Apple Pages vs Microsoft Word: Který software pro zpracování textu je… - Mac | Říjen 2021\nKaždá velká technologická společnost tam nabízí svou verzi sady produktivity. Apple poskytuje sadu aplikací pro produktivitu iWork. G Suite společnosti Google je velmi populární. Zatímco balíček Office 365 společnosti Microsoft je považován za zlatý standard mezi všemi.\nPoskytovatelé řešení cloudových úložišť, jako jsou Dropbox a Box, poskytují software pro zpracování textu, jako je Dropbox Paper a Box Notes pro bezproblémové sdílení a spolupráci. Nováčci, jako jsou Notion, Coda a Airtable, se pokoušejí změnit hru s modulárním přístupem, ale nic nenabízí nativní zážitek.\nMicrosoft neustále vylepšuje prostředí aplikace Word s dalšími funkcemi. Nedávno Apple poslal velkou aktualizaci do aplikací iWork, včetně stránek Apple. Google je v tomto ohledu pomalý, ale je to tam s malými dodatky.\nJiž jsme se podrobně zabývali Microsoft Word do Dokumentů Google, a v tomto příspěvku položíme Microsoft Word proti Apple Pages. Porovnání se zaměří na rozhraní, funkce, sdílení, spolupráci, cenu a další. Začněme.\nPoté, co se stala generální ředitelkou společnosti Microsoft, rozložila se Satya Nadella & lsquo; Mobile First, Cloud First & rsquo; vidění. Výsledkem je, že Microsoft Word je k dispozici všude. K softwaru můžete přistupovat na iOS, Android, Mac, Windows, iPad a dokonce i na webu.\nJako v případě každého softwaru Apple jsou stránky Apple Pages omezeny na systémy iOS, Mac a iPad. Níže uvedené srovnání se zaměřuje na verzi Mac.\nŠablony a uživatelské rozhraní\nMicrosoft i Apple nabízejí spoustu výchozích šablon. Po jejich vzájemném porovnání jsem zjistil, že seznam šablon Wordu byl bohatší a všestrannější. Apple Pages poskytuje obecné a základní, jako jsou obchodní dopisy, životopisy, faktury atd.\nPřesto můžete vždy použít šablony třetích stran z webu.\nPojďme si trochu promluvit o uživatelském rozhraní. Pokud jste již dříve používali dřívější verzi aplikace Microsoft Word, budete se díky vzhledu aplikace 2019 Word cítit jako doma.\nZnámá sada nástrojů je nahoře s příslušnými oddíly. Cítil jsem, že rozhraní Microsoft Wordu je ve srovnání s dnešními standardy trochu zastaralé. Je však pochopitelné, proč Microsoft nechce drastický posun od rozhraní, protože miliony jeho podnikových zákazníků používají stejný software.\nVe srovnání Apple Stránky vypadají lépe. Možnosti úprav jsou na pravé straně a možnost přidat tabulku, grafy, média jsou nahoře. Není to přeplněné jako Word.\nApple Pages dokonale získá základy. Můžete přidávat obrázky, videa, tabulky, integrovat statistiky, tvary a další.\nJeden může nastavit heslo pro přístup na stránku pro další zabezpečení. Výchozí možnosti úprav zůstávají jednoduché. doporučuji ti hlavní klávesové zkratky pro Word proletět funkcemi.\nMicrosoft Word je plný funkcí, ale mediální doplněk zůstává stejný jako Apple Pages. Společnost integrovala další služby, jako je Microsoft Translate a LinkedIn Resume Assistant. Asistent vás provede nutnými úpravami pro obnovení.\nK dispozici je také funkce výzkumného pracovníka, která získává všechny relevantní informace o vybraném slově z webu. Funkce tezauru umožňují najít synonyma slova pro zvýšení slovní zásoby.\nMůžete také přidat heslo do dokumentu, přidat rovnice, formátovat stránky barev, ohraničení a přidat vodoznaky.\nDokument můžete uložit offline na Microsoft Word a Apple Pages. Ale to je minulost, není to tak?\nApple Pages je pevně integrován s iCloud. Jakmile stisknete tlačítko Uložit, software jej uloží do výchozí složky iCloud. Můžete vytvořit sdílený odkaz a odeslat odkaz ostatním. S iOS 13 a nadcházející aktualizací Mac Catalina může uživatel poslat celé složky ostatním.\nMicrosoft Word je o možnostech. Není to omezeno pouze na OneDrive. Můžete také ukládat dokumenty do Dropboxu a Boxu. Trik zůstává stejný. Uložte dokument do cloudu, otevřete jej na jiném zařízení a začněte znovu provádět úpravy.\nSdílení a spolupráce v reálném čase jsou nezbytné v roce 2019. Microsoft má online sdílení od roku 2013 (s pomocí OneDrive). Apple byl trochu pozdě na sdílení party.\nMicrosoft Word nabízí tři možnosti sdílení. Kopii můžete poslat ostatním pomocí e-mailu. Nahrajte soubor do OneDrive a odtud vygenerujte odkaz, který lze sdílet. Jeden může také pozvat ostatní, aby provedli úpravy. Uvidíte změny v reálném čase a jméno autora spolu s tím.\nApple Pages využívá výhod ekosystému Apple. Dokument můžete přímo sdílet pomocí pošty a iMessage. Jeden může také poslat dokument pomocí Airdrop. Funguje to hladce napříč zařízeními Apple.\nSamozřejmě můžete provádět změny oprávnění a zobrazovat úpravy provedené ostatními v reálném čase.\nMicrosoft Word zde nabízí několik možností. Dokument můžete exportovat jako soubor PDF a HTML. Software také umožňuje vytvořit základní rozvržení dokumentu a exportovat jej jako šablonu. Pomocí výchozí funkce zmenšení velikosti souboru lze velikost souboru zmenšit kompresí přidaných obrázků před exportem nebo odesláním ostatním.\nPodobně jako v aplikaci Microsoft Word můžete exportovat stránku jako pdf, soubor Word, soubor EPUB, prostý text a bohatý text, který obsahuje fantastické prvky. Apple také umožňuje sdílet dokumenty na platformách Apple Books z aplikace.\nJako vždy můžete stránku uložit jako šablonu pro rychlé úpravy. Tato funkce je užitečná pro vytváření hlavičkových papírů a výchozího stylu obchodních dopisů pro vaši společnost.\nApple Pages je zcela zdarma k použití. Dokumenty se ukládají na iCloud, který nabízí pouze 5 GB úložného prostoru zdarma. Můžete si koupit další prostor za $ 1 / měsíc.\nSada aplikací společnosti Microsoft pro produktivitu, včetně aplikace Word, je zdarma pro velikost obrazovky menší než 9 palců. To znamená, že můžete software používat zdarma na mobilních zařízeních a tabletech. Chcete-li používat software v notebooku, je třeba zakoupit sadu Office 365 Personal, což stojí 5 $ / měsíc. S balíčkem získáte také 1 TB úložiště OneDrive zdarma.\nJak můžete vidět z výše uvedeného srovnání, Apple Pages váží na jednoduchosti a základních funkcích. Funkčnost samozřejmě není tak bohatá jako MS Word, ale práce je dokončena.\nMicrosoft Word je všeobecně dostupný, flexibilnější možnosti ukládání a nabízí další funkce hned po vybalení. Ale zároveň ji mohou někteří cítit nafouknutí. V takovém případě bych doporučil jít na Stránky, a pokud tomu tak není, pak jděte s Microsoft Word.\nDalší: Obrázky lze také upravovat pomocí softwaru Microsoft Word. Další informace naleznete v níže uvedeném příspěvku.\nmenší velikost obrazu bez ztráty kvality\nnejlepší aplikace pro screenshot pro iPhone


