Chytré Česko: Budeme si tykat, řediteli. | Nadace České spořitelny\nOstatní Chytré Česko\nChytré Česko: Budeme si tykat, řediteli.\nV základní škole, kde děti spoluvytvářejí pravidla, se neznámkuje.\nNázev Záškola zní uličnicky. Neznamená to však, že se v této soukromé brandýské základce žáci zašívají. Její provozovatelé spíš chtěli naznačit cosi v českém vzdělávacím systému dosud neobvyklého. Tady se chodí „za klasickou školu“. Učitelé na děti nekřičí, nedávají jim domácí úkoly a při výuce vládne pohoda. Učeně řečeno wellbeing.\nVyučování začíná v Záškole v Brandýse nad Labem-Staré Boleslavi až v půl deváté. Za pěkného počasí se ale děti scházejí od osmi hodin v zámecké zahradě, která sousedí s budovou pedagogické fakulty, kde Záškola sídlí. A než je zavolají na první hodinu, hrají si tu s rodiči i učiteli. Těm žáci tykají a oslovují je křestním jménem, včetně jednatelky a ředitele.\nNa začátku vyučování si „záškoláci“ stoupnou do kruhu a zpívají indiánskou hymnu školy. Učitelka Eva Luhanová je doprovází na kytaru. Ranní rituál má stmelovat komunitu. Potom se děti rozejdou do hodin. „Třeťáci k zámku! Druháci sraz tady pod stromem!“ ozývají se pokyny.\nPrvňáci odcházejí do budovy na hodinu psaní. Ven se vypravují jen na předměty, pro které je to vhodné. „Učit se psát písmenka shrbený někde na louce smysl nemá,“ vysvětluje spoluzakladatelka Záškoly a jednatelka Bára Beranová.\nMezi smečkou vlků\nHned první věta z charakteristiky Záškoly na jejím webu jasně říká, o co zdejší pedagogové usilují: „Chceme zdravou školu, kam děti chodí rády.“ A tak tu při společné práci žáků a učitelů objevují, experimentují a baví se. „Vědomosti získané ve škole chceme propojovat s okolním světem,“ deklarují stránky této soukromé instituce.\nSnaha, aby se děti cítily v Záškole dobře, je podle jejího ředitele Pavla Nováka rovnocenná úsilí předat jim znalosti a dovednosti, jež budou v životě potřebovat.\nPrvňáčci, které ředitel připodobňuje ke „smečce vlků“, v úvodních dvou měsících skoro neprobírají žádnou látku. Kolektiv se nejprve učí společně fungovat, zvládat emoce a postupně si stanovuje pravidla, na jejichž formulování se děti podílejí.\nŽáci si proto zkoušejí přehrávat různé situace v dramatických scénkách a zjišťují, co je pro zdárný chod třídy funkční a co ne. „Na začátek školy je to pro ně mnohem podstatnější než ,hy, chy, ky, ry, dy, ty, ny,‘“ říká jednatelka Bára Beranová.


Stažení PDF Zahraniční politika České republiky vůči zemím Blízkého Východu, Zakavkazska a Střední Asie\n...1): Zahraniční politika České republiky vůči zemím Blízkého Východu, Zakavkazska a Střední Asie ... Blízkovýchodní stránky: Sýrie - další bezejmenný konflikt ... ... . Brno: Masarykova univerzita. Rašek, Antonín, Balabán, Miloš a kol. (2002): Ustavení komplexního řízení bezpečnosti České republiky. In Ustavení systému komplexního řízení bezpečnosti České ... Zahraniční politika České republiky vůči zemím Blízkého východu, Zakavkazska a Střední Asie, Mezinárodní politologický ústav Masarykovy univerzity, Brno 2001 Kolektiv autorů: Encyklopedie - světový terorismus, Svojtka&Co., Praha 2001 Bible, např. ekumenický překlad, Ekumenická rada církví, Praha 1979, ke studiu Zahrani� ... Zahraniční politika České republiky vůči zemím Blízkého ... ... ., Praha 2001 Bible, např. ekumenický překlad, Ekumenická rada církví, Praha 1979, ke studiu Zahraniční politika České republiky vůči zemím Blízkého Východu, Zakavkazska a Střední Asie 77 Kč Příštích sto let předpověď pro jednadvacáté... 310 Kč Světová revoluce za války a ve válce 1914-1918 Heureka.cz vám poradí, jak vybírat Knihy. Máte vybrané filtry: ceska zahranicni politika Politika Ruské federace v postsovětském prostoru a Střední Evropě. ... Zahraniční politika České republiky vůči zemím Blízkého Východu, Zakavkazska a Střední Asie. Brno: Masarykova univerzita. (knihovna OU, studovna Hladnov) RENARD, M.-F., ed. 2002. Knihovna společenských věd T. G. Masaryka v Jinonicích je jednou z knihoven Univerzity Karlovy a vznikla sloučením původních katederních knihoven. Najdete nás v prostorách jinonického areálu UK Zahraniční politika České republiky k zemím Blízkého Východu, Zakavkazska a Střední Asie (Foreign Policy of the Czech Republic towards the Near East, Transcaucasia and Central Asia). Brno: MPÚ MU, 110 pp. Pšeja, Pavel, Petr Fiala, Jan Holzer and Miroslav Mareš. 2000. Komunismus v České republice. kolektiv autorů: Zahraniční politika České republiky vůči zemím Blízkého východu, Zakavkazska a Střední Asie, Masarykova univerzita - Mezinárodní politologický ústav, Brno 2001 (ISBN 80-210-2740-1), str. 11-30. Článek v časopise ze seznamu recenzovaných periodik...\nZahraniční politika České republiky vůči zemím Blízkého Východu, Zakavkazska a Střední Asie.pdf\nSborník je prvním pokusem o systematičtější průzkum konkrétního sektoru české zahraniční politiky. Snaží se rozebrat a pojmenovat klíčové body a problémy vztahu České republiky vůči celkem třiadvaceti zemím rozsáhlého regionu, který nicméně ve své většině má jak společné kulturní, historické a náboženské kořeny, tak i stále rostoucí význam v aktuální mezinárodní politice. Zájem autorů se soustřeďoval především na oficiální i neoficiální kontakty v politické a ekonomické rovině,ale pomíjeny nejsou ani širší souvislosti vzájemných vztahů.\nChcete si přečíst knihu?Zahraniční politika České republiky vůči zemím Blízkého Východu, Zakavkazska a Střední Asie ve formátu pdf? Dobrá volba! Tuto knihu napsal autor Pavel Pšeja. Číst Zahraniční politika České republiky vůči zemím Blízkého Východu, Zakavkazska a Střední Asie Online je teď tak snadné!\nKruté hryPeckova jámaVálka židovská I, IIProzřeníLéta utopie: 1968-1969 New Yor k- Paříž - Praha - New YorkAnatomie fašismuNeobyčejné snímky obyčejných scénRusko-Český Česko-Ruský slovníkCizinecKřížovky s tajenkou Hrníčkové recepty


Fotbalové perličky z regionu: Ligisté pod drobnohledem - Opavský a hlučínský deník\nFotbalisté Baníku Ostrava, Opavy a Karviné jsou tři krajští zástupci působící v nejvyšší soutěži. Deník přináší každý týden pravidelné informace přímo z kabiny těchto mužstev o tom, jak se připravují na následující mistrovské zápasy. Informuje však také o všech novinkách. Tady jsou!\nPředchozí zápasy Opavy s Libercem byly divoké\nFotbalisty Slezského FC Opava čeká v sobotu Liberec. Oba soupeři se v nejvyšší soutěži potkali osmnáctkrát. Pouze čtyřikrát na tři body dosáhli Slezané, šestkrát se oba protivníci rozešli nerozhodně, osmkrát vyhrál Liberec. Opavské bitvy se Severočechy bývají vypjaté. Bylo v nich rozdáno už pět červených a celkem 67 žlutých karet. Nejlepším střelcem je zatím čtyřgólový Jan Nezmar. Současný sportovní ředitel pražské Slavie rozvlnil brankovou síť čtyřikrát. Pro Opavu půjde o hodně. Svěřenci trenéra Ivana Kopeckého už pomalu neví, jak chutná vítězství. Naposledy se totiž z tříbodového zisku radovali 20. července, kdy porazili díky brance Reného Dediče Příbram 1:0. Sobotní zápas v Městských sadech v Opavě má výkop již v 16.30 hodin.\nBaník už prodává lístky na domácí pohár\nFotbalový Baník Ostrava na začátku týdne zahájil prodej vstupenek na utkání 3. kola MOL Cupu proti Hradci Králové, které se bude hrát 25. září od 18 hodin na Městském stadionu ve Vítkovicích. Spuštěn byl internetový prodej na sítích ticketlive i ticketportal, na tradičních místech už probíhá také klasický prodej. Ceny vstupenek odpovídají cenám na ligový zápas standardní kategorie. Pro vstup na utkání je možné využít permanentních vstupenek, které jsou pro domácí zápasy tuzemského poháru platné. Baník má za sebou víkendový duel 9. kola FORTUNA:LIGY, který zvládl, když porazil nováčka z Českých Budějovic 2:1. Svěřenci kouče Bohumila Páníka se momentálně připravují na nedělní souboj na hřišti Mladé Boleslavi.\nStraka: Horníci se koupali a my měli málo vody\nTrenér fotbalové Karviné František Straka reagoval na slova Martina Haška, kouče Bohemians, který si po nedělním utkání Karviné s Bohemians postěžoval na fakt, že domácí řádně nepokropili hřiště, a to bylo suché. „Když je suché hřiště, vypadá pak fotbal tak, jak to viděli diváci v Karviné. Hra je úplně jiná a hlavně o soubojích. Je logické, že se to lidem nelíbí,“ poznamenal Hašek s dodatkem, že o fotbale nedělní utkání moc nebylo. Trenér Karviné František Straka pak dotaz na nenakropené hřiště obrátil v žert. „Že bylo hřiště nenakropené? No, měli jsme tady hornické slavnosti, tak se horníci asi všichni koupali a měli jsme málo vody na kropení hřiště. Ale je fakt, že balon se na mokré trávě chová jinak,“ dodal s úsměvem.\nOpavský záložník Zapalač: Herně se zvedáme, už to chce…


Mírovo povidání: Hurá na píseček\nHurá na píseček\nVe čtvrtek 2.4. jsme s Nervem a Jiřanem odstarotavali pískařskou sezónu. Informační ikonka na Hruboskalsko.cz ukazovala "Skály suché, lezení povoleno" a i když to bylo trochu podezřelé, že to rovnou takhle povolili bez vyjímky, nám to rozhodně nevadilo a tak nebránilo nic našemu výletu do Skaláčku. Jsme u Koupáku a hned první problém, hospoda zavřená a my si nemůžem dát startovní pivo, je to smutný,ale nedá se nic dělat. Ve skalách je parádní počasí, jen na vrškách trochu fouká, ale aspoň to ten písek pořádně vysuší. Dáváme 3 cesty, na Galeonu máme "Savanu"(aspoň jednu) a jdem spokojeně zpátky. Na Koupáku už je otevříno, a tak si může dát zaslouženého pifsona, krom Nerva, kterej řídí. Jedem dom, slovo dalo slovo a následující program je jasnej. Doma jen přebalit a zpátky do Ráje, na Vyskeř na Jiřanovu chatu, oslavíme narozky Nerva.\nRáno než se vzpamatujem, je skoro poledne a razíme směr Drábské světničky. Večer, samozřejmě pod vlivem, jsme dohodli, že jdem na Andělovu stěnu na Hlásku - VIIc z roku 41 přes 6kruhů. Ráno tomu asi nikdo nevěřil, ale co se dohodlo, to se musí splnit, a tak po rozlezení na nicmoc šestce jdem na věc. Vedro, že by se slušelo sedět někde u piva a já nalézám první metry týhle monstrózní stěny. Klíčové místo je hned u prvního kruhu- jedna ruka na žábu ve spáře a druhá drtí malinkaté lištičky, takhle pár kroků a už je obrovské madlo a za chvíli 2.kruh, nad ním trocha promejšlení a už sedím u 3.kroužku a dobírám kluky. Splavenej sem jak někde v červenci, do stěny pere a totální bezvětří, to je smaženice jak má bejt. Chvíli to trvá a jsme tu všici. Teď traverz přes celou údolku a zas dobírám. Pak už jen lehce přes dva kruhy a jsme nahoře. Parádní cesta a my toho máme tak akurát a jedem dom. Pátek večer se nese ve znamení regenerace a domácí pohody:)\nSobota pozdní odpoledne a my zas valíme do Skaláku, tentokráte je na netu již napsáno, že jsou skály mokré a lezení zakázáno. No jelikož už jsme byli ve čtvrtek a bylo to suchý a od tý doby jen pere, pečem na toto nařízení a už si to lezem na Sahaře. Tentokrát jsme se rozrostli o Pavla, s kterým jdem na Lebku na Nedodělanou VII, v pohodě ji nalejzá (jako první na písku letos) a ja si jí vychutnávám za ním. Kluci vedle trochu bitkujou s pořádně vypečenou pětkou SPO. Pak ještě na Skauta, všichni přeskok na Skautskou věž a hurá na píívooo. Teď mužem všichni, dnes tu spíme a tak se můžem zmáchat jak klokani. No ale jelikož jsme slušní hošíci, pijem s mírou, jen tak decánko a kolem 2 (asi-moc si to nepamatuju:-D) už ležíme v lese kousek za koupákem. Ráno se nechce,ale hecnem se. Hemenex a pivo k snídani a razíme. Ve sklách je naše rozhodnost na bodu mrazu, nakonec ještě dáváme dvě cesty a pádíme dom. Máme toho za ty 4dny docela dost, ale bylo to parádní, prostě poprvé je poprvé.\nRytíři ledových vertikál- VIDEO\nProfi focení ?!\nVelikonoční písky očima někoho jiného\nPetrohrad . . . . . .ské lámání\nNa závody přes kopec


