladnějších. Za poslední dva roky jsem zimoval svou rostlinu na parapetu obrazového okna, které jsem zapečetil plastovou fólií, aby se zabránilo průvanu v zimě(s rostlinou vloženou mezi sklo a plastovou fólii). Tento prostor se v noci výrazně ochladil – v některých případech by okenní tabule zamrzly, ale za slunečných dnů, tento prostor by se zahřál ze solárního vytápění, možná až na 80 stupňů nebo teplejší-od listopadu do dubna jsem tuto rostlinu vůbec nezavalil. Když jsem na konci dubna tohoto roku odstranil tuto rostlinu z tohoto prostoru, byla v zárodku a během dvou týdnů byla v plném květu.\ntyto rostliny skutečně těží z plného slunce a měly by být přemístěny venku, jakmile to teploty dovolí (nebojte se lehkých až mírných mrazů-většina druhů je snadno snáší). pokud však byla rostlina zimována v tmavém interiéru vašeho domova, postupně ji aklimatizujte na rostoucí expozici dennímu světlu-pěstované venku v teplejších měsících jara a léta, bude vykazovat působivý růst. Díky své toleranci vůči chladu mohou být rostliny ponechány venku až do prvních mrazů.\nstonky tohoto druhu mají tendenci stát se corky s věkem, což je vlastnost, která je dokonce patrná na mém 3letém „sazenici“: Nejsem si jistý, zda je to skutečný rys této rostliny, pokud je to důkaz, že budou mít prospěch z napojení okyselenou vodou.\nBývaly doby, kdy rostliny Stenocactus bývaly snadněji dostupné: byly často k dispozici ve smíšeném výběru kaktusů a jiných sukulentů, ale dnes se prakticky nikdy nenacházejí ve většině školek „big box“. Ty jsou snadno dostupné z řady zásilkových školek, včetně Mesa Garden (pod starším názvem tohoto rodu Echinofossulocactus), Miles To Go a Bob Smoley ‚ s Gardenworld, a občas je lze nalézt na regionálních výstavách a prodeji Cactus Society (dostal jsem svůj z prodeje Midwest Cactus and sukulent Society). Stenocactus se tak snadno pěstuje, tolerantní k prodlouženému suchu, a jsou tak snadno kvetitelné, že si zaslouží místo ve více sbírkách. Pokud se vám někdy podaří najít rostlinu v místní školce-zkuste to.


Na Slovensku obhajovali Ústečtí svůj návrh úspěšně!\nGalanta/Ústí n. O. – Projekt osmi evropských škol Comenius, do něhož se zapojila v tomto směru již zkušená ústecká Střední škola uměleckoprůmyslová, napsal své další pokračování. V pořadí třetí schůzku pedagogů a studentů z Česka, Německa, Slovenska, Norska, Maďarska, Estonska, Itálie a Portugalska hostila tentokrát slovenská Galanta. Šestnáctitisícové město, vzdálené přibližně padesát kilometrů od Bratislavy, přivítalo také delegaci ústecké umprumky v „předprázdninovém“ čase: 6. – 9. února.\nPráce na šlehači postupují\nE-spuma, tedy funkční přístroj na dávkování šlehačky, se pomalu ale jistě mění v realitu. Třetí setkání, kterému předcházely schůzky pořádané partnerskými školami v Ústí a Maďarsku, už o jeho podobě napovědělo výrazně víc. „Naši studenti, kteří mají na starost obal výrobku, představili na setkání jeho design. Po bouřlivé diskusi byly stanoveny úkoly na příští setkání, které bude v květnu hostit portugalská škola,“ uvedla o programu „slovenské mise“ pedagožka Alexandra Minářová, která má v ústecké SŠUP zmíněný projekt na starost, a dodála: „Studenti byli se schůzkou myslím spokojeni, navázali nové mezinárodní kontakty a nyní je čeká plnění dalších úkolů, které budou prezentovat v Portugalsku.“\nPodobná setkání studentů nejsou pouze o práci, také volnočasové aktivity jsou jejich nedílnou součástí. Jak prozradila Alexandra Minářová, ústecká výprava zavítala během čtyř dnů například do Bratislavy nebo na vodní dílo Gabčíkovo, čekalo je také setkání se starostou Galanty Ladislavem Maťašovským či prohlídka zdejší školy.\nÚsteckou SŠUP tentokrát reprezentovala hned čtveřice studentů třetích ročníků: Tereza Janáková a Petr Břenek z oboru Grafický design tiskovin a Michaela Bergová s Martinem Rohalem, kteří studují obor Tvarový a grafický design obalů. První dva jmenovaní by neměli chybět na již zmiňovaném květnovém setkání v Portugalsku.\nPozitivní dojmy převažují\nPro samotné studenty byl podle jejich slov slovenský pobyt cennou zkušeností. „Na dopolední konferenci jsme prezentovali své nápady, obsahem odpolední části byla spíše diskuse a plán dalších činností. Míchala se tady spousta jazyků, ale tím hlavním byla angličtina. a jak meeting hodnotím? Byl mým prvním a nemohu mu snad nic vytknout. Takovéhle zážitky jsou prostě k nezaplacení,“ sdělila své dojmy jedna z účastnic Michaela Bergová. Pozitivně hodnotil čtyřdenní setkání také její spolužák Martin Rohal: „Při prezentaci všech škol z osmi evropských zemí pochopitelně nervozita udělá své, ale nějaké drobné chyby v anglicky mluvených prezentacích nikdo neřeší. Na řadu přišlo také obhajování návrhů a diskuse ohledně detailů týkajících se výrobě stroje a jeho podoby. Domů jsme se vraceli s určitou dávkou smutku, ale hlavně se spoustou skvělých zážitků. Slovensko bylo super jak ohledně samotného projektu, tak i věcí kolem!“ (jp)