Britský ministr financí: Země odchod z EU zvládne | E15.cz\nBritský ministr financí: Země odchod z EU zvládne\n27. června 2016 • 10:49\nOdchod Spojeného království z Evropské unie nepochybně dopadne na britskou ekonomiku, ostrovní hospodářství je ale dostatečně silné na to, aby náročné úkoly zvládlo, prohlásil britský ministr financí George Osborne, který veřejně vystoupil poprvé od čtvrtečního referenda. Osborne také couvl od plánu na rychlá úsporná rozpočtová opatření, před nimiž před čtvrtečním referendem v případě takzvaného brexitu varoval.\nOsborne v projevu opakovaně ujistil, že vláda je pevně rozhodnuta ekonomiku ochránit a udržet fiskální stabilitu. Připomněl, že centrální banka je připravena vynaložit na podporu finančních trhů více než 250 miliard liber (8,2 bilionu korun). Osborne také řekl, že s rozpočtovými rozhodnutími by vláda měla počkat do zvolení nástupce nynějšího premiéra Davida Camerona. Ten po referendu oznámil, že odstoupí z funkce, ale zůstane v ní do říjnové konference Konzervativní strany.\nMinistr přitom týden před referendem prohlásil, že pokud Británie vystoupí z EU, bude muset vláda zvýšit daně a snížit státní výdaje, aby kompenzovala výpadek 30 miliard liber (979 miliard korun), který by prý brexit způsobil ve veřejných financích. Dodal, že by se snažil zavést nová rozpočtová opatření během dvou měsíců od rozhodnutí voličů.\nDnes ale dal ministr najevo, že s úspornými kroky nijak spěchat nebude. „Vzhledem k rozhodnutí, které britský lid přijal, dojde v naší ekonomice k určitým úpravám. Budeme muset přikročit ke krokům, které se vyrovnají s dopadem (brexitu) na veřejné finance. Je ale samozřejmě naprosto rozumné počkat, dokud nebudeme mít nového premiéra, který určí, jak to bude vypadat,“ citovala ministra agentura Reuters.\nPodle bývalého guvernéra britské centrální banky Mervyna Kinga se Osborne a jeho ministerstvo dostali do obtížné situace, protože před referendem vyrukovali se zveličenými tvrzeními o dopadech brexitu. „Ministerstvo předložilo velmi jasné předpovědi, které byly podle mě zveličené, přinejmenším co do jistoty, kterou svým odhadům přikládalo, a myslím, že teď musí couvnout,“ řekl King televizi BBC. Bývalý guvernér Bank of England rovněž upozornil, že pokud britská ekonomika po brexitu zpomalí růst, určitě to nebude správná doba na rozpočtové škrty a zvyšování daní.\n„Naše hospodářství je tak silné, jak jen může být, aby dokázalo čelit tomu, před čím naše země teď stojí,“ řekl Osborne. „Připravili jsme se na nepředvídatelné,“ uvedl s tím, že vláda má nachystané nouzové plány, pokud by to vývoj vyžadoval.\nObavy o další vývoj ale neskrývají někdejší labouristický ministr financí Alistair Darling či mnohé firmy. „Nemáme žádnou vládu, žádnou opozici, a ti, kteří nás do těchto problémů dostali, utekli,“ řekl Darling s tím, že se nyní obává víc než během poslední krize v roce 2008. Nynější nejistota podle něj zřejmě zemi velmi poškodí.\nInstitut ředitelů (IoD), který sdružuje šéfy britských podniků, oznámil, že provedl průzkum mezi tisícovkou svých členů a že čtvrtina z nich se chystá zastavit přijímání nových zaměstnanců. „Manažeři mají obrovské obavy. Takřka polovina z nich očekává, že ostatní členské státy Británii potrestají,“ řekl generální ředitel IoD Simon Walker. Dodal, že voliči si určitě neuvědomili, že hlasovali pro ústavní i ekonomický chaos.\nPremiér David Cameron ale podle ministra financí Osbornea poskytl Británii dostatek času na to, aby se rozhodla, jaké vztahy chce s Evropskou unií po odchodu z bloku mít. Aktivaci článku 50 unijní smlouvy, která vystoupení z EU umožňuje, je proto podle ministra financí možné očekávat až poté, co bude mít Londýn jasnou představu o budoucích vztazích s EU. Cameron po referendu prohlásil, že o vystoupení z unie by měl požádat až nový premiér.\nO Osborneovi, který spolu s Cameronem vedl kampaň za setrvání Británie v EU, se od pátku spekuluje jako o další možné politické oběti brexitu. „Svou roli oznámím v příštích dnech,“ odpověděl na dotaz ke své další budoucnosti.


Londinium, dnešní Londýn, má hluboké historické kořeny. Dodnes tvář hlavního města ovlivňuje římská struktura města, které už v antické době bylo lidnatější než třeba Praha za Karla IV. Podívejme se, jak se vyvíjely dějiny města, co se v něm nacházelo a jak to s antickým Londýnem dopadlo.\nJen nemnoho světových měst se dokázalo udržet na vrcholu od starověku až po současnost. Mezi nimi jedno z nejdůležitějších míst patří Londýnu – ten byl hlavním městem římské provincie, pak metropolí anglického království, centrem anglické zámořské říše a dodnes funguje jako jedno z největších obchodních center světa. Londýn, jako desítky dalších evropských měst jižně od Rýna a Dunaje, založili Římané.\nMetropole na Temži dnes čítá něco přes osm milionů obyvatel. Před příchodem Římanů u řeky Temže nestálo možná vůbec nic. Zemi protínala řeka potoků, které se vlévají do Temže dodnes, ale najdeme je už jen v podzemí. Šlo o venkovskou krajinu, dnes snad už s jistotou můžeme říct, že se zde nenacházelo žádné větší keltské osídlení. Naopak můžeme směle tvrdit, že nešlo o úplně neobydlenou krajinu, ale jistě se zde nacházely samoty a možná i menší vesničky, které daly místu jméno.\nOdkud se vzalo jméno Londinium, London nebo Londýn, je totiž dodnes tak trochu záhadou. Teorií existuje samozřejmě celá řada, ale rozumná většina se dnes kloní k tomu, že vychází z britonského domorodého pojmenování lokality, které mohlo znít podobně jako Londinion nebo Londonion a Římané si jej pak jen lehce adaptovali. Do historie tak město vstoupilo jako Londinium, v raném středověku bylo známo jako Lundem, Lunden nebo Lundein, až se konečně stalo Londýnem.