Letité GTA 5 nahání v prodejích vycházející Playerunknown's Battlegrounds – Gamebro.cz\nLetité GTA 5 nahání v prodejích vycházející Playerunknown’s Battlegrounds\nVelmi zajímavý souboj momentálně svádí dvě slavná herní jména o prestižní čelo žebříčku Steamcharts, který měří prodeje na největší digitální platformě Steam.\nRok se pomalu chýlí ke konci, ale vláda Playerunknown’s Battlegrounds (recenze) stále nekončí. Přitom dosud se v čele žebříčku držela verze předběžného přístupu, teprve minulý týden hra vyšla oficiálně jako hotová. Dá se tedy očekávat, že na špici ještě nějakou dobu pobude.\nTedy pokud ještě více nezabere Grand Theft Auto 5, které vyniká nebývalou dlouhověkostí. Aby se hra prodávala tak skvěle ještě dva a půl roku (PC verze) po vydání, to se jen tak nevidí. Díky multiplayerové komponentě GTA Online však hře vůbec nedochází dech, a pokud autoři budou vydávat podobně zajímavé přídavky jako byl nedávný Doomsday Heist, může se opět vyšplhat na první místo.\nPřídavek Doomsday Heist pro GTA 5 hru opět nakopl, a to i v prodejích.\nPřekvapivě dobře se daří také onlinovce Ark: Survival Evolved (recenze) a jejím přídavkům. Značka tak okupuje hned tři pozice v první desítce a její autoři mohou spokojeně počítat zisky.\nNaopak zajímavé je, že se do první desítky nedostala očekávaná strategie Spellforce 3 (recenze), která v minulém týdnu obsadila třetí pozici, ale velmi rychle se propadla. Možná dojela na svou chybovost, ale také to, že oproti předchozím dílům upozadila strategickou komponentu a stala se víc standardním RPG, kterých je spousta.\nProdejnost na Steamu od 11. do 17. prosince\n3. Ark: Survival Evolved Season Pass\n4. Rainbow Six: Siege Year-3-Pass\n5. Ark: Aberration\n6. They Are Billions (preview)\nPředchozí článek Vikingská bojovka Rune: Ragnarok se ukazuje na nových screenech\nDalší článek Oblíbená multiplayerová akce Overwatch se až do ledna prodává za polovic


Češi důrazně odmítají euro a jsou čím dál skeptičtější k budoucnosti EU (Průzkum) – CZ24.NEWS\nČeši důrazně odmítají euro a jsou čím dál skeptičtější k budoucnosti EU (Průzkum)\nČESKO: Češi jsou proti loňsku skeptičtější k budoucnosti Evropské unie. Proti zavedení eura se dál staví téměř sedm lidí z deseti. V rámci každoročního šetření Naše společnost to zjistilo Centrum pro výzkum veřejného mínění (viz ZDE)\nTéměř polovina Čechů si také myslí, že by se integrace EU neměla už dále prohlubovat, ani posilovat. Oproti loňskému roku mezi Čechy přibylo skeptiků k projektu sjednocené Evropy. Důvěru v něj má 41 procent lidí, naopak necelá polovina v jeho budoucnost nevěří, a to 47 procent. Téměř polovina Čechů (49 procent) si myslí, že úroveň integrace EU by do budoucna měla zůstat na stávající úrovni. Ve zbytku společnosti převládá mínění ve prospěch oslabení integrace EU nad jejím posilováním 23 ku 17 procenty. Podobný názor panuje ve společnosti i ohledně míry zapojení České republiky do EU, nejvíce dotázaných (46 procent) je pro zachování stávající míry zapojení, názory ve prospěch posílení či oslabení jsou vyrovnané (23 procent pro obě strany).Češi euro nechtějí\nTagy: EUROEvropská UniePrůzkum\nJižní Korea vede vyjednávání s tvůrci ruské vakcíny Sputnik V o možnosti vyrábět ruskou bezpečnou vakcínu v Jižní Koreji


ChipTuning Audi A5 2.0 TFSI Quattro - 214 HP | AutoChip\nAudi A5 2.0 TFSI Quattro - 214 HP\nChipTuning - Audi A5 2.0 TFSI Quattro - 214 HP\nZvýšení výkonu motoru (chiptuning) vozidla Audi A5 2.0 TFSI Quattro - 214 HP je možné z původních 157 kW (214 HP) až na 200 kW (273 HP) a nárůst točivého momentu ze 320 Nm až na 446 Nm.\nNíže naleznete parametry před a po úpravě Standard pro vozidlo: Audi A5 2.0 TFSI Quattro - 214 HP. Modelová řada vyráběná od roku 2010.\tÚprava tohoto modelu se provádí přes diagnostickou zásuvku.\tŘídící jednotka motoru od společnosti Bosch.\tTyp řídící jednotky MED17.1.\tPředpokládaná doba úpravy tohoto modelu je 1 - 2 hodiny.\nNíže naleznete parametry před a po úpravě Premium pro vozidlo: Audi A5 2.0 TFSI Quattro - 214 HP. Modelová řada vyráběná od roku 2010.\tÚprava tohoto modelu se provádí přes diagnostickou zásuvku.\tŘídící jednotka motoru od společnosti Bosch.\tTyp řídící jednotky MED17.1.\tDoba úpravy je 3-6 hodin z důvodu nutnosti zkoušek dle podmínek MDČR.\nNíže naleznete parametry před a po úpravě EkoTuning pro vozidlo: Audi A5 2.0 TFSI Quattro - 214 HP. Modelová řada vyráběná od roku 2010.\tÚprava tohoto modelu se provádí přes diagnostickou zásuvku.\tŘídící jednotka motoru od společnosti Bosch.\tTyp řídící jednotky MED17.1.\tPředpokládaná doba úpravy tohoto modelu je 1 - 2 hodiny.\nNíže naleznete parametry před a po úpravě Sport pro vozidlo: Audi A5 2.0 TFSI Quattro - 214 HP. Modelová řada vyráběná od roku 2010.\tÚprava tohoto modelu se provádí přes diagnostickou zásuvku.\tŘídící jednotka motoru od společnosti Bosch.\tTyp řídící jednotky MED17.1.\tPředpokládaná doba úpravy tohoto modelu je 1 - 2 hodiny.