Soud amnestuje odsouzené - Svitavský deník\nSoud amnestuje odsouzené\nSvitavy – Okresní soud ve Svitavách chce do konce ledna vyřídit většinu amnestovaných případů.\nBOHUMIL KOTALA, předseda okresního soudu. | Foto: Deník/Tereza Dolinová\nOkresní soud pilně pracuje na vyřizování žádostí o udělení amnestie. Do konce ledna by chtěl mít všechny případy vyřešené.\n„Rozhodli jsme už celkem o 548 případech," konstatuje předseda soudu Bohumil Kotala.Ve čtyřech stovkách to bylo o prominutí podmíněných trestů. „U šesti šlo o domácí vězení, ve sto devatenácti byl prominutý trest obecně prospěšných prací, a to buď zbytek, nebo celý trest a ve čtyřiceti šesti nepodmíněný trest," doplňuje statistické údaje předseda svitavského okresního soudu.\nZbývá sto padesát\nSoudcům zbývá rozhodnout ještě zhruba ve sto padesáti případech, které už jednou odsoudili. „Podstatnou část do konce ledna stihneme. Mohou se ale objevit ještě ojedinělé případy u spisů, které byly odeslány k jiným soudům," tvrdí Bohumil Kotala. V těchto případech se bude jednat o prominutí podmíněných trestů. Svitavský soud nevyřizuje žádný případ, kterého by se týkala amnestie prezidenta proto, že se soudní jednání táhlo přes osm let. „Mezi vyřizovanými případy kterých se týká amnestie, byla řada těch, které jsme soudili v poslední době," sděluje předseda soudu.\nVětšinu odsoudili za posledních šest až dvanáct měsíců. „Člověk si někdy říkal, že konal tu práci tak trochu zbytečně. Nechci o tom polemizovat, prezident má právo na udělení amnestie. My jsme tady od toho abychom ji respektovali a provedli," dodává Bohumil Kotala. Nevěří, že by snaha jeho pražských kolegů o zrušení amnestie měla šanci uspět u nejvyššího soudu. Snad jen u případů, kdy se pachatelé vyhýbali soudnímu jednání tím, že uprchli.


Inter Cars: Škoda Octavia již má svého majitele - MotoFocus.cz\n› Distributoři › Inter Cars: Škoda Octavia již má svého majitele\nInter Cars: Škoda Octavia již má svého majitele\nRSz , 17. ledna 2012, 0:00\nVe středu 11.1.2012 bylo v Otrokovicích úderem 16. hodiny odstartováno finálové klání o hlavní ceny Velké podzimní akce – oslavy 7. výročí společnosti Inter Cars v České republice.\nSamotnému finálovému kolu předcházelo 21.12.2011 losování, kde byli za dohledu notářky vylosováni čtyři finalisté. Ti se za přítomnosti manažerů poboček a členů představenstva společnosti Inter Cars Česká republika s.r.o. utkali ve vědomostní soutěži.\nNa výherce čekala zbrusu nová Škoda Octavia 1,6 TDI ve výbavě Elegance, pro ostatní byly připraveny odměny v podobě atraktivních zájezdů. Jeden z finalistů bohužel nedorazil, tudíž, dle pravidel soutěže, nebyl 4. bonus (zájezd do Alp) udělen.\nNa zbylé 3 účastníky tedy čekalo minimálně 15 otázek ve dvou kolech, tematicky zaměřených na společnost Inter Cars. Ačkoliv přípravu na soutěž nikdo z finalistů nepodcenil, v prvním kole, které obsahovalo 10 otázek, stálo štěstí nejméně při panu Miloslavu Marešovi. Ten si tak z Otrokovic odvezl týdenní pobytový zájezd na Krétu.\nBoj o auto se stal tuhou bitvou mezi pány Tomášem Lomozníkem a Josefem Pekařem. Napětí v koncertním sále hotelu Baťov se dalo krájet, soupeři se navzájem měřili zkoumavými pohledy a s nervozitou očekávali, jaká „záludná“ otázka padne. Napětí v sále postupně gradovalo, atmosféra houstla. Tím spíše, že oba zbývající finalisté odpověděli správně na stejný počet otázek. Musel tedy následovat rozstřel – sportovní terminologií „náhlá smrt“. Pan Pekař ale nic neponechal náhodě a pečlivou přípravu zúročil již v prvním kole rozstřelu. Stal se tak hrdým majitelem nového vozu, pan Lomozník se již těší na listopadový výlet na Kubu.\nVíce na intercars.cz.