\n2. Založení města\nŘímské dějiny města byly započaty v podstatě současně s římskou ozbrojenou přítomností na ostrově. V roce 43 n.l. sem přišly římské legie pod vedením Aula Plautia, které později posílil osobně císař Claudius s posilami. V místě dnešního Londýna postavili Římané most přes Temži v místech, které stálo na strategickém pomezí silných kmenů – Catuvellaunové stáli na západ, Trinovanté na východ a Cantiacové na jihu. Místo přechodu řeky se tak stalo už samo o sobě strategickým místem, ke kterému se brzy přidružilo osídlení a město zde vzniklo snad kolem roku 47. Řeka zde byla hluboká, ale relativně úzká, takže šlo o ideální místo na přemostění a právě tento most a jeho následovníci byly jedinými mosty přes Temži více než 1600 let. Zbytky římského dřevěného mostu byly nalezeny v roce 1981 v těsné blízkosti slavného London Bridge. Záhy po stavbě mostu bylo postaveno i lehké opevnění držící severní část mostu a to se stalo základem osídlení.\nNové sídlo Londinium samozřejmě nebylo žádným obrem, ale postupně se rozvinulo do zajímavé provinční velikosti. Staré římské město se rozléhalo na ploše ani ne jeden a půl kilometru čtverečního, což je přibližně velikost dnešního Hyde Parku. Přiléhalo k severnímu břehu řeky Temže a bylo úzce spojeno s mostem a dalšími komunikacemi, které vycházely z tohoto přechodu.\nNové město mělo velkou výhodu v tom, že se sice nacházelo hluboko ve vnitrozemí, ale zároveň bylo přímo dostupné pro námořní lodě, což znamenalo velkou výhodu pro zásobování sídla. Jak se také zdá, první Londýn byl velmi kosmopolitním městem, kde se střetávali lidé z celého Impéria, kteří sem přijeli za příležitostmi. Město tak vyrostlo spíše živelně a rozhodně nepředstavovalo vrchol urbanismu. Primárně šlo o obchodní sídlo, kde se střetávaly vlivy místní i cizí, přičemž obranné prvky byly asi jen provizorní.\n3. Vzpoura Boudiccy a destrukce starého města\nNa to velice brzy Londinium doplatilo. Roku 60 nebo 61 zemřel král Icenů, přičemž svoji říši rozdělil na dědické podíly pro Řím a dvě své dcery. Římské právo však neuznávalo ženské dědictví a Římané navíc jako odúmrť získali i mnohá další území, takže neváhali ani nyní a pokusili se území Icenů obsadit. Narazili však dost nečekaně na odpor Boudiccy, manželky zemřelého krále, která dokázala postavit na odpor celou zemi a Římané měli těžce zaplatit za svoji suverenitu, stejně jako Londinium.\nLondinium bylo chráněno asi dvěma stovkami chabě vybavených mužů pomocného vojska, kteří byli na začátku povstání posláni do římské metropole v Camulodunu coby posila posádky. Tito muži byli přepadeni, přemoženi a Londinium bylo následně zanecháno bez ochrany a Icenové jej srovnali se zemí, když místodržící Suetonius naznal, že s dvěma legiemi nemá v tomto terénu naději. Pravděpodobně kousek od Londýna však rebelie Icenů skončila – bitva, kterou známe jako střet na Watling Street se patrně odehrála nedaleko od spáleného města a triumfální vítězství naprosto přečíslených legionářů zajistilo vnitrozemí provincie klid na dalších 350 let.\nO konci starého Londinia napsal zprávu Livius: „Ze začátku Paulinus váhal, jestli zůstat a bojovat zde. Nakonec ho početní slabost...donutila obětovat jedno město, aby zachránil celou provincii. Nepohnutý bědováním vydal signál k odchodu. Obyvatelé měli dovoleno táhnout s ním. Ale ti, kdož zůstali, neboť šlo o ženy, děti nebo lidi spjaté s místem, byli pobiti nepřítelem.“\n4. Rozkvět a stavba nového města\nVítězství u Watling Street znamenalo také nový start pro Londinium. Římané dobře poznali význam tohoto místa jako obchodního i administrativního centra, které se navíc dá bránit a posilovat lépe než poněkud izolované Camulodunum. Nejpozději deset let po vzpouře bylo Londinium znovu postaveno, tentokrát už jako žádně plánované římské město.\nNový plán města opět vycházel z podmínek daných jednak existencí mostu, jednak existující sítí silnic, které z něj vycházely do různých částí země. Z patnácti různých silnic, které máme zachyceno na přelomu druhého a třetího století, jich hned sedm procházelo Londýnem, přičemž většina z nich vznikla velmi záhy po založení města. Hlavní cesty byly široké kolem deseti metrů, silnice vedlejší pak měřily kolem pěti metrů.\nCesty neznáme jejich původními latinskými jmény, ale jelikož většinou díky vynikající konstrukční práci sloužily až do moderní doby, máme o nich velmi dobrý přehled z pozdějších dob. Nejstarší z nich je už zmíněná Watling Street, která původně překonávala Temži brodem poblíže Westminsteru, poté byla přeložena k mostu, spojovala přístavy Rutupiae (Richborough) a legionářskou základnu v Deva Victrix (Chester). Další cesta, Velká silnice, spojovala Londinium a Camulodunum (Colchester) a Ventu Icenorum (Caistor St. Edmund). Ermine Street vedla z Londinia do významných měst Lindum (Lincoln) a Eboracum (York). Ďáblova silnice spojovala Londinium a Callevu (Silchester). Menší cesta pak vedla na jihovýchod a Stane Road sice netrefila přímo římské Londinium, ale mířila po jižním břehu Temže a končila v Noviomagu (Chichester). Síť silnic v Londiniu tedy byla dokonalá a udělala z místa jasnou strategickou jedničku v regionu. Na tomto základě tedy vyrostlo nové město.\nDruhý nezbytným předpokladem existence velkého města byl funkční přístav. Jak jsme již zmínili, v případě Londinia byl hlavním tahákem fakt, že se do hubokého vnitrozemí dostaly i námořní lodě, navíc zboží z lodí se díky hojným silnicím i četným trhům v městě samém snadno dostávalo do oběhu. Římský přístav se nacházel ve více sekcích po celém břehu Temže od dnešního London Bridge dále po proudu. Obsahoval relativně málo skladových prostor, takže jak se zdá, Londinium nebylo skladištěm nebo distribučních centrem, ale opravdu živým obchodním centrem. Přístav pak dále vzkvétal a ve třetím století prošel rekonstrukcí, na které se asi podílela místní vojenská posádka.\nS takovým zázemím tedy vzniklo řádné římské provinční město. První fórum zde vzniklo někdy v sedmdesátých letech a bylo celé archeologicky prozkoumáno. Měřilo asi 100 x 50 metrů a čítalo basiliku, několik obchodů a otevřený dvůr. Basilika mohla sloužit jako místní administrativní centrum nebo sídlo místního senátu. Římský chrám neznámé donace se nenacházel na fóru, ale kousek na západ od něj.