Firefox 77 nasazuje WebRender dalším uživatelům - Root.cz\nRoot.cz » Webové prohlížeče » Firefox 77 nasazuje WebRender dalším uživatelům\nDavid Ježek 3. 6. 2020\nNa světě je Firefox 77. Mezi novinkami této verze najdeme nová doporučení Pocketu (britští uživatelé budou v nové záložce vždy dostávat doporučení na webové články atd.). Všech uživatelů se pak týkají pokračující práce na WebRenderu (aktivován jej bude mít nyní více uživatelů Windows, konkrétně pak je ve výchozí konfiguraci dostupný na noteboocích s Windows 10 a Nvidia GPU s vyššími rozlišeními obrazovek kolem 3440×1440 či více).\nNově je také možné si jednodušeji zobrazit a spravovat webové certifikáty na stránce about:certificate. Opraveno je několik bezpečnostních chyb (s vysokou závažností). K dispozici je též přehled novinek pro vývojáře. Dále připomeňme, že v Nightly verzi 77 se objevila podpora obrazového formátu AVIF (vychází z AV1).\nSvět bez IPv4: sledujte živě online seminář\n3. 6. 2020 10:43\nTo je (by byla) dobrá novinka, lépe spravovat certifikáty na stránce about:certificate\nSkutečnost je, bohužel, poněkud horší. Certifikát můžete jen exportovat, ale v přehledu je jediná informace - subjekt. Není tam ani datum expirace (nebo aspoň informace o tom, zda je expirovaný), takže pokud máte třeba osobní certifikát několikrát vydaný, nevíte, který je který - a který případně chcete exportovat.\nČekal bych, že tam bude něco jako správce certifikátů, kde je vidět expirace a je možno i certifikát smazat (např. staré výjimky na server).\nV tmavém režimu Windows a FF mám v about:certificate bílé řádky s bílým textem :-)\nAlternativně místo infa o expiraci v přehledu by byla užitečná akční tlačítka v detailu certifikátu, kde jsou všechny podrobnosti (aby přehled nebyl příliš nepřehledný).\n3. 6. 2020 14:58\nNekdy mam pocit, ze vyvojari FF celou dobu premysleji, jak nas*at uzivatele tim ze pridaji zbytecne funkce, ktere nejdou vypnout. A kdyz uz nekdo prijde na to jak to vypnout, tak to zas zmeni.\nTreba jako ta pitomost co se tusim nazyva "focus on address bar" (kdyz kliknete do radku adresy, policko se zvetsi): uz ve FF76 mi to lezlo na nervy, ale alespon to slo vypnout v about:config. Ted to z configu vyhodili. Zjevne si nakej bohu-rovnej soudruh developer FF mysli, ze je to genialni vec, a kdyz to lidi nechteji pouzivat po dobrem, tak je k tomu donuti. Jen tak dal FF! Vpred smerem k straceni uzivatelu, a mensimu trhovymu podilu...\n3. 6. 2020 16:08\nJo. presne ten duvod, proc jsem FF opustil, uz pred par lety. At zije vivaldi!\n3. 6. 2020 16:39\nFF má mentálně-filozofický problém. Pro svoje financování by potřebovali prohlížeč pro masy, ale uživatelskou základnu jim tvoří spíš nadšenci (a setrvačnost, ke které nadšenci dávají impulz). Tak dělají změny, kterými se chtějí přiblížit k masové použitelnosti - ty nedělají dostatečné, chrome se jim nedaří vytlačit. A tak jsou ve stavu, kdy cílovou skupinu FF nezajímá a tvrdé jádro čím dál víc znechucují. Nezávidím jim to.\n4. 6. 2020 23:09\nProč by někomu měla vadit stránka s certifikáty, která tam předtím nebyla? Kdo ji nebude aktivně používat, vůbec na ni nenarazí.\n4. 6. 2020, 23:11 editováno autorem komentáře\n5. 6. 2020 7:56\nOni (Mozilla) to udělali, oni (Mozilla) to inzerují jako novinku, tak je snad legitimní ptát se, k čemu to je:\nVidím tam asi 20 svých vlastních certifikátů, u každého jen předmět (moje jméno) a tlačítko export. Ani tam, není náhled, takže netuším, který certifikát je z Firefoxu (včetně privátního klíče), který je importován ze systémového úložiště, který je expirovaný a který ne.\nSpráva certifikátů je v nastavení, přece jen na pár kliknutí daleko, tak by se stránka about:certificate třeba i hodila, kdyby ovšem poskytovala alespoň nějaké informace. Ale takto?\n5. 6. 2020 8:23\nMusíte si nějaký certifikát rozklinout, pak uvidíte jeh detaily...\n5. 6. 2020 8:53\nJo, tak to jsem blb, je to o něco lepší. Jen o něco málo. Stejně musím* rozkliknout každý (nejsou seřazeny, zdá se, podle ničeho zřejmého - vydavatele, data expirace, ničeho), natož aby bylo vyznačeno platný/neplatný nebo cokoliv.\n* musím? nemusím, prostě to nebudu používat\n5. 6. 2020, 08:54 editováno autorem komentáře\n5. 6. 2020 9:56\nProblémy jsou dva:\n1. není to udělané použitelně, ale to snad dotáhnou,\n2. pokračují v cestě od standardního využívání systémového úložiště certifikátů, které má nástroje léty prověřené.\nTakže v podstatě udělali něco, co (částečně) naštve všechny.\nV jaké cestě „od standardního využívání systémového úložiště certifikátů“, když Firefox systémové úložiště certifikátů nikdy nevyužíval? Což je docela pochopitelné, protože Firefox od začátku vznikl jako multiplatformní, a pro „systémová úložiště certifikátů“ žádný standard neexistuje – některé systémy dokonce ani nic jako „systémové úložiště certifikátů“ nemají. Například Linux, že. Teprve v posledních letech snad něco vzniká v rámci některých desktopových prostředí.\n6. 6. 2020 1:47\nLinux není systém, ale jádro operačního systému. Linuxový systém je systém založený na Linuxu, jako je třeba Ubuntu, Suse Linux, Redhat Enterprise Linux, Slackware, Arch Linux, atd atp.\nPřesně tuhle blbost jsem vypínal při minulé aktualizaci. Teď to prý pořád jde změnit, ale už to vyžaduje ruční úpravy userChrome.css. Jsem dost skalní fanoušek, ale tohle mě asi taky brzo odradí.\n3. 6. 2020 17:36\nJo, nasel sem taky. Jen se ptam, proc? Proc tahle volba zmizela z about:config? Proc ma uzivatel nekde vytvaret a editovat nakej css-soubor, aby vypnul takovou pitomost? Proc musi byt uzivatel programatorem, aby se mohl zbavit neceho co nechce ale nekdo jinem mu to nuti? Proc, proc, proc?\nJa mam takovej dojem, ze celej FF-projekt umre na svou vlastni aroganci. FF uz davno neni prohlizec pro uzivatele. Je to projekt, kde si par jedincu prosazuje sve ambice nezdravym spusobem. Nechces pouzivat tuhle uzasnou ficuru kterou sem do FF naprogramoval ja? Dobra, tak v dalsi verzi ti vemu moznost to vypnout, nebo to ukryju tak, ze to nenajdes!\nKrom toho jeste par dalsich blbosti je zpatky: tucne pisma pri vyhledavani v adresnim radku, ponuka z vyhledavacu je zpatky, atd, atd. Uz mne to prestava bavit porad hledat kdejake fixy na tydle hlouposti...\nTo je bohužel stále se opakující pattern. Kvůli tomu ostatně kdysi vznikl Classic Theme Restorer, který fungoval velmi dobře (byť ho bylo potřeba každou chvíli updatovat na nové výmysly), ale pak ho jednoho dne zabili odstraněním podpory XUL. Pro novější verze existuje náhrada v podobě sady skriptů nad userChrome.css, ale je to mnohem větší opruz a i tam je vidět, že je potřeba každou chvíli něco předělávat nebo upravovat (hlavně že XUL bylo špatné, protože bylo rozšíření každou chvíli updatovat na nové verze Firefoxu).\nTy úvahy o tom, že manažeři FF schválně skrývají lidem možnosti konfigurace, aby uživatelé "museli" používat jejich featury jsou sice hezkou sondou do vašeho způsobu myšlení o ostatních lidech, ale s realitou mají společného jen málo. Je to úplně normální postup při kontinuálním vývoji SW, že nová featura se ze začátku dá pod feature flag, nejdřív aby si ji mohli early adopters zapnout a potom aby se dala jednoduše vypnout, kdyby s ní byly nějaké problémy v betatestu. Když se ukáže jako stabilní, tak se feature flag odstraní a je zapnutá nastálo. Protože SW s miliónem feature flagů by byl těžko podporovatelný. Nic jiného za tím není.\n3. 6. 2020 20:17\nProč? Protože je o tu starou funkci pravděpodobně malý zájem, takže se nevyplatí ji v kódu udržovat. Takže se nejprve v defaultu vypne a do konfigurace s dá možnost jejího zapnutí. A když se ukáže, že je opravdu možné tu funkci odstranit, tak se to později odstraní i z té konfigurace a je možné odstranit kód, který to řeší. Ta editace CSS je jenom hack – s podporou starého chování se evidentně nepočítá, takže se klidně může stát, že v další verzi se ten CSS hack rozbije, případně už to pomocí CSS ohackovat nepůjde vůbec. Ne proto, aby vás vývojáři naštvali – proto, že je po tom starém chování malá poptávka a nevyplatí se ten kód udržovat.\nJinak je od vás opravdu hezké, když píšete o aroganci. Vy něco dostáváte zadarmo, nehnete pro to ani prstem, a ještě se rozčilujete, že to není přesně podle vašich představ? Ano, to je arogance, ale z vaší strany. Firefox je open source, takže vám nic nebrání vzít si adresní řádek na starost a podporovat obě dvě jeho varianty. Ale to je pro vás příliš práce, že, za to vám to jiné chování adresního řádku nestojí. Tak si pak ale nestěžujte, že tu práci neudělá ani nikdo jiný.\nVychazite z mylneho predpokladu, ze je potrebna nejaky extra kod aby se udrzela puvodni funkce. Jenze je to uplne opacne: kdyz pridam funkci, pridavam i kod.\nTreba kdyz je cela adresa vykreslena cernou barvou a standartnim pismem, nemusim definovat prakticky nic. Pouziju standardni hodnoty. Jenze kdyz se budu bavit tim ze udelam "cool" adresu kde "www" bude treba sedou a normalnim pismem, a zvysek cernej a bold, musim kod pridavat. Nebo kdyz mam nekde ve formulari standartni pole, je to opet jednochej kod. Kdyz chci aby to pole pri aktivaci vrhalo stin a zvetsilo se animaci, opet je to extra kod a dalsi parametry, ktere musim k puvodnimu kodu pridat.\nNo a ten zaver, to je presne to o cem mluvim: ze developeri nenaslouchaji uzivatelom, delaji Firefox pro sebe. Staci se podivat na web mozilly co na tyto zmeny rikaji uzivatele (taky se tam administratori nerozpakuji stiznosti mazat, kdyz uz je jich moc). A tenhle postoj "mas to zdarma, tak co remcas, ber nebo nech bejt!" privedl Firefox tam, kde ted je: nekam na 3-4% podil (jinak receno, z vysluni do suterenu)...\n3. 6. 2020 20:47\nTo není mylný předpoklad. Když máte podporovat dvě varianty adresního řádku, musíte udržovat víc kódu, než když budete podporovat jenom jednu jeho variantu.\nNevím, jak jste přišel na to, že vývojáři nenaslouchají uživatelům. To, že vy máte nějaké preference, neznamená, že je to převažující preference uživatelů.\n3. 6. 2020 21:57\nPreferencie používateľov nám veľmi presne ukazuje klesajúci trhový podiel Mozilly.\n4. 6. 2020 0:31\n"Nevím, jak jste přišel na to, že vývojáři nenaslouchají uživatelům."\nTak, že jsem dnes hledal nějaký kanál, jak jim to nahlásit. Na Bugzille po kritice vypli komentáře u příslušného issue a support.mozilla.org je spousta duplicitních příspěvků na tohle téma a když jsem u jednoho klikl na "I have this problem, too" musel jsem zadat email, ale počítadlo uživatelů se nezvýšilo.\nMyslím, že pro člověka, který se v opensource světě pohybuje delší dobu není tak velký problém poznat, který projekt naslouchá uživatelům a který si razí svůj směr bez ohledu na ně (typicky Gnome). Firefox přes některé dobré věci pod povrchem dělá nesmyslné změny v UI a výsledek je vidět - používá ho čím dál míň lidí a dost často už se setkávám s tím, že vývojáři v něm ani netestují svůj SW a to je cesta k totálnímu živoření na okraji zájmu.\n4. 6. 2020 6:57\nTo je spíš důsledkem toho, že Mozilla dlouho, s prominutím, prasila nad Geckem. Teď postupně přechází na komponenty ze Serva a prohlížeč se technologicky dostává do popředí.\nProč Firefox používá málo lidí? Většina běžných uživatelů počítače nijak zásadně nerozlišuje mezi Chrome a Firefoxem nebo čímkoliv co je připomíná, takže třeba když s instalací Javy se Vám defaultně nastaví Chrome jako výchozí prohlížeč, prostě ho budete používat. Nemluvě o faktu, jaké neskutečné množství prostředků cpe Google do propagace (což si samozřejmě Mozilla nemůže dovolit)...\n4. 6. 2020 8:57\nTo je příliš laciné, svést to na sílu Googlu a přibalování Chrome všude možně. Přesně taková byla svého času situace s Microsoftem a MSIE, a přesto se proti němu Firefox dokázal prosazovat a z mizivého podílu růst až na srovnatelná čísla. Dnes je trend přesně opačný. Ta arogance byla patrná už tehdy (pamatuju si např. na bug upozorňující, že nějaká věc z CSS2 nefunguje správě, zavřený se slovy "kdybychom měli mít otevřený bug na každou neimplementovanou featuru z CSS, tak se z toho zblázníme"), ale zdaleka nedosahovala současné úrovně. Dnes už si ani nedokážu představit, že bych měl ještě chuť něco psát do mozillí bugzilly.\nPodle mne je hlavní rozdíl v tom, že tehdy se vývojáři nebáli odlišovat od MSIE a nabízet tím jasnou konkurenční výhodu. Spolu s širokými možnostmi přizpůsobení tím oslovili komunitu nadšenců, kteří pak evangalizovali ve svém okolí a přesvědčovali k přechodu na Firefox i ty, kterým to je jedno a ani nevědí, co to prohlížeč je ("modré "e" znamená "ten internet"). Dnes se Firefox snaží co nejvíce imitovat Chrome a dokonce programově zabíjí ty konkurenční výhody, které ještě měl, takže i techničtí nadšenci musejí hledat lupou, aby byli schopni si nějak zdůvodnit, proč Firefox a ne třeba Chromium (opravdu ne každému stačí "nemám rád Google"). A i když třeba Firefox dál ze setrvačnosti používají, už dávno ho nemají tak rádi, aby je to motivovalo propagovat a šířit ho ve svém okolí.\nV tom právě vidím obrovské nepochopení a základní chybu vývojářů a manažerů Firefoxu: ta komunita technických nadšenců sice opravdu je početně malá, ale bylo to krystalizační jádro, na které se nabalovala uživatelská základna, a tento efekt fungoval jako protiváha marketingové síly firem jako MS nebo Google. Tím, že tyhle lidi buď úplně odradili nebo aspoň otupili natolik, že sice Firefox dál používají, ale nemají ho tak rádi, aby ho někomu doporučovali, si pod sebou systematicky podřezávají větev.\n4. 6. 2020 12:24\nOna ta evangelizace bude mít jinou sílu, když proti Firefoxu stálo za to zlo plné bezpečnostních děr a kašlající na standardy*, a když proti němu stojí Chrome. Ostatně představte si, že by se Firefox vyvíjel dál podle Vašich představ – jaký zásadní důvod by měl mít běžný uživatel pro přechod z Chrome na Firefox? Podotýkám, že mi jde o toho běžného uživatele, který dost možná nebude chtít žádné rozšíření, ne o geeka a tuniče.\n*) Samozřejmě i IE se od dob IE 6 prostě posunulo.\n4. 6. 2020 13:30\nMyslím, že ještě před touto otázkou by bylo vhodné si položit jiné dvě: (1) Jaký důvod měl běžný uživatel tehdy k přechodu z MSIE na Firefox? (většina uživatelů určitě neviděla MSIE jako "to zlo plné bezpečnostních děr a kašlající na standardy", tak ho viděli jen ti techničtí nadšenci) a (2) Jaký důvod měli později k přechodu od Firefoxu k Chrome? (tlak a marketingové triky ze strany Google nebyly nijak zásadně jiné než ty od Microsoftu).\nTehdy jsem měl dost dobrých důvodů přesvědčovat lidi, aby zkusili Firefox místo MSIE. Dneska bych takové důvody hledal marně, sám už nemám výčitky, že na některé webové aplikace automaticky používám Chromium (zvlášť poté, co jsem zjistil, že problém je na straně Firefoxu a ne těch webů) a když vidím, kolik práce dá přemluvit Firefox, aby vypadal rozumně a dal se používat způsobem, jakým chci, spíš musím sám pracně hledat argumenty, jak přesvědčit sám sebe, abych nad ním konečně nezlomil hůl.\nSamozřejmě si (zase) přečtu, že celý problém je v tom, že jsem úplně mimo a že jsem exot, pro kterého nikdo prohlížeč dělat nebude. Jenže bývaly doby, kdy právě takovým exotům Firefox vycházel vstříc, dnes jim naopak hází klacky pod nohy. Tehdy šel Firefox v zastoupení nahoru, dnes jde dolů. Sice pořád dokola poslouchám, že ta dnešní strategie funguje mnohem lépe než tehdejší, ale ty statistiky tomu pořád ne a ne uvěřit. A já tomu taky nevěřím.\n> Jaký důvod měl běžný uživatel tehdy k přechodu z MSIE na Firefox? (většina uživatelů určitě neviděla MSIE jako "to zlo plné bezpečnostních děr a kašlající na standardy", tak ho viděli jen ti techničtí nadšenci)\nTehdy to nejspíš často bylo doporučení od člověka, který tomu rozuměl. Jak sám píšete:\n> Tehdy jsem měl dost dobrých důvodů přesvědčovat lidi, aby zkusili Firefox místo MSIE. Dneska bych takové důvody hledal marně\n> ty statistiky tomu pořád ne a ne uvěřit.\nStatistiky lze číst různě. Pokles může být způsobem změnami, nebo ty změny jej mohou zpomalovat a pokles způsobí konkurence. Nevím, tím nechci říkat, že to je tak nebo onak, jen že statistiky nehovoří obvykle tak jasně, jako to může vypadat na první pohled…\nPodobně WebExtensions a JetPack – IMHO zde není problém v tom, že přišlo API pro zpětně kompatibilní rozšíření. Naopak, mělo přijít ještě dříve, a přechod měl být pozvolnější.\nJe legrační, jak zvládnete napsat tři odstavce ublíženého kňučení aniž byste jmenoval jedinou konkrétní věc. Třeba pár těch "dobrých důvodů", kterými jste přesvědčoval lidi z IE na FF. Hádám, že "FF je lepší, protože je už pět let úplně stejný" to asi nebylo :-D\n4. 6. 2020 15:09\nDůvody pro přechod z MSIE na Firefox byly. To, že je bezpečnější, nemuseli uživatelé poznat, ale pokud jim to tvrdil někdo, komu důvěřují, mohlo to mít váhu. Weby ve Firefoxu v určité fázi už fungovaly většinou stejně dobře, jako v MSIE, některé postupně dokonce lépe (a to i weby, které byly původně optimalizované pro MSIE). To už byl důvod pro uživatele. Pádný důvod podle mne byl ten, že Firefox neotravoval podivnými hláškami – MSIE např. po instalaci varoval při každém odeslání formuláře přes HTTP, dokud uživatel nezaškrtl, že už ho to nezajímá.\nTom, že se Firefox nebál odlišit od MSIE, je pravda napůl. Ohledně podpory webových stránek byli vývojáři posedlí kompatibilitou s MSIE. V Bugzille tehdy bylo povinné u každé chyby hlásit, jak je to v porovnání s MSIE. Jakmile jste nahlásili chybu v chování vůči standardu a uvedli jste, že se ale Firefox chová stejně jako MSIE, chyba byla nemilosrdně uzavřena s tím, že když se FF chová stejně jako MSIE, je to v pořádku.\nPodle mne to je hlavní důvod, proč teď Firefox tolik ztrácí. Firefox byl prohlížeč, který vznikl s jediným cílem – porazit MSIE. V tom byl velice úspěšný a to se mu podařilo – a za to mu patří místo v historii. Bez ohledu na to, že MSIE nakonec fakticky porazil Chrome – Firefox k tomu otevřel cestu, umožnil, že vůbec nějaké Chrome mohlo vzniknout. Jenže na to teď Firefox dojíždí – protože hlavní cíl už ztratil, navíc porazit MSIE už dávno nestačí. A spousta z věcí, které FF umožnily porazit MSIE, jsou teď naopak závaží.\nNavíc teď uživatelé Firefoxu tak trochu nevědí, co vlastně chtějí. Respektive by chtěli hodinky s vodotryskem. Firefox začínal v době, kdy byl vývoj MSIE zastaven, jeho vývojářský tým byl snad tenkrát dokonce rozpuštěn. Konkurovat nevyvíjenému produktu není zas tak těžké. Jenže teď má proti sobě FF Chrome, a ten se teda vyvíjí fest. A uživatelé by chtěli, aby FF konkuroval Chrome úplně ve všem. Uživatelé by chtěli, aby Gecko konkurovalo Blinku, kvůli rozmanitosti. No jo, ale Trident (MSIE) zmizel, EdgeHTML byl nahrazen Blinkem, takže ti, co byli za Geckem najednou odpadli. A Gecko se najednou dělí o čestné poslední místo s Webkitem (Safari). To na vážnou konkurenci Blinku úplně nevypadá.\nZároveň by ale uživatelé chtěli, aby byl FF velice konfigurovatelný a přizpůsobitelný. To by byl důstojný úkol, kdyby vývojáři vzali hotové jádro a řešili jenom ten přizpůsobitelný prohlížeč. Tuhle cestu zvolilo Vivaldi.\nTakže když to shrnu, uživatelé by chtěli jenom to, aby Firefox měl lepší jádro, než Chrome, aby byl mnohem více přizpůsobitelný, než Chrome –a to vše s podstatně menšími zdroji, než má Chrome. Zkrátka by to mělo být takové prohlížečové perpetuum mobile. A ono pořád ne a ne fungovat.\n4. 6. 2020 18:47\nRozdíl je v tom, že MSIE byl strašný prohlížeč, který se několik let prakticky nevyvíjel a jen těžil ze svého dominantního postavení. Ten funkční rozdíl oproti alternativním prohlížečům byl v jeden moment tak propastný, že je lidi začali používat i přes horší kompatibilitu se stránkami.\nAč uživatel Firefoxu musím uznat, že Chrome/Chromium je velmi dobrý prohlížeč, který udává tempo vývoje ve webových technologiích. Uspět vedle něj je výrazně těžší než tenkrát proti MSIE.\nProto si nejsem jistý, jestli má smysl hodnotit jakékoliv změny ve Firefoxu vývojem jeho tržního podílu. Nikdo neví, jak by na tom byl Firefox bez těch změn. Kdyby byl konzervativní, tak má možná dnes místo 9 % 4. Ostatně SeaMonkey, které se drží tradičního rozhraní Firefoxu, rekordy v popularitě taky zrovna netrhá.\n4. 6. 2020 7:14\nMyslím, že pro člověka, který se v opensource světě pohybuje delší dobu není tak velký problém poznat, který projekt naslouchá uživatelům a který si razí svůj směr bez ohledu na ně (typicky Gnome).\nToto funguje, když cílíte na motivovanou komunitu. Pokud FF cílí na obecnou veřejnost, tak tam už platí jiná pravidla. Mimo jiné "efekt mlčící většiny", která Vám nedá feedback ani pozitiví, ani negativní a přesto existuje a má svoje názory.\n4. 6. 2020 12:16\nA kde je ta "mlčící většina", které to má vyhovovat? Vžyť tržní podíl stále klesá. Tak pro koho to vlastně delají? Proč jim mizí uživatelé?\nJsou právě schizofrenní. Když naštvou nadšence, ti je přestanou doporučovat. Když nic nezmění, tak ty uživatele (ani po doporučení) nepřesvědčí k používání.\nMlčící většina je ta, které je úplně u zadele jak se jmenuje jejich prohlížeč a vůbec neřeší, že mezi nimi jsou nějaké rozdíly.\n4. 6. 2020 14:44\nJak jste přišel na to, že jim tržní podíl klesá proto, že málo uživatele jako Rhinox? Co když jim tržní podíl klesá proto, že takové uživatele poslouchají moc? A co když jim tržní podíl klesá z úplně jiného důvodu – který dokonce může být mimo Firefox? I kdyby byl Firefox čím dl lepší, ale Chrome se zlepšovalo ještě rychleji, bude tržní podíl Firefox klesat.\n4. 6. 2020 8:11\nwsh: To, jak často se objevuje nějaký komentář, opravdu není známka toho, o co uživatelé mají zájem. Uživatelé, kteří jsou se současnou podobou spokojeni, totiž nebudou hledat příspěvky těch, kteří jsou nespokojeni, a komentovat je. Reálná data o tom, jaký je o danou funkci zájem, se zjistí z telemetrie – podle počtu uživatelů, kteří si v konfiguraci přepli na původní chování.\nTo, že FF dělá nesmyslné změny UI a že výsledkem je pokles počtu uživatelů je jenom vaše ničím nepodložená hypotéza. Já zase můžu tvrdit, že problém Firefoxu je v tom, že se snažil vyhovět všem, což nakonec nevyhovuje nikomu.\n4. 6. 2020 15:08\nPokud by to dělali z telemetrie na about:config, tak nezjistí nic. Tam to sotva najde technický nadšenec, zvlášť když se ta volba pro tohle konkrétní chování jmenovala nejdřív browser.urlbar.megabar, pak browser.urlbar.update1 a teď neexistuje vůbec.\n4. 6. 2020, 15:09 editováno autorem komentáře\n4. 6. 2020 15:12\nPokud to někoho opravdu trápilo, v konfiguraci si to našel. Pokud se to někomu nelíbilo, ale nestálo mu to za to hledání, je to zpráva, že to není zas až tak podstatné. No a teď už ta volba logicky neexistuje vůbec, když se z předchozího ukázalo, že o to stojí minimum uživatelů.\n4. 6. 2020 15:52\nZaklínání se telemetrií je alibismus a už z podstaty nesmysl. Jakékoli nastavení si už z podstaty změní jen menšina uživatelů a takové, které je přístupné jen v about:config, si změní jen hodně výrazná menšina. Takže s touhle pseudologikou není vlastně potřeba mít konfigurovatlné vůbec nic. A to i když se rozhodnu ignorovat korelaci mezi technickou zdatností uživatele a pravděpodobností, že si telemetrii vypne.\n4. 6. 2020 16:54\nMichal Kubeček: No vida, takže jste problém vyřešil. Dávat nějaké volby do konfigurace je zbytečné, protože si to uživatelé stejně nezmění. Takže je potřeba implementovat to, co che většina uživatelů – i kdyby to mělo být 50,001 % ku 49,999 %. To je tedy vysvětlení, proč došlo k té změně adresního řádku – zkrátka vás byla menšina a konfigurační volby nedávají smysl.\nA to i když se rozhodnu ignorovat korelaci mezi technickou zdatností uživatele a pravděpodobností, že si telemetrii vypne.\nTo záleží na tom, co přesně se myslí „technickou zdatností“. Pokud je tím myšlena zahleděnost do techniky, pak ano. Pokud je tím myšleno to, že dotyčný má přehled, jak funguje technika, a chápe ji v širších souvislostech, pak bude korelace spíš opačná – dotyčný si uvědomí, že když chce, aby vývojáři vycházeli vstříc jeho potřebám, musí vývojáři nějak ty potřeby poznat. A zapnutí telemetrie je pro uživatele ten nejjednodušší způsob, jak ty informace vývojářům poskytnout.\n4. 6. 2020 17:14\nkdyž chce, aby vývojáři vycházeli vstříc jeho potřebám, musí vývojáři nějak ty potřeby poznat. A zapnutí telemetrie je pro uživatele ten nejjednodušší způsob, jak ty informace vývojářům poskytnout\nTo bohužel vytvoří presegmentaci. Zjistíte tím, co si přeje většina z "uvědomělých" uživatelů, kteří ovšem tvoří (a je cílem aby tvořili) menšinu všech uživatelů. Telemetrie je užitečná a samotné použití nedělá z vendora padoucha.\nTelemetrie, pokud má dávat smysl, musí být zapnuta plošně, ale musí být zavedeny mechanismy pro opt-out a pro kontrolu, jaká data se sbírají a odesílají a v neposlední řadě musí existovat prostředí pro právní obranu při zneužití. Snad se shodneme na tom, že např. četnost používání prohlížeče, četnost vyhledávání (ovšem bez informací o tom co bylo vyhledáváno a kde), využívání adresního řádku, ... jsou obecně neškodné, neosobní informace. (Proti tomu volba vyhledavače, navštěvované stránky, hledané termíny - to už jsou data mnohem citlivější).\n4. 6. 2020 17:25\nMiroslav Šilhavý: Řekl bych, že se opět vlamujete do otevřených dveří.