\nBěžná zástavba se sestávala téměř výhradně z dřevěných budov a těch podobně jako obyvatel rapidně přivítalo. Na sklonku prvního století už Londinium čítalo 45 - 60 tisíc duší a stalo se jednoznačně největším městem římské Británie a také jejím hlavním městem, v kteréžto funkci nahradilo Camulodunum. Jedinými většími a objevenými stavbami mimo fórum jsou lázně poblíž Huggin Hill a velká budova poblíž Cannon Street Station, která sloužila asi jako praetorium, tedy palác místodržícího. Praetorium, duše provincie, čítala několik velkých hal, bazény a zahrady, přičemž podlahy budov (a patrně i stěny) zdobily mozaikové podlahy. Londýn tak do druhého století vstoupil jako velké provinční město postavené na hliněných nohou – těmi byly dřevěné budovy.\n5. Londinium v druhém století\nPrávě ty se staly Achillovou patou, když někdy za Hadrianovy vlády vypukl v Londiniu požár. Ten sice nezachytil žádný soudobý autor, ale archeologové našli jasné doklady toho, že téměř celé město lehlo popelem. Šlo téměř s jistotou o nešťastnou náhodu, neboť provincie zažívala mírové časy a pokud se boje vedly, pak daleko na severu. Požár se stal signálem k přebudování města, snad na počest návštěvy fanatického turisty Hadriana, který se v Londiniu vyskytl v roce 122.\nCo mohl císař spatřit? Těžko říci, v jakém stavu se nacházelo město právě v tomto roce, ale na sklonku císařovy vlády čítalo stále šedesát tisíc duší, kteří už nezřídka obývali kamenné domky (domi). Město mělo svůj vodovodní i splaškový systém, obojí moderní a dobře promyšlené. Palác místodržícího byl rozšířen, stejně jako fórum, které se nyní rozšířilo do čtverce o hraně 167 metrů. Bazilika na fóru byla rozšířena do tří pater a stala se tak největší takovou budovou severně od Alp. Výrazně se dařilo obchodu, takže místní tržiště mohlo velikostí soupeřit dokonce s tím římským a bylo opět největší severně od Alp až do doby, kdy se Augusta Treverorum (Trevír) stala mnohem později císařským hlavním městem.\nMěsto také zažilo renovaci centrálního chrámu, vznikly početné lázeňské budovy, soukromé i veřejné. Londinium také krátce po vzpouře Icenů postavilo amfiteátr o kapacitě 7000 diváků, který ležel poblíž dnešní Guildhall – jeho zbytky zde zůstaly až do konce jedenáctého století a jsou k videní dodnes.\nDůležitou součástí města se staly také obranné prvky. Jako první vznikla řádná pevnost (aryx) o čtvercovém půdorysu o stranách 200 metrů dlouhých, která posunula vojenskou posádku mimo samotné město. Pevnost disponovala na každé straně branou a na každém rohu mohutnou kamennou věží.\nJak vidíme, Londinium se stalo vzkvétajícím sídlem, ale i přes stavbu řady vznosných budov a obecný růst blahobytu se počet obyvatel město začal ve druhé polovině druhého století snižovat. Příčinou nebyl ani tak úpadek Londinia nebo Británie jako provinčního celku, ale spíše epidemie takzvaného antoninovského moru, který sužoval říši v letech 165 – 190 a poznamenal i mnohé další oblasti na západě Evropy. Londinium mohl poškodit také Hadrianus, který stavbou svého valu ukončil epochu expanze (byť dočasně) a dalším důvodem může být prostě začátek úpadku římské říše, který byl na periferiích cítit dříve než v centru.\nPřesto však Londinium ještě čekalo na jeden velký konstrukční projekt. Šlo o stavbu londýnských hradeb, která se udála někdy v letech 190 – 225 a ohraničila Londýn hranicemi, které dodnes ohraničují londýnskou centrální čtvrť City. Důvod konstrukce hradeb je poněkud tajemný, Londinium bylo bezpečným zázemím a nehrozilo mu žádné napadení, snad ale šlo v počátku o spory vedené kvůli povstání Clodia Albina proti Septimiu Severovi.\nHradby částečně využily areálu pevnosti, jejíž zdi musely být posíleny a zvýšeny, aby navázaly na městské hradby. Ty byly totiž ve výsledku vysoké až šest metrů, široké 2,5 – 3 metry a dlouhé 3,2 kilometru. Před hradbou se nacházel obranný příkop o hloubce 2 metry a šířce 5 metrů. Zakonzervovalo se tak území o rozloze 130 hektarů, které se staly jádrem anglického státu. Hradby disponovaly samozřejmě také hradbami, kterých bylo v návaznosti na římskou silniční síť šest, přičemž sedmá byla dostavěna ve středověku.\nHradby byly nadále vylepšovány, říční strana například byla opevněna až někdy po roce 255, kdy Londinium začalo silně trpět nájezdy saských pirátů, další vylepšení se pak objevila i na konci čtvrtého století, čímž šlo o jednu z posledních stavebních aktivit celé říše na území ostrova. Hradby pak hrály i důležitou úlohu ve středověkých dějinách Londýna.\nVe funkčním stavu tyto hradby zůstaly až do osmnáctého století, kdy byly v letech 1760 až 1767 zbořeny brány, načež byly ve století devatenáctém zničeny i některé části hradeb. Zbytek jich byl zakomponován do budov nebo prostě zůstal na svém místě, nezřídka dodnes. To se ovšem již netýkalo pevnostní oblasti, která zanikla někdy koncem třetího století.\n7. Třetí století\nPrávě začátek třetího století byl dobou posledního rozvoje londýnské sídelní oblasti. Ekonomický stimul k rozvoji dal císař Septimius Severus, který se rozhodl pro vojenské výboje směrem do dnešního Skotska a Londinium sloužilo jako vynikající strategická základna pro týlové jednotky. Severus byl jedním z posledních císařů, kteří se zapojili aktivně do dění v Británii a to znamenalo pro Londinium další známku úpadku, tentokrát už definitivního, byť pomalého. Městu rovněž nepomohlo, že právě Septimius Severus provincii rozdělil na dvě a Londinium tak sice zůstalo hlavním městem provincie, ale jen poloviční velikosti.\nPřesto však město žilo dál svým životem a nadále zde vznikaly zajímavé stavby. Tou dnes asi nejznámější je chrám Mithry, který byl objeven roku 1954 v ulici Walbrook. Tento nejznámější londýnský archeologický objev dvacátého století byl nejprve považován za raně křesťanský chrám, nicméně nakonec se ukázalo, že je dedikován Mithrovi a snad i několika dalším božstvům oblíbených vojáky. Vznikl v polovině třetího století a měl zajímavé osudy spíše po svém objevení, kdy byl chrám nejdříve odsunut, načež se v posledních letech vrátil na své místo a byl zrekonstruován jako součást sídla firmy Bloomberg. Ve třetím století, konkrétně po roce 255 byla také vybudována hradba na říční straně řeky jako reakce na nájezdy saských pirátů na město. Její zbytky najdeme na dnešní Thames Street.\nLondinium se pak zapojilo do vzpoury admirála římské flotily Carausia, který na několik let ovládl Británii, ale město se nakonec celkem rádo vrátilo do římských rukou Constantia Chlora, neboť mu hrozilo zničení žoldnéři bojujícími pro Carausia (nebo spíše jeho tajemníka Allecta). Po těchto bojích zaniká trh a vůbec celá oblast fóra, která se mění v luxusní lázeňskou oblast.