Jak to chodí v advokacii s Bořivojem Líbalem | Luxus.cz\nJak to chodí v advokacii s Bořivojem Líbalem\nBořivoj Líbal je spoluřídícím partnerem mezinárodní advokátní kanceláře Noerr v Praze a zároveň vedoucí sekce Rodinných firem & privátní klientely. Poskytuje poradenství zahraničním a tuzemským klientům, včetně rodinných podniků v oblasti práva obchodních společností, ochrany majetku a následnictví v průběhu života a smrti. Vystudoval práva na právnické fakultě Masarykovy univerzity v Brně a na univerzitě v Lisabonu. Je Rozhodcem u Mezinárodního rozhodčího soudu při Českomoravské komoditní burze, dále předsedou Česko-portugalské obchodní komory a místopředsedou Řídícího výboru AFI (Association for Foreign Investment). Mluví anglicky a portugalsky.\nPane Líbale, mohl byste nám o sobě říct, prosím, pár slov?\nPokud bych měl o sobě říci pár slov, tak musím zcela jistě říct, že mám i přes těch 15 let advokátní praxe stále optimistický pohled na svět. V životě mám velké štěstí, protože mě právničina baví a současně se rád stýkám s inteligentními a příjemnými lidmi, přičemž tyto dvě věci se u mě často snoubí dohromady.\nJak jste se dostal k advokátní kanceláři Noerr, se kterou spolupracujete?\nOdcházel jsem s týmem ze svého bývalého působiště a hledali jsme novou energickou advokátní kancelář, kam nastoupíme. Noerr byla jedna z mezinárodních kanceláří, s níž jsme vyjednávali a kde jsme vnímali, že nám to dává velký smysl na obou stranách. Dohromady nás přitom svedli zahraniční poradci, kteří společnosti Noerr pomáhají s růstem v rámci CEE.\nNa jaké právo se Vy konkrétně zaměřujete?\nMoje specializace jsou oblasti nákupu a prodeje společností včetně nemovitostí. Dále to jsou pak různé speciální oblasti jako poradenství privátní klientele a předním rodinným podnikům, kde se v poslední době často zaměřujeme na ochranu a daňové strukturování majetku či jeho předání z generace na generaci.\nCo je podle Vás na advokacii nejsložitější?\nPřesvědčit potenciálního klienta, že za kvalitní a kreativní právní služby se stále platí. Někteří podnikatelé si myslí, že je zbytečně drahé najmout si zkušeného právníka s potřebnou specializací. Ale ti, co mají štěstí, často osobně zjistí, že ve svém důsledku vyšel vlastně dráž ten, kdo do ceny ani nemohl promítnout své zkušenosti a specializaci a navzdory jeho poradenství nebylo z dané situace vytěženo maximum. Jak se říká, když dva dělají totéž, není to totéž – a u našeho řemesla to platí rovněž.\nS jakými klienty nerad pracujete?\nNevnímám vyloženě nějaký prototyp klienta, se kterým bych nerad pracoval. Úspěšní lidé s mnoha zkušenostmi mívají tendenci mít vlastní hlavu, ale to beru jako součást své práce – přesvědčit nejen protistranu, ale i vlastního klienta. Asi nemám rád arogantní a povýšené lidi, ale takové za klienty naštěstí nemám.\nNosíte si často práci i domů?\nTato otázka mě pobavila. Pravda je taková, že již skoro ani nevnímám hranici. Což je důkazem nejen toho, že jsem si vybral dobré povolání, ale že mám i skvělé kolegy a klienty, se kterými se cítím dobře a spolupráce s nimi mě baví. Od určité úrovně, kdy nesete větší odpovědnost, již pracovní vášeň nelze předstírat – nejen časové nároky na toto povolání jsou příliš vysoké.\nVždy v různých pořadech vidíme, jak právníci při soudu sdělují zákony a znají i přesně paragraf, pod kterým se nacházejí. Opravdu si takto musíte pamatovat všechny možné zákony?\nTy zásadní věci ano, ale uvědomme si, že každý řádný právník se na soudy připravuje, takže tomu, co tam probíhá, předcházely mnohdy hodiny a hodiny příprav. V hlavě samozřejmě není možné udržet celý právní řád, a proto existují různé specializace, kde právník nejen že zná pravidla obsažená v paragrafech, ale i sbírá zkušenosti a kontakty v průběhu celé své kariery.\nJe jasné, že kvůli moderním technologiím se stále musí měnit i zákony. Vnímáte, že se za poslední dobu mění případy, které musíte řešit, oproti těm před několika lety?\nNevnímám žádnou zásadní změnu za těch 15 let, snad kromě různých kauz souvisejících s ochranou dat, která se díky moderním technologiím sbírají a vyhodnocují na každém rohu. Spíše vnímám více byrokracie, která je s prováděním různých úkonů v praxi spojená.\nA co se tedy nejčastěji dostává v posledních letech před soud?\nNa tuto otázku se z mé pozice špatně odpovídá, protože nejsem soudce, který by měl přehled o nápadu soudní agendy, ale z mé pozice vidím, že sporná agenda za poslední rok docela vzrostla. Strany vnímají soud jako již standardní kolbiště, kde se současně chtějí vyprofilovat vůči ostatním potenciálním narušitelům z řad jejich obchodních partnerů.\nPamatujete si nějaký nejkurióznější případ, který se Vám stal a musel jste jej řešit?\nVzpomínám si na jeden kuriózní případ, kdy starší paní prodávala svou celoživotně budovanou společnost. Při tomto prodeji jsem ji sice zastupoval já, ale její pravá ruka byl její firemní právník, který u ní pracoval desítky let a kterému bezmezně důvěřovala. Fakticky jsem tedy měl klientku, která se v problematice prodeje společnosti orientovala špatně, a svěřila některá rozhodnutí svému firemnímu právníkovi, který se však z pochopitelných důvodu chtěl zalíbit novému majiteli, což se projevovalo i v pokynech a radách, které dával klientce v rozporu s mými doporučeními. Věděl jsem, že bohužel nemám dostatečnou důvěru na to, aby mi uvěřila, a bývalo by bylo i těžké jí kvůli složitosti související právní problematiky prokázat, že její právník již kope za protistranu. Byla to velká výzva ji ochránit a dotáhnout celý prodej zdárně do konce, když zájmy odlišné od jejích neměla pouze protistrana, ale i její vlastní lidé, kterým bezmezně důvěřovala a brala je za ty roky již jako rodinu.\nKdyby se někdo chtěl vydat kroky advokáta a jednou v tomto oboru i pracovat, dal byste mu nějakou radu?\nJistě, nedělejte to, pokud máte tendence se brát moc vážně. Je to práce s lidmi, takže je v ní dán apel nejen na sociální inteligenci, ale i sebereflexi, a tím schopnost se zlepšovat a fungovat s ostatními.\nU mě to bude asi volný čas.


Moje sloty odměny v kasinu Slots.lv – vysvětleno\nJako nejlepší online kasino, Slots.lv odměňuje všechny nové hráče značným uvítacím bonusem, ale štědrost kasina u nových hráčů nekončí. Jako loajální a častý hráč na Slots.lv se automaticky kvalifikujete do My Slots Rewards. Pojďme se dozvědět více o VIP programu.\nCo je moje hrací automaty?\nMy Slots Rewards je VIP program Slots.lv, který odměňuje hráče pouze za hraní her, které mají rádi. Každá hra na Slots.lv kvalifikuje hráče k získání bodů My Slots Rewards a čím více hrajete, tím více vyděláváte jako bonus zpětné platby. Program odměn je velkou pobídkou k prozkoumání všech her v online kasinu, protože každá hra vám získá body.\nZde je několik dalších vrcholů programu My Slots Rewards:\nHráči mohou získat bonus zpětné platby až 15 procent\nBody odměn platí až jeden rok\nBody získáte vždy, když hrajete\nMůžete své body ukládat nebo je vydělávat kdykoli budete chtít\nSlots.lv nabízí loajálním hráčům „překvapení“ pravidelně\nPochopení úrovní bodů a odměňování bodů\nAť už hrajete automaty nebo video poker na Slots.lv, získáte body za body a odměny za každou hru.\nV programu My Slots Rewards je osm úrovní a úrovně bodů, které získáte, vám pomohou postoupit na vyšší úroveň. Čím vyšší úroveň, tím větší bonus. Bodové body jsou kumulativní a sledují váš pokrok při hraní.\nBody odměny jsou získány pokaždé, když hrajete, a jsou vloženy do vašeho zůstatku My Slots Rewards a použity kdykoli za výměnu za bonus zpět. Zatímco někteří hráči dávají přednost tomu, aby se jejich body vytvářely po dlouhou dobu za větší bonus, můžete si je kdykoli „vydělat“ nebo vyměnit pouze některé své body.\nBody Tier i odměny jsou aktualizovány v reálném čase a okamžitě po sázce během hry. Na Slots.lv není žádná čekací doba.\nMoje hrací automaty odměňují úrovně\nČím více budete hrát, tím více vyděláte v programu Moje sloty odměny. Tady je bližší pohled na různé úrovně a bonusy za cashback.\nÚroveň 1: Cashback bonus je 5% a míra zpětného odkupu je 2500 = $ 1\nÚroveň 2: Bonus za vrácení peněz je 6% a míra zpětného odkupu je 2250 = $ 1\nÚroveň 3: Bonus za vrácení peněz je 7% a míra zpětného odkupu je 2000 = $ 1\nÚroveň 4: Bonus za vrácení peněz je 9% a míra zpětného odkupu je 1750 = $ 1\nÚroveň 5: Bonus za vrácení peněz je 10% a míra zpětného odkupu je 1500 = $ 1\nÚroveň 6: Bonus za vrácení peněz je 11% a míra zpětného odkupu je 1250 = $ 1\nÚroveň 7: Bonus za vrácení peněz je 12% a míra zpětného odkupu je 1100 = $ 1\nÚroveň 8: Bonus za vrácení peněz je 15% a míra zpětného odkupu je 1000 = $ 1\nJak získat více odměn Body\nKaždá hra, kterou hrajete na Slots.lv, vám vydělá body Tier and Rewards, ale pokud chcete získat body rychleji, je nejlepší hrát určité hry a hrát často.\nVideo poker a stolní hry vám dávají 1 bod za každou sázku $ 1, ale hrací automaty vám získají 5 bodů za každou sázku $ 1. Speciální hry mají nejvyšší potenciál s 15 odměnami za každou sázku $ 1.\nPosted in UncategorizedTagged kasinu, Moje, odměny, Slotslv, sloty, vysvětleno\nLevné vkladové sloty Důvěryhodné důvěryhodné hazardní hry


Manifesto, Julian Rosenfeldt – Tvar\nManifesto, Julian Rosenfeldt\nPozvánka k výstavě.\nDrobná publicistika – Pozvánka\nManifesto je Rosenfeldtova odpověd na vnitřní krizi, hledání role umělce v dnešní společnosti. Berlínský umělec vytvořil třináctitikanálovou videoinstalaci jako poctu tradici a literární kráse uměleckých manifestů, psaných většinou v zápalu inspirace a skutečného zájmu o umění. Herečka Cate Blanchet je zde prezentována ve třinácti různých životních situacích se zcela odlišným hereckým projevem. Videa propojuje společný rytmus a důraz na estetiku prostředí. Nezávislému pozorování situace například továrny, televizního studia, párty nebo pohřbu, kontrastuje hereččin přímý pohled do kamery a souzvuk tónů jejího hlasu, který formuluje jádro jednoho každého manifestu. Tento rytmický zvrat je nadčasový jako přímá řeč. Souzvuk třinácti hlasů si v mnohém odporuje, jednotná je však intenzita a hloubka jednotlivých sdělení, která kontrastuje s prezentovanou situací. Mimoděk tak divákovi upomíná, že nezávisle na okolnostech života i jeho vlastní duše je bez hranic.\nProjekt je k vidění do 7. 1. 2018 ve Veletržním paláci NG.\nje umělkyně, která o sobě dává vědět zřetelně formulovanou výpovědí o hranicích a limitech dnešního světa. Narušuje konvenčně vnímané hranice, otevírá nejrůznější tabu a kriticky se vyslovuje ke společnosti. Zajímá ji okamžitá sociální skutečnost, ...\nPět tváří Animy\nOhlédnutí za výstavou Flaesh v pražském Rudolfinu (1. 10. 2015 – 3. 1. 2016, kurátor Petr Nedoma)\nReportáže – Reportáž


Aktuality | Knihovny začaly půjčovat e-knihy českých nakladatelů | Praha 6 Online\n23. 12 2014 | Veřejné knihovny v letošním roce připravily pro své čtenáře možnost půjčovat si také elektronické knihy. Dlouho to neumožňoval autorský zákon, na základě zvláštní dohody s nakladateli ale knihovny zpřístupnily e-knihy čtenářům v rámci svých standardních služeb, sdělil ČTK ředitel Svazu knihovníků a informačních pracovníků Vít Richter. E-knihy dnes poskytují asi tři desítky knihoven v celé republice.\nV rámci nové služby mají čtenáři přístup k současné beletrii i naučné literatuře, včetně bestsellerů, jakými jsou Stoletý stařík či Analfabetka od Jonase Jonassona, nebo také k titulům oceněným cenou Magnesia Litera. Celkem jsou zatím pro čtenáře k dispozici necelé 2000 e-knih.\nDonedávna knihovny poskytovaly v elektronické podobě jen tituly, na které už se autorský zákon nevztahuje, tedy 70 let po smrti autora, nebo takové, ke kterým má knihovna práva na užití od autorů. Současná legislativa totiž poskytuje českým knihovnám výjimku z autorského zákona pouze pro tištěné knihy a časopisy, které tak mohou nakoupit do svého fondu a bez souhlasu autorů půjčovat svým čtenářům.\nTato výjimka neplatí pro knihy v elektronické podobě, avšak knihovny toto neodradilo, uvádí Richter. Spojily se s firmou eReading, která elektronické knihy prodává i půjčuje. Ta uzavírá licenční smlouvy s nakladateli, respektive držiteli autorských práv. Službu knihovnám pak poskytuje eReading.\nKnihovny uzavírají s eReadingem smlouvu na půjčování a platí paušální licenční poplatek za každou uskutečněnou výpůjčku. Katalogizační záznamy na e-knihy jsou integrovány do katalogu knihovny, čtenář se potom může rozhodnout, zda si půjčí tištěnou knihu, nebo zda si stáhne e-knihu, vysvětluje knihovník. Stává se i to, že knihovna už nenakupuje tištěný exemplář a v nabídce má pouze e-knihu.\nElektronické výpůjčky jsou k dispozici na 21 dnů, knihovny zatím poskytují čtenářům elektronické výpůjčky bezplatně. Takto vypůjčené e-knihy mohou čtenáři otevřít pouze ve vybraných zařízeních s aplikací pro iOS a Android a v e-inkové čtečce elektronických knih eReading.cz 4 Touch Light.\nE-výpůjčky měli jako první k dispozici čtenáři Jihočeské vědecké knihovny v Českých Budějovicích, která za tento projekt získala ocenění Knihovna roku 2014. Následně se služba rychle rozšiřovala i do dalších regionů. Současně je připraveno půjčovat e-knihy přibližně 30 knihoven napříč celou Českou republikou jako v Táboře, Kladně, Liberci, Olomouci, Ústí nad Labem, Přerově či Sedlčanech.


První screenshoty z Back to Karkand - Battlefield Blog\nDomů / Battlefield 3 / Novinky / První screenshoty z Back to Karkand\nPrvní screenshoty z Back to Karkand\nNa českém Eurogameru se objevila šestice obrázků z připravovaného DLC Back to Karkand. Na všech je mapa Strike at Karkand. Na některých screenech je podoba jednoznačná a Battlefield 2 veteráni ihned poznají, ve kterých místech mapy se nachází.\nKrása , připomíná mi to zlaté časy s BF 2…. 🙂\nKdyž na to tak koukám tak vidím jedno zklamání a to nebude MEC/PLR 🙁 ale Rusko 🙁\nmohly by na některé mapy spíše dát PLR\ntaky sem si hned vsim te ruske vlajky\nSorry že to sem pletiem, ale neviem na koho sa mám obrátiť… nedá sa mi prihlásiť na battlelog mojím PSN účtom, píše mi že mám zlé meno alebo heslo, ale ja ho mám dobré… viete čo s tým?\nnevím mě to dělalo jen dokud jsem si na origin nenainstaloval BF\nNa tohle DLC se snad těším víc než na jsem se těšil na hru samotnou 🙂\nA teď ať se v DICE pochlapí a uděljí nám dlc 2142/3 a 1042/3.\nPořád s ním o tom, jak hraju s touhle grafikou, destrukcí a atmosférou Omaha Beach za Amíky 😀\njojo… to by byl masakr, můj osobní typ na datadisk je právě 2142ish hra nebo 1942ish ;D\nPěkný, kluci můžete mi někdo z vás poradit? Seknul jsem se v singleplayeru v misi, kde dřepim ve stíhačce a mám sejmout utečence na letišti, jenže označuju cíle letadla prováděj kobercové nálety a nic 🙁\nMusíš to bohužel zopakovat, nahrej si poslední uloženou pozici a zkus to znova. Mě to potom šlo a stalo se mi to ještě u 2 misí….\nmě to taky dálo, furt sem na ně mířila a nic, ale pak mi jedan skupinak utekla z letiště a tak sem na ně zamířil a najdnou to šlo.\nZlatý Karkand, už aby to vyšlo, pro ty co mají předobjednávky by to ale mělo vyjít o něco dřív ne.\noni to ještě musí dodělat…


Blog Pepahotely.cz | Pepahotely.cz\n13.08.2018 | Tipy na výlety\nPokud hledáte dovolenou, kde máte atmosféru jako u moře, ale nechcete cestovat víc než 5 hodin, máme pro vás skvělý tip. U našich maďarských sousedů totiž mají malé moře – Balaton. Je to skvělé místo pro relaxaci s celou rodinou, partou nebo pro páry.\nA co všechno můžete v okolí Balatonu zažít? Se svou dovolenou se s vámi podělí náš kolega Martin, který navštívil Balaton a jeho okolí se svou přítelkyní.\nCesta do Prahy do Hevízu, kde byli ubytování, trvala jenom 5 hodin. Takovou délku zvládnou i vaši prckové. Lázeňské městečko Hevíz je známé svým léčivým přírodním jezerem o rozloze až 4,4 hektarů. Jezero je napájeno termálním pramenem a je hluboké až 38 metrů. Pramen je schopen během 72 hodin vyměnit celý obsah jezera.\nMartin s Lenkou po ubytování ve svém hotelu nahodili plavky a vyzkoušeli zázračné účinky jezera. Voda měla teplotu 33-36°C. Při koupání si užívali i jemnou masáž, protože voda proudí pomalu zleva doprava a zároveň zdola nahoru, jelikož zde působí zdvih teplé vody. Teplota vody je příjemná i v zimě, kdy dosahuje teplotu kolem 23°C.\nLázně kromě jezera nabízejí i množství procedur jako například bahenní zábaly, věhlasná zátěžová koupel, léčebné masáže či pitnou kúru. V Hévízu tedy nalezneme téměř všechny potřebné komponenty přírodní léčby pro udržení zdraví, které ve svém komplexu vytvářejí úplný součin vyladěných částeček celku.\nPo návštěvě Lázní Hevíz jim samozřejmě vyhládlo, proto zamířili do místní restaurace, kde si pochutnali na typickém pikantním guláši a vyhlášených maďarských halászlých.\nSamozřejmě k jídlu nesměl chybět džbánek tokajského vína.\nRáno se pár vybral omrknout okolí Hevízu. První zastávka byla ve městě Keszhely, které se označuje za hlavní město Balatonu. Najděte tu mnoho kaváren, restaurací, trhovišť a architektonických památek. Nejznámější je barokní zámeček Helikon, který navštívili i Martin s Lenkou.\nV Keszhely se nacházejí dvě pláže Balatonu. Obě nabízí svým návštěvníkům mnoho aktivit: surfování, plachtění, rybaření a samozřejmě koupání. Na pláži jsou k dispozici tenisové kurty a hřiště pro minigolf.\nMartin a Lenka se rozhodli využít koupání i v jiném letovisku, a to v Balatongyörök. Je to destinace, která nabízí veškerý potřebný komfort. I tady najdete mnoho restaurací, obchůdky a samozřejmě si tu užijete vodní radovánky v Balatonu.\nRekreační středisko Balatongyörök nabízí různorodé příležitosti pro aktivní rekreaci a sportování. Jezero je lemováno travnatými plážemi a voda díky své malé hloubce dosahuje v letních měsících příjemných 25 °C. Martin s Lenkou si užili v největším jezeře v střední Evropě celé odpoledne.\nPoté navštívili restauraci na pláži, kde vyhladovění dostali bohatou porci za velmi dobré peníze. Pochutnali si nejen na chutné večeři, ale i na místním pivu. Milovníci českého piva nezoufejte, protože všude se točí i Plzeň nebo Staropramen.\nPo vydatné večeři spálili nějakou tu kalorii v místních klubech, kde si užili večer plný hudby a tance.\nPoslední den nastal čas si koupit nějaké ty dobroty domů. Proto ještě navštívili tržiště v Keszhely, kde místí prodejci nabízí kromě čerstvých potravin i levné oblečení a samozřejmě maďarské klobásy a pikantní papričky.\nKdyž přijeli do Prahy, Martin přinesl do kanceláře na ochutnání nejtypičtější suvenýr z Maďarska, na kterém jsme si pochutnali všichni – dobře pikantní klobásky.\nBruslařská dráha Lipno – největší přírodní dráha na světě opět v provozu


25. duben 2012 | 21.50 |\nMluvíme-li o volbách nelze nezmínit dnes velmi populární píseň Pánubohu do oken, kterou zpívá neméně populární Tomáš Klus. Mám obavu, že nové volby by platnost slov refrému o 4 letech v p..... jenom prodloužily z roku 2014 do roku 2016. Nevybereme si, protože totéž mohou znamenat i volby v řádném termínu, které posunou časový horizont tohoto bezútěšného stavu ještě o dva roky dále. Budou-li se u moci střídat již ověřené a chválu zatím nezasluhující strany, které tak činily v celé historii českého samostatného státu, budeme možná stále tam kde nás vidí autor textu Klusovy písně a to není radostná představa. Ostatně ideály a touha po jejich naplnění měly v polistopadovém období navrch pouze v roce 1990 kdy bylo volební období poslanců vyhlášeno jen na dva roky, aby bylo umožněno vytvořit skutečnou politickou scénu. V období 1992 - 7 potom nešlo jenom o rozdělení společného státu, ale i období vzniku a existence falešných sponzorů ODS, za které politicky zaplatily jen zcela malé ryby.\nCo horšího, období falše pokračuje až do dnešních dnů. Svědčí o tom události jako Promopro nebo aféra na St. fondu životního prostředí, podivné kontakty dvojice Janoušek - Bém a další. Svědčí o tom i osoby jako Drobil, Ivo Svoboda, Gross, Wolf, Novák a jiní. Neudiví, že celá řada v Listopadu přesvědčených a charakterově čistých lidí cinkajících klíči je vývojem do dnešních dnů nejen zklamána, ale i oprávněně znechucena. Někteří dnes dokonce říkají, že takový marasmus jako dnes nebyl ani za komunistů. Nesouhlasím s nimi, ale dovedu je pochopit. Především však obviňuji ty, kteří jsou za dnešní stav a pocity občanů odpovědni, že polistopadové naděje zašlapali do kalného bláta svých prospěchářských stranických zájmů a z nich vyvěrajících neradostných skutečností.