\nDiocletianovy reformy vedly k dalšímu rozdělení provincií na ostrově, není ovšem jasné, kolik provincií zde vlastně vzniklo a jak byly geograficky vymezeny. Londinium jistě zůstalo hlavním městem provincie a snad jí byla provincie Maxima Caesariensis, která vedle města čítala jižní pobřeží ostrova.\nSamotné město stále ještě vcelku prosperovalo, jak se zdá z rozborů vil na městských předměstích. Počet obyvatel i význam města ovšem i nadále a setrvale klesal. Vedle fóra se kolem roku 300 přestal užívat také místodržitelský palác, naopak se začaly stavět křesťanské stavby. S ohledem na celkovou historii Londýna je pozoruhodné, že dodnes nevíme přesně, kde stál první londýnský kostel. Dlouho existovala hypotéza, že stál na místě dnešní katedrály svatého Pavla, kterou postavil Christopher Wren. Až v roce 1995 byly objeveny zbytky katedrály, která zřetelně imitovala milánskou stavbu na počest svatého Ambrože a svojí délkou sto metrů a šířkou padesát metrů byla pravým centrem náboženství na ostrově. Budova stála na Tower Hill, její dedikace patří asi svatému Pavlovi a byla postavena ze zbytků jiných budov někdy mezi roky 350 – 400.\nPrávě od poloviny čtvrtého století začíná poslední dějství římského panství nad Británií. Nájezdy Piktů, Sasů a dalších kmenů zintenzivnily a přes snahu místních i centrálních hodnostářů dosahovaly stále větších úspěchů. Londinium zažilo stavbu dvaadvaceti nových věží na hradbách, které sloužily jako platformy pro balisty a evidentně spěšné opravy hradeb na říční straně. Boje zde zažili vojáci za vlády Iuliana Apostaty, Theodosius Starší, otec pozdějšího císaře, se proslavil právě na bojištích Británie a v Londiniu měl svoji základnu.\nŘímská moc v Británii nakonec zemřela na uzurpace. Prvním císařem, který se se svými vojsky vydal přes Kanál a následně byl při pokusu o uzurpaci poražen, byl v roce 383 Magnus Maximus, poražený o pět let později císařem Theodosiem. Zbývající jednotky už nebyly schopny ostrov efektivně bránit a římská města včetně Londinia v této době jeví známky rychlého a nevratného úpadku.\nLondinium tak dokládá rychlý úpadek přístavu, který byl srdcem města, podobné známky jeví také další veřejné budovy. Velká invaze barbarů přes Rýn na Silvestra roku 406 v podstatě zastavila komunikační linie mezi Británií a dalším světem, čímž se zastavil také obchod. Vojáci si za svého vůdce zvolili Konstantina III., který sebral všechna římská vojska a vydal se za štěstím na kontinent. Římské legie se na ostrov už nikdy nevrátily a římská vláda už o ostrov nejevila zájem, měla mnohem větší starosti a Británie byla už prostě příliš odlehlá. Londinium pak ještě zažilo krátké vzepětí spjaté s tím, že se přestaly platit daně a místní obyvatelstvo vedlo běžý římský život do poloviny pátého století. Pak už přišel úpadek ekonomický i mocenský, město se rychle změnilo v neobývané ruiny a velký kostel na Tower Hill vyhořel do základů. Město tak bylo opuštěno, pozdější saské království obývalo sice okolí Londinia, ale mimo římské hradby. Teprve Alfred Veliký vrátil v devátém století osídlení zpátky do hranic bývalého slavného římského města a to se později stalo centrem království.\nLondinium hrálo v římské době zásadní roli jako administrativní a obchodní centrum římské Británie. Její význam skončil spolu s vojenskou přítomností Říma na ostrově, ale naznačil své možnosti, které pak zúročil o více než milénium později, kdy se stal v podstatě hlavním městem světa. Dnešní Londýn pak nabízí řadu možností jak nakouknout pod pokličku svých dějin. Najdete je v odkazech na konci článku.


Tour trápí déšť, k zemi šel i Froome: Přišel o kus kůže na zadku! | iSport.cz\nV hromadné srážce ve druhé etapě Tour de France upadl i Chris Froome • Koláž iSport.cz\nI ve druhé etapě Tour de France padali cyklisté na zem • Repro Youtube.com\nV hromadné srážce ve druhé etapě Tour de France upadl i Chris Froome • Repro Youtube.com\nVe druhé etapě Tour de France se stala hromadná srážka • Repro Youtube.com\nChris Froome si v hromadné srážce ve druhé etapě odřel spodní část zad • Repro Youtube.com\nAni druhá etapa letošního 104. ročníku Tour de France se neobešla bez ošklivého pádu. Deštivý den potrápil cyklisty i na trase z Düsseldorfu do Lutychu, na mokré vozovce 30 kilometrů před cílem upadlo hned několik jezdců. Mezi nimi byli i favorité Chris Froome a Romain Bardet. Oba se zvládli vrátit brzy do pelotonu, bez zranění se však jejich pád neobešel.\nHned v úvodní etapě musel ze závodu odstoupit Alejandro Valverde, druhý den málem dopadl pro fanoušky cyklistiky ještě hůř. Třicet kilometrů před Lutychem na mokré vozovce upadl kromě dalších i Romain Bardet a obhájce loňského triumfu Chris Froome.\nPřestože oba po výměně kola zvládli peloton dohnat, zranění se jim nevyhnulo. Bardet si poranil pravé koleno, Froome si odřel spodní část zad. Lídr stáje Sky by však měl být v pořádku, po závodu umístil na twitter svoji fotografii s popiskem: „Stále usměvavý. Děkuji za všechny vzkazy, ztratil jsem jen trochu kůže.“\nV pořádku by měl být i Bardet. „Peloton najednou zabrzdil a mě srazili jezdci za mnou. Nic neobvyklého, jsem v pořádku. Doufám, že se dobře vyspím. Nehoda není nikdy dobrou zprávou, ale mohlo to být horší. Mám bolesti, ale to je normální, když havarujete v rychlosti 50 kilometrů za hodinu,“ řekl jezdec stáje AG2R-La Mondiale. Oba nakonec dojeli do cíle společně s pelotonem.\nDruhou etapu ovládl ve spurtérském souboji Marcel Kittel, splnil tak svou roli favorita na tuhle trasu. Žlutý dres si i ve druhém dnu udržel Thomas Geraint ze stáje Sky, drží si náskok pěti vteřin.\nVIDEO: Podívejte se na hromadnou srážku ve druhé etapě:\nI ve druhé etapě Tour de France padali cyklisté na zem\n1. července 2017 • 20:43\nTémata: sport, cyklistika, Tour de France, 2. etapa, nehoda, Chris Froome, Romain Bardet


Přečtěte si o tématu "jitka smutna or prostreno vip". Abychom vám usnadnili vyhledávání zajímavého obsahu, připravili jsme seznam nejoblíběnějších článků s klíčovými slovy "jitka smutna or prostreno vip", které hledáte. V naší encyklopedii najdete články, fotografie i videa k tématu "jitka smutna or prostreno vip".\nVe VIP Prostřeno! se ale dějí věci! Vyskočil a Nesvadbová: Vjeli si za (odstáté) uši!\nSpisovatelka Barbara Nesvadbová (37) »hnula žlučí« Romaně, mladičké přítelkyni herce Ivana Vyskočila (66). Když totiž Bára přišla do jejich domu,…