Práce: Strážný denní směny Dynín, Jihočeský kraj - Leden 2019 | Jooble\nPráce strážný - denní směny\nPráce Strážný denní směny Dynín, Jihočeský kraj\n...smlouvu vč. odvodů na důchod) na dobu neurčitou. Jedná se o práci na zkrácený pracovní úvazek 30 hod. týdně, střídání denních a nočních směn v délce 12 hodin. Za Vaši práci aktuálně nabízíme odměnu ve výši od 89,- Kč/hod + příplatky za noční směny, víkendy a svátky. Dále...\n...vnitrostátní kamionové dopravy ve Slověnicích u Lišova. Pracovní zázemí: Slověnice u Lišova Co Vám můžeme nabídnout? - každý den doma - nástup možný ihned - rozvoz pouze po Českých Budějovicích s denním nájezdem do 15 km - možnost parkování v ČB - hrubá...\n...zodpovídání dotazů ohledně služeb, řešení základních technických problémů, pomoc zákazníkům se zřizováním hostingových služeb. Směnný provoz - denní a noční směny včetně víkendů a svátků (12-ti hodinové směny 6:00-18:00 a 18:00-6:00). Spolupráce s techniky a...\n...ošetřovatelských standardů; odolnost vůči stresu; práce na PC; pečlivost, spolehlivost, aktivní přístup Pracovní doba: nepřetržitý provoz, denní směny 7:00 – 19:00, noční směny 19:00 – 7:00, celkem měsíčně 14 – 15 směn Plat: platové ohodnocení 30 270,- Kč + příplatky za noční...\n...zodpovídání dotazů ohledně služeb, řešení základních technických problémů, pomoc zákazníkům se zřizováním hostingových služeb. Směnný provoz - denní a noční směny včetně víkendů a svátků (12-ti hodinové směny 6:00 - 18:00 a 18:00 - 6:00 hod.) Zam. výhody: stravenky,...\n...Práce na počítači pro Vás není překážkou a rádi se učíte nové věci? Můžete pracovat v nepřetržitém provozu na 12-ti hodinové směny (denní směna 6-18 hodin, noční směna 18-6 hodin)? Co můžete očekávat Vy od nás: Úkolovou mzdu závislou na profesní odbornosti: 110...\n...bezúhonnost; manuální zručnost, samostatnost, flexibilita, spolehlivost Pracovní doba: pracovní režim 5 denní jednosměnný s nerovnoměrně rozvrženou pracovní dobou; jeden týden směny 6:00 - 14:30, druhý týden směny 8:30 - 17:00 Plat: 15 050,- Kč + osobní příplatek po zkušební...\n.... Svoz z Tábora pro zaměstnance zdarma. Nabízíme nástupní mzdu od 22 000 Kč, po zapracování zvýšení mzdy, stravenky v hodnotě 150 Kč/den a další benefity. V případě zájmu nás kontaktujte na telefonní číslo +420 778 072 700 nebo nám zašlete svůj životopis na adresu a....\n...obalový materiál), Evidence dokumentů v interním systému, spolupráce a koordinace pracovní činnosti mezi provozními středisky Řidič: Denní svoz mezi sklady: Nedvědice-Soběslav, rozvoz zboží zákazníkům na území České republiky (blízké okolí, Praha), převoz chlazeného...\n...kuchaře/kuchařky na HPP v celoročně otevřeném hotelu v Hluboké nad Vltavou. Práce krátký-dlouhý týden. Vaření pro hotelové hosty, denní menu, oslavy narozenin, rauty, firemní akce. Příjemné prostředí. Firemní benefity. Nástup možný ihned. Co od vás očekáváme min...


VČD Pardubice - Antonio Tarantino / CIZINCI (Stranieri)\nAntonio Tarantino / CIZINCI\nZahajovací zkouška: středa 8. června 2011\nDílčí zkoušky: 10. června 2011, 11. června 2011 na Malé scéně ve dvoře\nTechnická a generální zkouška: pondělí 13. června 2011\nPremiéra: 13. června 2011 od 19.00 hodin na Malé scéně ve dvoře\nVelmi starý muž ... Jan Hyhlík\nJeho manželka ... Romana Chvalová\nJeho syn ... Ladislav Špiner\nNelítostný portrét strachu člověka ze všeho jiného, cizího, odlišného. Personifikace xenofobie! Je na pokraji zhroucení, balancuje na hraně skutečnosti a noční můry. Neklepejte! Nechte mě být! Dejte mi pokoj! Za dveřmi stojí duchové jeho mrtvé manželky a syna, cizinci uvnitř jeho rodiny. Proč chtějí vstoupit? Hra jednoho z největších žijících italských autorů byla v roce 2009 nominovaná na prestižní cenu Premio Ubu!\nCizinci v Teatro delle Albe v italské Raveně\nV červnu zakončíme první ročník úspěšného cyklu scénických čtení současné dramatiky Malé inscenace na Malé scéně! Připravujeme ho pro vás spolu s talentovanými režiséry mladé generace. Ze zkušeností z předchozích čtyř scénických čtení musím říct, že se vždy jednalo o mnohostranně inspirativní záležitost: režiséři se setkali s naším hereckým souborem, ale také s mnoha důležitými složkami v zákulisí, divadlo poznalo nové talenty, z nichž někteří budou s naším divadlem spolupracovat také v příští sezóně, a dokonce na velké scéně Městského divadla – Hana Mikolášková připraví komedii Penzion pro svobodné pány a Pavel Ondruch antické Trójanky. V neposlední řadě jsou tato setkání se současnou dramatikou inspirací pro vás diváky, neboť vidíme vaši věrnost a stoupající oblibu tohoto cyklu. Proto v našem snažení budeme pokračovat i v příští sezóně. Zatím můžeme prozradit, že se setkáte také s dramatikou českou či slovenskou, a to v kontextu dramatiky světové.\nTento ročník byl provázen tématem celé sezóny, kterým byly Temperamenty. V mém výběru her pro scénická čtení jsem se řídil jednou důležitou součástí tohoto tématu, kterou byla odlišnost, jinakost, národní či etnická specifičnost. Proto jsme zahájili hrou Henninga Mankella Antilopy, kde jsme sledovali „novodobé kolonizátory“ uprostřed černé Afriky. Tato hra také předznamenala uvedení hry Ingrid Lausundové Benefice aneb Zachraňte svého Afričana, kterou můžete vídat od května 2011 na Malé scéně ve dvoře v režii Martina Glasera. Pokračovali jsme Zlatým drakem Rolanda Schimmelpfenniga, kde jsme se octli v asijském bistru a dověděli se mnohé nejen o těžkostech asijských imigrantů. Desdemona. Hra o šátku Pauly Vogel nás přenesla na Kypr, kde se odehrál příběh Othella z ryze ženské perspektivy – představili jsme tedy také ženský temperament v několika podobách. V Pokusných králících Sébastiena Thiéryho přišel francouzský obchodník s realitami jako obvykle do své banky a zjistil, že banka již není francouzská, ale patří indické společnosti, a platí v ní zcela jiné zákony. Tedy další střet kultur!\nPoslední hra letošního cyklu v tématu pokračuje – a jakoby všechny předchozí hry shrnuje a pojmenovává, je jejich zastřešením, neboť jedním z jejích témat je téma xenofobie! Ve hře CIZINCI Antonia Tarantina se setkáme s Velmi starým mužem, který má a celý život měl panickou hrůzu ze všeho cizího. Nyní ho spatřujeme na sklonku života, samotného v bytě, kde je na pokraji nervového zhroucení, na hranici reálného uvažování a šílenství či noční můry. Nemá odpor jen k cizincům, za jejichž příliv ostře viní vládu, ale za cizince považuje také členy své rodiny, manželku a syna. Ti se na scéně objeví jako duchové, klepou na dveře a chtějí vstoupit – do starcova bytu a vědomí, aby je tento původce teroru následoval na onen svět. Hra svou formou může připomenout některá dramata Beckettova či Thomase Bernharda, s jejichž dramatikou jste se zatím v Pardubicích také častokrát neměli možnost setkat. Využijte tedy této mimořádné příležitosti a tento netradiční text si v pondělí 13. června nenechte ujít! Cizinci byli v roce 2009 nominováni na prestižní italskou cenu Premio Ubu a jejich autor patří k největším italským dramatikům! Navíc uvedením této hry v našem scénickém čtení se dílo Antonia Tarantina poprvé dostává na česká jeviště!\nKateřina Dušková, foto archiv VČD\nV hlavní náročné roli uvidíte Jana Hyhlíka, jeho manželku ztvární Romana Chvalová a syna Ladislav Špiner. Režisérkou „malé inscenace“ tentokrát je KATEŘINA DUŠKOVÁ, které patří následující rozhovor:\nV Pardubicích jste zatím ještě nerežírovala. Co vás přitahuje k Východočeskému divadlu?\nLíbí se mi váš repertoár a projekty, které chystáte na Malé scéně. Tohle divadlo „na blízko“ mě hodně baví – i když s herci obvykle ráda pracuji déle než jen čtyři dny, jak by tomu mělo být při naší spolupráci na Tarantinových Cizincích.\nPoprvé jsem v hledišti Východočeského divadla seděla coby „studentka“ Konzervatoře Jaroslava Ježka a hleděla na Tarantovu režii Kapitána Fracasse a pár dní nato na moje milované Naše městečko Thorntona Wildera. Obě ty inscenace si pamatuji dodnes. Nějaká přitažlivost tu tedy rozhodně je. Podruhé jsem se dostala blíž k vašemu divadlu na podzim roku 1998, kdy jsem pracovala v nedalekém Klicperově divadle jako asistentka režiséra Sergeje Fedotova při inscenaci Mistra a Markétky a do Pardubic jsem se často jezdila dívat na představení. A dnes sem jezdím znovu.\nJak jste již naznačila, budete zde v červnu režírovat scénické čtení hry Antonia Tarantina Cizinci. Jsem si jist, že s podobným textem se pardubický divák ještě nesetkal. Vy ano?\nAni já. Bude to napínavé.\nProč by měl divák na naše scénické čtení Cizinců přijít? Co ho podle vás může nejvíce zaujmout?\nNení to příjemné a nehladí to po duši… Je to nemilosrdné a dost přesně to popisuje jistou fázi života jistého muže… Cosi přitažlivého v sobě tato hra má, nejspíš to, že je na hraně – balancuje mezi naším a oním světem.\nJaký typ divadla je vám nejbližší a s jakým máte největší zkušenosti?\nMám ráda divadlo, které dělá Peter Brook, mám ráda Dušana Pařízka a jeho projekt Divadla Komedie, Činoherní studio v Ústí nad Labem…\nPo absolvování DAMU jste režírovala poměrně hojně, ale poté jste odešla na "mateřskou dovolenou". Jak komplikovaný pro vás je návrat k divadelní práci?\nTo se teprve uvidí. Vracím se. Po scénickém čtení v Pardubicích se přesouvám do Jihlavy, kde začneme zkoušet Cooneyho komedii Rodina je základ státu a pak mě čekají Ženy, které běhají s vlky a Bílá pohádka Kateřiny Jonášové.\nPracujete v současné době v Českém rozhlase. Na jakých projektech?\nPracovala jsem na cyklu "Hry a dokumenty nové generace", díky němuž jsem se mohla začít učit rozhlasové práci. Mimo něj jsem pak natočila Strindbergovu Hru snů, která je zatím mou poslední velkou rozhlasovou režií. Teď mám rozepsaný scénář k hranému rozhlasovému dokumentu, který bych měla do léta odevzdat.\nCo vás na rozhlasové práci především zajímá?\nFantazie. Možnost otevřít posluchačovu fantazii. Dát mu možnost vstoupit – díky zvuku, který k němu pošleme – do jiných světů. Je to úplně jiný rozměr. V rozhlase není nic nemožné – hranice neexistují. Vše záleží na fantazii. Každý příběh je odvyprávěn tisíckrát jinak – posluchač je aktivní – přidává svou zkušenost, vstupuje do našeho světa s tím svým… Mám ráda režie Jiřího Horčičky, Josefa Henkeho a Lídy Engelové.\nDá se nějak porovnat příprava a realizace rozhlasové hry a scénického čtení? Nebo je to pro vás zcela odlišná práce?\nNerozděluji to. Zajímá mě přítomný okamžik, živost a život – to se týká divadla i rozhlasu. Jsem ráda, když se k hlasu přidá i hercovo tělo. A srovnání? V divadle – byť při scénickém čtení – není úplně záhodno, aby divák zavíral oči, při poslechu rozhlasové hry je to ideální – pokud tedy zrovna nespí…\nZdeněk Janál, Divadelní zpravodaj 6/2011


Bioderm 40mg, 20mg, 10mg, 5mg koupit bez předpisu\nKdo může používat bioderm?\nČasné peroperační rozpoznání těchto poranění je základem úspěšné rekonstrukce žlučových cest, kde zlatým standardem léčby je hepatikojejunoanastomóza, bioderm 40mg, 20mg, 10mg, 5mg. Radioaktivní rozpad těžších prvků je zdrojem vnitřního. Příznaky patologie který má být detekován v časných stádiích, bioderm předpis praha. Vlevo objevíte díru ve stěně - skrčte se a proskočte na cisternu. Rough rider, raw bust inside a vagina, bioderm objednat brno. Popis: Využití technik tlakem prstů při potížích dětí Praktický průvodce pro rodiče seznamuje s technikami léčení. Z přirozených látek, které mají velké, bioderm prodej online lékárna ostrava. Aplikace masti opakujte v průměru 2x denně, ráno a večer. S pojmem syndroma canalis carpi se setkáváme v učebnicích ortopedie, neurologie, náklady angiozem cena. Kalota 8x4x1,5 mm, barva antracit tmavá.\nBioderm: indikace o použití\nProteinové, peptidové a aminokyselinové hormony jsou produkovány hlavně, prednisone 40mg, 20mg, 10mg, 5mg. Směrem k sinus renalis z ní odstupují sloupce, které od sebe oddělují sousední ledvinové pyramidy tvořené dření. Paramyxoviridae: Paramyxovirus -Virus parainfluenzy, bioderm generické praha. Dále jsou v riziku pacienti s hemochromatózou, Wilsonovou chorobou a porphyria cutanea tarda. Kvůli zranění levého kolena si španělský fotbalový reprezentant, bosconar bez předpisu cz koupit recepty. Po celém Německu nabízejí léčebné lázně a lázeňská střediska léčbu různých obtíží s využitím blahodárných účinků vody. Ty povzbuzují tvorbu inzulínu, který mimo jiné ovlivňuje ukládání tuku v buňkách, bez receptu bioderm levně. Cílem je vyřešit případ, přijít na kloub tomu, jak osoba zemřela. Příčin může být až sedmdesát, nejběžnější je však Alzheimerova choroba, somatické onemocnění mozku, bioderm sk liberec. Nelze je zaměňovat se sociálními důvody uvolnění z právního.\nKde koupit bioderm online?\nSnadno v nich schováte silnější stehna, větší zadek, vystouplé bříško a také neopálené nohy, které zkraje léta ještě nestihly nachytat dostatek, Bioderm (prednisone) 40mg, 20mg, 10mg, 5mg. To je Poissonův zákon pro adiabatický děj, vyjádřený v souřadnicích teplota-objem. Membrane cholesterol content influences binding properties of muscarinic M2 receptors and differentially impacts activation of second messenger pathways, levné diltenk levně. Peelingy od Laboratoires Renophase v centru Brna. Mám podobný problém, na jednom terčovci se objevily tyto tečky - přelečeno, bioderm cz ceny. Lentiglobus je častější než lentikonus, je většinou. Ve slovníku jsou obsaženy vybrané termíny ze všech, nejlepší cena bioderm liberec. Sestry, které se starají o dítě od okamžiku jeho narození by si měly uvědomovat, že jeho osud je do značné míry v jejich rukou. Z výše uvedeného vyplývá, že nejlépe prosperují metapopulace, generikum koupit nilacef tablety. Jsou vhodné k vypodložení zejména pro.\nBioderm: Doporuceni pro pouziti, bezpecnostni opatreni\nZa zmínku stojí para či postinfekční benigní, bioderm prednisone. Lymphadenitis cervicalis profunda zánět hlubokých mízních uzlin v oblasti krku. Domácí vodárna by, 2 Filtrační koš do nádrže. 3 Ponorné, koupit bioderm bez předpisu cena. Nepoužívat v kombinaci s jinými prostředky. Hra se stala tenkrát doslova fenoménem a jelikož jsem již tou dobou měl lehce ke hra, bioderm praze recept. Jakýkoliv web, či eshop děláme dnes již responzivně. Byl zjištěn po zitivní klostridiový toxin A i B, bioderm lékárna bez předpisu cena. Poprosil jsem Mirka Lipowského, jestli by se je. Úplná ztráta řas, madaróza, není život ohrožující onemocnění, je to ale frustrující, protože důvod není znám a neexistuje ani řešení na tento, generická preloc ostrava. I payed with a debit card.\nJak a kde skladuji bioderm?\nZánět tlustého střeva, chronický průjem, zácpa, 40mg, 20mg, 10mg, 5mg bioderm. Z laterálního pohledu má tvar mělké oválné mističky. V Římě se stal lékařem gladiátorů, jejichž více než častá, bioderm praze recept7. Každopádně se jedná o klidný nezávažný. Vlny delta a theta se fyziologicky vyskytují u dětí a u dospělých lidí ve spánku, levné ceny uciderm tablety. Přirozené radioizotopy jsou zajímavé i pro biologii. Dalším reprezentantem třetí generace bisfosfonátů je ibandronát, generická bioderm ostrava. Fenacetin - látka, která se používá pro analgetický účinek, byla prokázána jeho nefrotoxicita a patří mezi rizikové faktory, které se podílejí na vzniku rakoviny. Stažení royalty-free Fagocytem slovo mrak stock fotografie 123395872 z Depositphotos kolekce s milióny prémiových fotografií s vysokým rozlišením, stock, bez recepta ultak liberec. Rostlinné oleje jsou vhodnými nosiči nejen éterických olejů, ale tvoří i základ olejových maceratů.


IAN - SL9 aneb 10 let od srážky\nPřed deseti lety, 16.července 1994 dopadl do atmosféry Jupiteru první z více než dvaceti fragmentů komety Shoemaker-Levy 9. Před našimi zraky se tak odehrála první kosmická srážka v přímém přenosu.\nKometa Shoemaker-Levy 9 byla nádhernou ukázkou rozpadu kometárních jáder a více o ní naleznete v článku známého kometárního odborníka Zdeňka Sekaniny. Srážka komety Shoemaker-Levy 9 viditelně připomněla, že kolize těles ve sluneční soustavě nepatřily jen do éry velkého bombardování před miliardami let, ale že mohou nastat bez výjimky kdykoliv. Ač s malou pravděpodobností, tak s o to horšími katastrofickými následky. A přestože právě brzy po srážce SL9 s Jupiterem skončily fotografické programy zaměřené na hledání blízkozemních těles na Mt.Palomaru, při kterých právě byla kometa objevena a za tři roké poté tragicky zahynul její objevitel Eugene Shoemaker, výsledně se za těch deset let výzkum komet a asteroidů rozvinul měrou nebývalou.\n08. 09. 2004 | Zdroj: Komety.cz IAN.czIAN.cz\nPlaneta nebo hvězda?


Domácí dílna se neobejde bez pásové pily a pilových pásů |\nDomácí dílna se neobejde bez pásové pily a pilových pásů\nZveřejněno : 01/08/2011 Autor : Romana Březovská\nMnozí mají doma svou dílnu, kde si jako kutilové vytvářejí, opravují, vymýšlejí nejrůznější výrobky a pomocníky do domácnosti. Většinou se jedná o muže, pro které je tato činnost koníčkem a ve své dílně dokáží strávit spoustu času. Součástí domácí dílny je i patřičné vybavení. Tímto vybavením jsou bezesporu nářadí, stroje a přístroje, které při svém kutilství nezbytně potřebují. Jedná se zejména o klasické nářadí, jakou jsou kladiva, šroubováky, klíče, ale může se jednat i o profesionálnější přístroje jako je třeba pila na dřevo nebo pásová pila na kov od výrobce Bomar či Pilous. I vy si můžete pořídit do své dílny pásovou pilu, která se stane vaším nepostradatelným pomocníkem.\nPřibližme si trochu blíže pásovou pilu na kov značky Pilous, ze které již z názvu vyplývá, že se využívá k opracovávání kovu. Pásové pily Pilous patří mezi špičky ve své třídě. Nabízí se za bezkonkurenční ceny a řadí se mezi nejlepší pásové pily. Všechny typy jsou robustní, ergonomické a kvalitně provedené. Vybrat si můžete jak ruční, tak gravitační pásové pily nebo poloautomatické a automatické. Součástí každé pily je pilový pás, který je u některých typů pásových pil Pilous veden jak v ložiscích, tak v tvrdokovových deskách, čímž nedochází k podřezávání pilového pásu. Pilové pásy na kov jsou pro pásovou pilu velmi důležitým faktorem. Pilový pás ovlivňuje kvalitu řezu, čím kvalitnější pilový pás, tím více s ním nařežete a opracujete. Pilové pásy jsou k dostání v nejrůznějším rozměrech. Ke každé pásové pile je vhodný jiný pilový pás. Pásové pily se nabízí v různých verzích a je na vás, kterou si vyberete. Vhodné jsou jak pro profesionály, tak pro domácí použití.\nNa internetu najdete prodejce pásových pil i pilových pásů, kde lze nalézt zároveň užitečné informace o obou produktech. Jestliže nevíte, jakou pásovou pilu pořídit a zároveň jaký pilový pás je pro danou pilu vhodný, poradí vám odborníci, kteří se v oboru orientují. Stačí je skrze internet kontaktovat a rovněž je možné pilu i pásy objednat. Ušetříte nejen čas, ale i peníze, neboť ceny jsou zde vždy výhodnější. Navíc nabízí opravdu pestrý výběr těch nejrůznějších pil, od již zmiňovaných pásových pil Pilous, Bomar, PMS a další kvalitní pily jiných značek.\nNa zahradu pořiďte dětem dětské hřiště\nSháníte nový nábytek, domácí potřeby a doplňky do bytu?


je to, že jste proti komunistům (viz. nick) a přitom hlásáte jejich metody :-D\nRe: Velice vtipné\nDo háje... přiřazeno (resp. nepřiřazeno) na špatné místo...\npro věřící ovce ... podle toho videa musel být pěkně pod parou aby to mytí hnát skousnul ..\nale jedine pre teba...a pod parou si akurát tak ty.\nNo, měl by pohnout kostrou.\nNa syrsko-turecké hranici má denně k dispozici 2500 zdrhačů k vomejvání.\nZaplať Pánbůh za ten pohanský slunovrat\nRe: Zaplať Pánbůh za ten pohanský slunovrat\nNo v Čechách je sice největší koncentrace pohanů v Evropě, ale že by zase nějak náruživě slavili slunovrat, tak to jsem si nikdy nevšiml.\na jak se takové pohanství v čechách projevuje...?\nProč by se namáhali, když to za ně dělají křesťané?\nTakže: Četli jste, křesťané ?\nSamostatné názory a myšlení se nebudou tolerovat ! To jste si zvolili pěkného předáka.\nRe: Takže: Četli jste, křesťané ?\nkatolik nejsem, ale vy jste uplne mimo\nkdepak, slaví velikonoce už\nod středy, tak se není čemu divit že má ztrhaný rysy\nmám takový podezření....\nže jim ty nohy předem už umyli....\nRe: mám takový podezření....\nNo rakousky cisar vzdy myl nohy 12 starcum s chudobince a take si myslim, ze jim umyli predem nejen nohy, ale je cele.\nletos se mytí týkalo jen jednonohých-pravonohých. Příští rok se to otočí.\nvida, kdyby mi to řekli dřív.., mohl jsem se taky zastavit..\nRe: vida, kdyby mi to řekli dřív.., mohl jsem se taky zastavit..\nNo co, ten rok to ještě vydrží, ne?\nsnad jo.. hlavně abych to zas neprošvihnul...\nuvedomte si laskave, ze krestanstvi je zakladem zapadni civilizace, at se vam to libi ci pravdepodobne ne, tak krestanstvi tu bude do zkonani sveta (ze svateho slova se nezmeni ani carka) a vy tu nebude. A pripravte se, blizi se druhy Jezisuv prichod, ale jeste predtím prijde krest (druhe letnice), a jaký to bude krest, bude se křtít ohnem (seslani ducha svateho), tak nezahalejte a obratte se dokud je k tomu prilezitost, nebo shorite. tlig.cz\nRe: Milí atheiste,\nmilý křesťane... svět rozhodně nezkoná, ale skoná... a křesťanství u toho samozřejmě nebude chybět..., jako jeden z hlavních viníků.\njasně, neboj, hlavně se nerozčiluj, dnes máte být vklidu a rozjímat! Někteří z vás tedy na ten klid pěkně kašlou! Ale ono to vlastně neva, však se vyzpovítáte, že jo?\ntakže říkáte,že jednou ateismus zvítězí nad tmářstvím starověkého blízkého východu?\nA Vy snad ateismus považujete za pravdu? Nebo spíš Vámi propagovanou hypotézu?\nna základě důkazů, které máme k dispozici je logické přijmout nulovou hypotézu v případě existence boha.technicky si samozřejmě nemůžeme být nikdy jistě úplně na sto procent.ale to přece v ničem.tomu se říká skepticismus.\na opět je třeba zdůraznit,že my dva s shodneme na neexistenci desítek panteonů z dějin lidstva, akorát já jsem ateista o jednoho boha víc.na toho zřejmě platí nějaká poznávací výjimka, osvětlíte mi to?\nNo ve dvacatem stoleti atheismus mel snad nejvetsi miliony obeti v historii a cirkev patrila k tem pronasledovanym, takze je tezko se rozhodovat. Rozhodne fanaticti ateiste se ukazali stejne krveziznivi jako kazdi fanatici..\nsamozřejmě,ale je opravdu otázka kolik z těch,které za ateisty označujete ateisté opravdu byli.a ateismus sám o sobě není ideologie.nejvíc se v dnešní době zaměňuje se sekulárním humanismem.můžu se zeptat, kdo jsou vlastně ti fanatičtí ateisté z vašeho příspěvku?\nja nikoho neoznacuji, ja mluvim o tech co sami sebe oznacovali za ateisty tak proc bych jim neveril. To ze vy povazujete za ateisty jen koho uznate vy to je neco jineho.\nkdyby to byla debata o politice a vy ste nám napsal,všichni liberálové jsou pololidé a moji silní kamarádi vás budou honit po ulicích ,upalovat na pneumatikách a věšet na lucernách ,tak se zvedne vlna odporu.že to stejné schováváte do evangelického sdělení vám projde.to je opravdu nehoráznost.ukažte nám jeden důkaz toho,že se vaše nechutné výhrůžky zakládají na pravdě,nebo se omluvte.\nprecti si evangelium a pak placej\njá to chci slyšet vašimi vlastními slovy.arogantním postojem osvíceného v debatě ničeho nedosáhnete.máte chování vymahače výpalného. přidej se ,nebo shoř.\nMílí náboženský fanatiku. Ano katolicismus je sice jedním ze základů "západní civilizace" a církve byla jednu dobu i nositelem vzdělanosti, ale společnost od dob inkvizice prošla docela dlouhou evolucí. V dnešní době už jsou křesťanské ideály a strašení rozhněvaným dědou na obláčku pasé. Pokud chce někdo věřit v boha je to čistě jeho věc a církev k tomu nepotřebuje. Za rozklad morálních hodnot nemůže odklon od víry, ale absence skutečných morálních autorit. Římskokatolická církev v průběhu dějin jako morální autorita mnohokráte selhala a v dnešní době nám vlastně ani co nabídnout, teda kromě jakéhosi "pevného bodu" pro lidi, kteří odmítají přijmou zodpovědnost za své jednání a život. Západní civilizace se teď ocitá na křižovatce a pokud budeme mít štěstí tak i na vzdory snahám různým amorálním organizacím (náboženské nevyjímaje) nakonec zvolí cestu, která nebude slepou uličkou.\nMilý věřící davexd, někomu umyli nohy, ty sis pro jistotu vymyl dutinu lebeční.\nještě tu o Hurvínkovi plosíííím\n...to je zase diskuse...\n...Za staletí si církve vytvořily svoje ceremonie a dodnes je praktikují...to je prostě fakt ...Jsou jakési svátky ,někdo v jejich význam i věří , tak proč se krátce nezmínit o jakémsi pánovi,který myje jiným pánům nohy....Ale tím by to mělo končit ! V této zemi je většina lidí,kteří na církve jednoduše nevěří a už jsou alergičtí na neustálé ,,informace,, o problémech a nárocích církví , nebo o programu cest a obřadů jakéhosi starého pána...A tak je docela možné , že už jenom podrážděně reagují na to, co je sice nezajímá ,ale co se na ně z médií často valí...Ostatně...následné reakce těch , co v toho starého pána věří - ty si svojí agresivitou příliš nezadají se svými oponenty - často mi to připadá,že chtějí nevíce přesvědčit sami sebe o té svojí ,,pravdě,, . Vážení ,,věřící,, dělejte si co chcete , ale neobtěžujte s tím ty ostatní...cest k bohu JE víc ,než jen ta vaše ! Pochopte to a nevnucujte se ... potom vás ti ,,ateisté,, nechají v klidu také !!!!\nRe: ...to je zase diskuse...\nasi nás chtějí zachránit před věčným zatracením,protože nás milují,stejně jako jejich pán, aramejská zombie joshua ha nocri.\nTo,že zde můžrme svobodně vyjadřovat své názory,je jen díky křesťanství proti kterému mnozí tolik brojí.Vzpomeňme si kolik svobody nám přinesl bojovný atheismus Světového vědeckého názoru v minulém století. A chceteli žít podle jiné kultury,mám obavy,že se dočkáme.\nŘíká vám něco křížová výprava?\nNo to byly velmi pozitivní akce(ačkoliv se některé poněkud zvrhly). Ty první vyhnaly Arabské hordy ze Svyté země a bránily rozšíření islámu do Evropy. Jinak by zde vládlo právo šaria a ne svoboda! Ba dokonce považuji za pozitivní výpravy do Čech, které se bohužel moc nevydařily, a proto země vzkvétající za Karla IV. byla tak zubožena a rozvrácena, že to trvalo pomalu sto let, než se z toho marasmu jakž takž dostala!\nSaladin vyhlásil Jihad až po útocích křesťanů.a pozitivní vliv to opravdu mělo.rytíři sebou přivezli spodní prádlo osobní hygienu a další barbarské vynálezy\nTak on snad ještě v době 1. křížové výpravy nebyl na světě! V době kdy žil, tak se snažil ovládnout a sjednotit celý Blízký Východ a to se mu ačkoliv se tomu Evropa formou křížových výprav dost bránila, nakonec povedlo k naší škodě! Já bych byl rozhodně raději, kdyby ta oblast byla dnes křesťanská a ne muslimská. Myslím, že by z toho mělo výhody i tamní obyvatelstvo a zase u nás by nebyla nafta tak drahá.Ale to je jenom kdyby.\nkřížové výpravy ale přece nebyly kvůli muslimské expanzi,ale kvůli upevňování moci církve.\nJá bych řekl, že i kvůli expanzi muslimů do Svaté země a celého blízkého východu. Ještě si uvědomte další věc, že ve středověku byli lidé všichni věřící a církev je tvořena všemi věřícími.\n...Katolíci , historie a svoboda projevu.... Človíčku, to je vtip ???\ndíky křesťanství? které mělo nejdéle fungující ideologickou policii na světě? zkuste to prosím rozvést.a k tomu útoku na ateismus.Hitler byl katolík.holokaust je ideově produkt křesťanského antisemitismu zakořeněného za staletí.stalinismus ani čínský komunismus nebyli kruté protože by byli ateistické.vytvořili si vlastní civilní náboženství založené na kultech osobnosti a vlastních iracionálních vírách,které také postulovali jako vyšší pravdu.v tom byli podobné teokracii.humanistický sekularismus ,za který se zde stavím třeba já je s takovými ideologiemi v přímém rozporu.\nPromińte, více vzdělání,ne na VUMLu,nebo od Aloise Jiráska,ale takového,které třeba nepřinese\ndiplom,ale dává moudrost. Tyto vyrtženiny z kontextu,nedávají možnost k seriozní debatě.Sory.