Esport v roce 2019 Počet unikátních diváků esportovních turnajů v letech 2012–2017 (v milionech)\nKompetitivní organizované hraní videoher se stalo miliardovým byznysem, který přináší nové příležitosti a obchodní modely. Vzniká zcela nový ekosystém a možnost oslovit masy na daleko hlubší úrovni, než například dovoluje tradiční sport. Žijeme v éře esportu, budují se stadiony za miliony, hráči dostávají stipendia a publikum se neustále rozrůstá.\nFormula 1 eSports Series (2017)\nWoT World Championship (2015)\nESL One Cologne (2014)\nIntel Extreme Masters San Jose (2014)\nIntel Extreme Masters Sydney (2017)\nGfinity Championship Series (2015)\nESL One Katowice (2015)\nIntel Extreme Masters Oakland (2017)\nESL One New York (2016)\nESL One Hamburg (2017) DreamHack Cluj (2015)\nESL One Cologne (2015)\nLoL World Championship (2013)\nCo se sleduje v esportu\nPodle odhadů se počet diváků, kteří aktivně sledují esport, v následujících letech zvýší o více než polovinu. V loňském roce pak toto publikum zhlédlo neuvěřitelných šest miliard hodin profesionálního herního klání, což je bezmála o 20 % víc než v roce 2015. Podle odhadu IHS se celosvětově zhlédne v roce 2021 více než devět miliard hodin esportovních videí za rok. Nicméně kromě organizovaných soutěží a profesionálních turnajů zde máme daleko větší diváckou obec, která konzumuje herní videoobsah na YouTubu, Twitchi a dalších digitálních platformách. Právě tito diváci pak představují ideální cílovou skupinu, ze které se rekrutují diváci profesionální herní scény. Jak je vidět na číslech z grafu, počet unikátních sledujících esportovních klání roste.\nLoL World Championship (2014) DreamHack Masters Malmö (2017)\nGlobální esportovní trh roste, z „garážové“ zábavy vzniklo plnohodnotné zábavní odvětví, které se stalo celosvětovým fenoménem a stává se důstojným souputníkem tradičních sportů a dalších forem trávení volného času. Svůj podíl na obrovském rozmachu a růstu esportu mají samozřejmě diváci. Jejich počet roste neuvěřitelně rychle, což způsobuje zejména generace mileniálů, která ostatně pohání celý tento segment jako žádná jiná.\nIntel Extreme Masters Katowice (2016)\n31 32 34,08\nLoL World Championship (2015)\nCFS Worls Championship (2017)\nIntel Extreme Masters Katowice (2017)\nDo esportu putují nemalé investice a generují se zde tržby na několika různých úrovních. Odhady ohledně toho, kolik se v tomto segmentu točí peněz, vznikají na základě rozdílných kritérií, a proto se můžeme setkat s rozdílnými a často i protichůdnými údaji. Většina odborníků je však zajedno, že mezi nejvýznamnější monetizační kanály patří zejména reklama, sponzoring, práva, prodeje vstupenek na turnaje. Ve všech těchto oblastech se očekává nadále vzrůstající tendence. V roce 2020 by například měly dosáhnout výdaje na reklamu během esportovních streamů až 214 milionů dolarů, což je 20% nárůst proti letos očekávaným 178 milionům dolarů. Tato čísla přitom pokrývají jen jeden z kanálů, jak je zmíněno výše, které generují příjmy z globálního trhu esportů a videoherního obsahu. Sponzoring je patrně nejviditelnější součástí esportu (tvořit má až 95 % zdrojů veškerých příjmů) a své značky a subbrandy se v této oblasti snaží zcela logicky podporovat pochopitelně výrobci hardwaru. Nicméně\npro marketéry jsou esport a jeho specifika stále trochu hádankou. Fanoušci esportu jsou specifická skupina, ke které může být složitější proniknout, avšak mají tendenci být loajálnější značce, často jde o technicky zdatné uživatele, a v neposlední řadě jsou také ochotni více investovat v porovnání s průměrnými spotřebiteli. Důležité je pochopit, kde, kdy a jak k nim proniknout, a správně s nimi komunikovat. Nejde ale jen o tradiční výrobce, esport nabízí příležitost pro zviditelnění i dalším, jak dokazuje například Coca-Cola, značka, která například zaštiťuje světový šampionát v League of Legends.\nCo se hraje v roce 2019\nV případě her, které se hrají profesionálně, je nabídka žánrů poměrně jednotvárná (s přihlédnutím k tomu, jak rozmanité dnes hry mohou být). Esportovní hry jsou rychlé, dynamické a dobře se na ně musí koukat, musejí mít rychle a snadno pochopitelnou mechaniku a být univerzálně přístupné. Jsou zde tituly, které můžeme bez nadsázky červen 2019 | www.rmol.cz


OZNÁMENÍ O PŘIPRAVOVANÉ STÁVCE\nVzhledem k nespokojenosti s postupy MŠMT plánuje Českomoravský odborový svaz pracovníků školství vyhlásit na středu 6. 11. 2019 jednodenní protestní stávku pracovníků školství.\nV případě vyhlášení stávky by se pedagogičtí pracovníci naší základní školy do stávky zapojili. Proto ředitelství školy rozhodlo, že v den stávky by byl pro žáky úplně uzavřen provoz základní školy a školní družiny.\nProvoz mateřské školy by zůstal zachován v plném rozsahu.\nDalší informace upřesníme na webových stránkách školy.\nMgr. Dagmar Laštovičková (ředitelka školy)\nV Bohdalově 4. 11. 2019\nSběr bylin a kůry vstupuje do zimní části soutěže, kdy sbíráme už jen pomerančovou a citronovou kůru. Usušenou kůru noste do školy (sborovna - 1. patro), uveďte jméno žáka, případně váhu donesené kůry. Vyhodnocení Soutěže ve sběru bylin a a kůry za rok 2019 proběhne 30. 1. 2020 při slavnostním ukončení 1. pololetí.\nVe čtvrtek 31.10. jsme u nás ve škole oslavili Halloween, svátek Všech svatých. V tento den můžete potkat všelijaká stvoření ze záhrobí a různých tajemných světů, jako jsou duchové, zombíci, vlkodlaci, upíři a podobně. Stejně tomu tak bylo i u nás ve škole. Pro všechny příšerky a stvůřičky bylo připraveno něco sladkého na zub, navíc starší strašidláci vyzkoušeli svoje dovednosti v různých soutěžích a zakřepčili na diskotéce. Všichni se tento den užili a určitě se s nimi uvidíme zase za rok :o) (foto) (práce dětí)\nSOUTĚŽNÍ PROJEKTY 8. TŘÍDY A 9. TŘÍDY\nPři příležitosti konání Dne otevřených dveří žďárských firem byla vyhlášena soutěž o nejkreativnější projekt. Úkolem bylo zpracovat klíčové informace o pořádajících osmi žďárských firmách (Del, Enpeka, Hettich, PKS, Teleflex, Tokoz, Vamafil, Zdar) a městu Ždár n. S. Do projektu se zapojili žáci 8. třídy a žáci 9. třídy. Vyhlášení soutěže bude 14. listopadu na Festivalu vzdělávání v Kulturním domě ve Žďáře nad Sázavou a oběma třídám budeme držet palce.