IZRAEL: Demonstrace proti svatbě\nOtázka pro ženaté a vdané mezi námi. Protestoval někdo poblíž obřadní síně, když jste si brali/braly svojí vyvolenou/svého vyvoleného? Já jsem si tenkrát, už to nějaký ten pátek bude, před vchodem do pražské Novoměstské radnice žádné demonstrace nevšiml.\nOni jsou Izraelci\nRe: Oni jsou Izraelci\nRe: příslušník Waffen SS je geneticky nesrovnatelně nad arab\nRe: Kecy jsou,\ndodejme ještě, že se to mohlo\nDnešní Aktuálně.cz :\nRe: Dnešní Aktuálně.cz :\nProč by nemohla zůstat Židovkou ?\nRe: Proč by nemohla zůstat Židovkou ?\nRe: Nabízí se otázka,\npočet příspěvků: 29, poslední 21.8.2014 08:51


Příslušníci HZS Jihomoravského kraje školili dobrovolné jednotky na zásahy u povodní | POŽÁRY.cz - ohnisko žhavých zpráv | hasiči aktuálně\nPříslušníci HZS Jihomoravského kraje školili dobrovolné jednotky na zásahy u povodní\nPrvních pět týmů prošlo stanovišti, kde si účastníci prakticky procvičili různé činnosti. Stavěli povodňové zábrany, čerpali vodu s využitím prostředků z čerpadlového kontejneru. Pracovali také na vodě, kde si vyzkoušeli výbavu z povodňového kontejneru.\nNa dalším stanovišti připravili osvětlení místa zásahu ze světel ve svých výbavách a porovnali prostředky s ostatními jednotkami. Na tomto místě byli i operační důstojníci z krajského operačního a informačního střediska, kteří je seznámili se způsoby komunikace při rozsáhlých mimořádných událostech.\nPředstavili zde i mobilní operační středisko a jejich činnost ve štábu velitele zásahu. Všichni hasiči také procvičili základy lanové techniky a práci ve výškách. Bezpečně měli dostat z vodní hladiny klády na břeh s využitím jim dostupného vybavení a bez toho aniž by museli do vody oni sami.\nŠestý tým po celou dobu zajišťoval týlový prostor pro všechny účastníky. Hasiči připravili pro všechny nejen svačinu, teplou a studenou večeři, snídani a oběd, ale také celou jídelnu. V noci střežili místo výcviku a zaparkovanou techniku. Druhý den sbalili stany a připravili prostor na odjezd.\nTéto odborné přípravy se účastnila víc jak stovka členů dobrovolných jednotky z Blížkovic, Bořitova, Brankovic, Brna-Černovic, Brna-Slatiny, Dobročkovic, Drnovic, Chvalovic, Jabloňan, Kobylí, Moravského Žižkova, Okrouhlé, Olomoučan, Švábenic, Těšan, Uhřic, Žeravic a Židlochovic.\nNa přípravě a realizaci dvoudenního výcviku spolupracovalo na pět desítek osob.


Miloslav Khas: Nebojte se eTwinningu!\nNebojte se eTwinningu!\nPokud patříte mezi zkušené eTwinningové harcovníky, zřejmě se v tomto článku nedozvíte nic moc převratného. Pokud ale patříte mezi učitele, kteří se rozmýšlí, zda do takového projektu vstoupit, je tento článek určený právě vám. Pokusím se vám v krátkosti přiblížit můj první projekt, přínos takového projektu nejen pro mě, ale především pro žáky.\nO existenci eTwinningu jsem se dozvěděl při svém studiu na UK. A jelikož patřím mezi učitele, kteří se nadchnou velmi rychle pro cokoli, ještě týž den jsem se zaregistroval na portálu eTwinning.cz a začal jsem hledat partnery pro společný projekt. Oslovil jsem náhodně několik pedagogů převážně ze Slovenska. Přeci jen je moje angličtina, či spíše moje neangličtina, dosti omezující a pro svůj první projekt jsem tedy viděl slovenštinu jako ideální volbu. Bohužel se žádný z oslovených kolegů ani po 14 dnech neozval. V okamžiku, kdy už jsem myšlenku na eTwinningový projekt opouštěl, ozvala se kolegyně ze Základní školy Slovenského národného povstania v Hornej Ždani. A je zde rada č. 1... Pokud jste v situaci, kdy hledáte partnera pro svůj projekt, držte se obecně platné zásady a podívejte se na poslední přihlášení osloveného partnera. Podle toho velmi snadno poznáte, jak je případný partner aktivní. Partnery, kteří nebyli delší čas přihlášeni, nemá pražádný žádný smysl oslovovat.\nV mém případě jsem měl na partnera velké štěstí. Kolegyně Alena má s eTwinningem bohaté zkušenosti a tak již na počátku našeho společného projektu jsem se mohl vyvarovat případných začátečnických chyb. Náš projekt jsme nazvali „Okienko k susedom / Okénko k sousedům“. Cíle jsme si zvolili spíše obecné, abychom mohli dát prostor kreativitě našich žáků. O kreativitě a jejím potlačování ve škole píše mimochodem velmi působivě Diane Darrow ve svém článku Creativity on the Run: 18 Apps that Support the Creative Process, jehož překlad, včetně popisu jmenovaných aplikací najdete na mém blogu.\nMáme za sebou již několik společných aktivit jako představení se pomocí Padletu, společný chat, poznávání pohádek (v češtině i slovenštině) nebo společné vysílání školního rádia ÁMOS.\nV úterý 11. 3. 2014 proběhla naše první on-line společná aktivita. Jednalo se o on-line vědomostní kvíz. Prostředí Twinspace mně pro tento účel nepřijde úplně ideální, tak jsme zvolil kombinaci MOODLE a GOOGLE DOCS. myšlenka společného on-line kvízu se zrodila po úspěšném virtuálním setkání našich sedmáků. Zvolili jsme tři tématické okruhy. Naše nářečí (Dohovorili by sme sa?), sport (Poznáš športovcov od susedov?), a protože oba učíme ICT, poslední okruh byl z oboru informatiky (Zaslúžiš si známku z informatiky). Z celkem dvanácti otázek byla polovina v češtině a druhá polovina ve slovenštině. Nutno dodat, že děti na Slovensku mají díky vysílaným českým filmům s češtinou mnohem menší problémy než je tomu naopak.\nV prostředí MOODLE jsme připravili pro žáky virtuální třídu (Wiziq Live Class). Každá otázka byla v samostatném GOOGLE DOCS (ukázka) formuláři. Žáci měli ve svých třídách na projekčním plátně zobrazen interaktivní graf, kde mohli sledovat aktuální průběh soutěže. Navíc se vzájemně viděli a slyšeli pomocí webové kamery. V tu chvíli se naprosto smazala vzdálenost 615 kilometrů, která žáky dělí.\nŽáci se na úvod pozdravili v chatu a popřáli si vzájemně hodně štěstí v soutěži. Počet týmů byl díky různé velikosti našich škol nevyvážený (9 CZ × 3 SK). V chatu se pak dětem zobrazoval odkaz na soutěžní otázky. Žáci museli prokázat nejen zručnost při ovládání počítačů, ale také logické myšlení při zpracování zadaných otázek. Toto mezinárodní klání trvalo necelé dvě hodiny a bylo až překvapivé nadšení na tváři všech zúčastněných. Hezký moment nastal i po vyhodnocení celé soutěže, kdy si žáci obou škol vzájemně poblahopřáli a vyslovili přání soutěž v této podobě zopakovat.\nA proč byste se měli zapojit do práce na projektech i vy? Můžete například:\nmotivovat studenty tím, že budou dělat něco netradičního, nového a zajímavého,\nvyužít informační a komunikační technologie, které zkracují vzdálenosti a umožnit tak studentům a učitelům navštívit a prozkoumat i jinak vzdálené a obtížně dostupné kouty Evropy,\npoznat vzdělávací systémy v jiných evropských zemích,\nseznámit se a vyměnit si nápady s jinými učiteli a obohatit tak své zkušenosti,\ndozvědět se něco o jiných kulturách a seznámit ostatní s naším prostředím, abychom tak zvýšili povědomí o kulturní různorodosti,\npředstavit nový způsob výuky na naší škole rodičům, místní komunitě, institucím školské správy a mnohým jiným,\nrozvinout spolupráci v rámci své školy, zavést mezipředmětové vyučování a tak si rozšířit vlastní znalosti určitého předmětu nebo oboru,\nzlepšit si znalosti cizího jazyka,\nzdokonalit své vlastní metody učení díky poznatkům a zkušenostem z partnerských škol. (http://www.etwinning.cz/co-je-etwinning/)\nA že se necítíte silní v oblasti ICT? To vůbec nevadí. Prostředí eTwinningu je příjemné a tak se v něm zorientuje naprosto každý běžný uživatel. Opravdu se není třeba ničeho obávat. Na vaše případné dotazy jsou vždy připraveni ochotně a vyčerpávajícím způsobem odpovědět ambasadoři i pracovníci Národního podpůrného střediska pro eTwinning v České republice.\nA jak to tedy vlastně dopadlo...\n1. miesto: Crazy Girls – Česká republika\nDomča Taterová, Kristýna Bláhová, Kristýna Krejčová, Hanča Schröpferová, Luci Kadlecová\n2. miesto: Kinder Ghetto – Česká republika\nNatálie Zámostná, Adriana Prihodová, Štěpánka Přibylová, Petr Vacík, Karel Rada\n3. miesto: Ľudoopi – Slovenská republika\nDiana Bačová, Klaudia Rosenbergová, Karin Petrová, Frederika Rečlová\nNa závěr krátké video...\nVystavil Miloslav Khas v sobota, března 15, 2014