\nSoutěžní projekt 8. třídy (video)\nSoutěžní projekt 9. třídy (video)\nV úterý 22. října 2019 se na naší škole uskutečnil již tradiční sběr papíru a hliníku, do kterého se zapojilo 73 dětí školy. Dětí za pomoci rodičů přinesly a ke zpětnému odběru odevzdaly 8 tun papíru a lepenky a 87 kg hliníku. Vítezem školní soutěže ve sběru papíru se stal M. Pokorný (800 kg) a v soutěži ve sběru hliníku zvítězila E. Sommerová (15,7 kg). Poděkování patří všem dětem i rodičům, kteří se zapojili do akce ve sběru a přispěli tak ke zlepšení životního prostředí. Poděkování patří i žákům 9. třídy, kteří naložili veškerý papír do kontejnerů. (výsledky papír) (výsledky hliník) (foto)\nŽáci 1. stupně vyzdobili přízemí školní budovy krásnými výrobky z přírodnin. Pomocí své fantazie, pařezů, kaštanů, žaludů, bukvic, šípků, hub, šišek, kukuřic, mechu a mnoha dalších úlovků z přírody vyrobili úžasné postavičky, a to od malých panáčků po zdatné krále podzimu. Pestrost podzimních barev a množství nápadů člověka na chvíli zastaví a udrží ho v obdivu. Všechny děti byly odměněny sladkostí a svítícím halloweenským kelímkem. (foto)\nDne 17. října navštívili žáci 7. třídy Prahu. Za krásného počasí si prohlédli její největší pamětihodnosti. Navštívili jsme Pražský hrad s chrámem svatého Víta, Starý královský palác s Vladislavským sálem a Sálem zemských desek. Prošli jsme se Zlatou uličkou a prohlédli jsme si věž Daliborku s vězením. Objevili jsme krásy pražských náměstí, na Václavském náměstí jsme obdivovali sochu svatého Václava a Národní muzeum, na Staroměstském náměstí zase orloj a pomník Jana Husa. Prošli jsme se po Karlově mostě, zamířili jsme i k Národnímu divadlu. Město Praha patří skutečně k našim nejkrásnějším městům. (foto)\nSOUTĚŽ V ZIMNÍM ČTYŘBOJI\nVe středu se žáci 7. až 9. třídy naší školy zúčastnili sportovní soutěže Zimní čtyřboj ve Žďáru nad Sázavou. Své síly poměřili ve šplhu, hodu medicinbalem, skoku z místa a člunkovém běhu. Vynikajícího úspěchu dosáhla Monika Koukalová (7. třída), která se umístila na 2. místě a postoupila do krajského kola. I ostatní žáci reprezentovali naši školu se ctí. (výsledky) (foto)


Báječný svět knihoholiků: Recenze: Údolí úžasu\n* Amy Tan\n* Údolí úžasu (The Valley of Amazement)\n* 672 stran, hardback s přebalem\n* 2015, Motto\nNa Údolí úžasu jsem se těšila docela dlouho, už od doby, kdy tato kniha vyšla, protože mě zajala jak krásná něžná obálka, tak i anotace. Bohužel tento tlustý román tak úplně nenaplnil má očekávání. Příběh byl zajímavý, oceňuji na něm především neotřelé prostředí, v němž se děj odehrává, ale právě dej byl i kamenem úrazu. Byl totiž neskutečně rozvláčný, místy mě vyprávění téměř nudilo a musela jsem se nutit číst dál.\nHlavní hrdinka je Violet neboli Fialka, dcera majitelky luxusního domu kurtizán a později také kurtizána. Violet pro mě byla rozporuplnou postavou - na jednu stranu jsem ji obdivovala, že se nenechala osudem srazit na kolena, protože si toho pro ni nachystal dost nehezkého, ale na druhou stranu mi byla hodně protivná svým pofňukáváním a vztahem k matce. Další výraznou postavou zde byla Kouzelná Tykev, bývala kurtizána, která se Violet ujala po matčině odjezdu. Tu jsem si naopak hned oblíbila, byla asi nejsympatičtější postavou této knihy. Přesně naopak tomu bylo u Fanga, Violetina osudového milence. Ten mi taky moc nesedl. Stručně shrnuto - postavy v této knize jsou skoro všechny nemastné neslané a poněkud nesympatické až na některé světlé výjimky.\nDěj byl velmi rozvláčný a překypoval dlouhými popisy. Samozřejmě bylo zajímavé číst, jak to v takovém domě kurtizán chodilo a co všechny kurtizány musely umět a vědět, aby upoutaly pozornost nějakého muže, ale místy už toho bylo až moc. Kniha obsahovala několik pasáží, od kterých jsem se nemohla odtrhnout, bohužel víc bylo těch zdlouhavých. Dá se říct, že téměř polovinu knihy jsem se nudila, až po Violetině odchodu z domu kurtizán a sňatku s Edwardem se začalo něco dít. I když i potom to bylo jako na houpačce - chvilku akce, chvilku nuda.\nÚdolí úžasu jsem četla dost dlouho, pořád jsem se těmi více než 600 stranami nemohla prokousat a musím se přiznat, že jsem to už i chtěla vzdát. Ale nerada nechávám nedočtené knihy, tak jsem to nakonec zvládla a musím říct, že závěr se mi docela líbil. Není to rozhodně špatná kniha, ale mně tak úplně nesedla. Asi jsem čekala něco trochu jiného nebo možná jsem ji nečetla v tu správnou dobu. Nelituji, že jsem si ji přečetla, ale znovu už bych se do ní nepustila. Možná bude více bavit starší generaci, protože hodně probírá komplikovaný vztah matky s dcerou, který se v téměř stejné podobě opakuje ve dvou generacích.\nVystavil Monika J. v 19:48\nŠtítky: Motto, Recenze, Romány


Palestinské hnutí Fatah zahajuje svůj kongres, vyjasnit má i postoj k Izraeli | iROZHLAS - spolehlivé zprávy\nOkolo dvou tisíc delegátů palestinského hnutí Fatah zahajuje v Betlémě svůj třídenní kongres. Nejstarší palestinská organizace se na takovém fóru schází poprvé po dvaceti letech.\n12:38 4. srpna 2009 Sdílet na Facebooku Sdílet na Twitteru Sdílet na LinkedIn Tisknout Kopírovat url adresu Zkrácená adresa\nHnutí vedené palestinským prezidentem Mahmúdem Abbásem má zformulovat svůj postoj k mírovému procesu i k roztržce s islamisty z Hamasu. Řešit ale musí i rozpory ve svých řadách.\nPrávě vnitřní třenice a strach takzvané staré gardy o svůj vliv způsobily, že naposledy se kongres konal, ještě když měly palestinské špičky útočiště v Tunisu.\nŘada delegátů doufá, že se do vedení Fatahu dostane mladší generace, která není spojována s korupcí a na rozdíl od letitých exulantů má blízko k palestinské realitě.\nZejména Izrael pozorně sleduje, co z kongresu vzejde. Návrh nových linií Fatahu například podmiňuje další mírové rozhovory tím, že Izrael přestane rozšiřovat židovské osady. Zároveň má Fatah odmítnout uznat Izrael jako židovský stát, a to je zase předběžná podmínka izraelské vlády.\nSjezd Fatahu - zdánlivě okrajová věc palestinské politiky - může mít zásadní vliv i na mezinárodní scéně. Fatah je totiž organizací, kterou Západ i Izrael považují za umírněného partnera pro mírový proces. Na Rádiu Česko o tom hovořil blízkovýchodní zpravodaj Českého rozhlasu Břetislav Tureček.\nPoslechněte si rozhovor s Břetislavem Turečkem na Rádiu Česko\nPalestinci mají novou vládu, národní jednotu ale opět nepřinesla


Základní cena zahrnuje: přelet charterovým letadlem do Hurghady, letištní taxy, ubytování během poznávací části: v hotelech - celkem 5 nocí (2 noci v Hurghadě ve 4* hotelu, 3 noci v Káhiře ve 3* hotelu), na 4* lodi - 4 noci, v nočním lůžkovém vlaku z Asuánu do Káhiry - 1 noc; stravování: All Inclusive v hotelu v Hurghadě (snídaně, oběd a večeře, místní alkoholické a nealkoholické nápoje, káva, čaj, voda, sycené nápoje podle All Inclusive vzorce v daném hotelu), snídaně a večeře v hotelu v Káhiře a snídaně, oběd a večeře na palubě lodi; během pobytu: 4 započaté hotelové noci ve vybraném hotelu (strava dle popisu hotelu); transfery klimatizovaným autokarem, noční lůžkový vlak z Asuánu do Káhiry (večeře a snídaně ve vlaku, pouze dvoumístné oddíly), služby polského zástupce během odbavení na letišti v Polsku, služby polského průvodce nebo polsky mluvícího zástupce místního kontrahenta během poznávací části, pojištění TU Europa varianta základní (úrazové pojištění a léčebné výlohy, trvalé následky, asistenční služby a pojištění zavazadel).\nZákladní cena nezahrnuje: egyptské vízum (cca 25 USD/os., platí se na letišti), náklady na realizaci programu: ceny vstupenek, sluchátka během prohlídky muzea v Káhiře (cca 2 USD/os.), služby místních průvodců, nosičů zavazadel, řidičů atd. (celkem cca 290 USD/os., povinný poplatek na místě), nápoje k obědům a večeřím, fakultativní výlety (ceny uvedené v programu).\nPo snídani volný den na odpočinek po cestě a aklimatizaci. Ve večerních hodinách večeře v hotelu. Přenocování.\nBrzy ráno vystěhování a transfer autokarem do Luxoru. Snídaně formou balíčku na cestu. Následně prohlídka Luxoru, čili starověké Théby - „města sta bran“. Město Théby rozdělené Nilem na „město živých“ a „město mrtvých“, bylo svatyní trojice bohů: Amona, Muty a Khonse (chrám v Karnaku). Následně se vydáme na prohlídku hrobek v „Údolí králů“ - byly ukryty ve skalních rozsedlinách, vytesány v neskutečných výškách a neuvěřitelně dlouhé, chránily těla faraónů spolu s jejich poklady (vstup do Tutanchamonovy hrobky za poplatek cca 200 EGP/os.). Poté uvidíme svatyni a hrobku královny Hatšepsut a Memnonovy kolosy. Večer ubytování na 4* lodi, večeře. Po večeři fakultativní výlet (za poplatek cca 40 USD/os.) - návštěva Luxorského chrámu, přejezd kočárem po Luxoru a návštěva tradiční kavárny. Možnost zakouření šíšy - místní vodní dýmky, vypití kávy připravené po arabsku, odpočinek při zvucích arabské hudby. (Trasa cca 280 km)\nPro zájemce (za poplatek cca 120 USD/os.) - cca 40minutový let balónem nad západním břehem Luxoru. Po snídani pro zájemce fakultativní výlet (cca 50 USD/os.): Madinat Habu - nejlépe zachovaný Hrobový chrám na západním břehu Luxoru, postavený Ramsesem III., Vesnice řemeslníků s pozůstatky stavby města a hrobkami stavebních dozorců, které ohromují neobvyklými malbami. Pro ty, kdo se nezúčastní fakultativních výletů - volný čas. Návrat na loď a noční plavba ve směru Edfú. Přejezd zdymadlem na Nilu. Během plavby po Nilu účastníci zůstávají na lodi. Večeře a přenocování na lodi, noční plavba. (Trasa cca 120 km - lodí)\nRáno kolem 9:30 příjezd do Káhiry (ubytování po prohlídce Káhiry, ubytování ve 3* hotelu Grand Pyramids nebo podobném). Prohlídka Káhiry. V programu mimo jiné: Egyptské muzeum - sbírka více než 120 tisíc exponátů ukazujících civilizaci starověkého Egypta, Tutanchamonovy poklady (zlatá maska, šperky a užitkové věci). Během prohlídky muzea využijeme sluchátka (dle nařízení muzea) - za poplatek 2 USD/os. Následně se vydáme na cestu do muslimského světa: Saladinova citadela, mešita Muhammada Alího, známá též jako Alabastrová mešita a jedinečný klášter vytesaný do skály Mukattanu ve čtvrti smrti. Večeře a přenocování v hotelu v Káhiře. (Trasa cca 40 km)\nPo snídani volný den na samostatné prozkoumávání Káhiry nebo pro zájemce (za poplatek cca 80 USD/os.) výlet autobusem do Alexandrie. V rámci programu: přejezd autokarem přes centrum města, citadela Caytbay (prohlídka pouze zvenčí) - postavená z kamenných kvádrů zbylých po slavném majáku - Faros, římský amfiteátr, moderní Alexandrijská knihovna (postavená z oceli a skla, jako by „na oplátku“ za skvělou knihovnu, která v dávných dobách vyhořela - navštěvována uvnitř spolu s muzeem Sadat a muzeem moderního umění); oběd je zahrnut v ceně. Večer, po večeři fakultativní výlet (za příplatek cca 50 USD/os.) „Káhira v noci“: bazar Chán al-Chalílí, výjezd na Káhirskou věž, procházka reprezentativními ulicemi města se starou koloniální a muslimskou architekturou, plavba lodí po Nilu. Návrat a přenocování v hotelu v Káhiře.\nod 23 190 Kč | sleva 18% dospělí 2, dítě 0, pokoje 1, Ø cena za osobu


Poláci na svahu...\nJe to bohužel i moje zkušenost, že na svazích a vlecích se nejhůře chovají poláci. Samozřejmě je nelze všechny házet do jednoho pytle, ale většinou jsou problémoví právě oni. Tuto sezónu se cpou ve frontách u vleků, bezohledně jezdí jako šílenci. Jsem rád, že mi můj "postřeh" potvrdila minulý týden i průvodkyně v Alpách v Itálii když prohlásila, že horská služba občas sváží ožralé poláky ze sjezdovek po zavíračce vleků...\nTyhle ty dědky\nco okřikují ostatní a myslí si, že sou takoví strážci všehomíra znám .... dobře mu tak, aspoň zjistí, že tím strážcem není:)\nRe: Tyhle ty dědky\nty analytiku mel bys radeji analyzovat zda mas neco v hlave a pokud ano jestli to nahodou neni hov.. podle me i starsi lidi muzou sportovat a nenechat se pritom mlatit od kdejakeho debila.\nNa rakouských sjezdovkách to opilci nemají lehké kompetentní orgán takovému lyžaři zabaví lyže, které lze vyzvedout až druhý den ráno. Neznamená to ovšem, že si člověk nemůže dát něco na zahřátí, smyslem je pouze ochránit slušné lidi a předejít úrazům\nJako vlekař z javorového Vrchu se připojuji k ostatním pracovníkům hor ,s tím,že neomalenost a nadutost polských lyžařů je nehorázná.Silně podnapilí a arogantní jedinci nemají co na svahu dělat. V Itálii existuje horská policie ,která při zjištění vyššího množství alkoholu lyžaře postihuje vysokýmy pokutamy.Jednoduché a účelné řešení pro bezpečnost nás všech, kteří hory milují. Jindra z Ostravy\nRe: Javorový Vrch\nJá tě chápu, že tě asi s odpuštěním se*ou, ale kde jsou ty hlasy "ostatních pracovníků hor"? Kdy a kde jsem už takové rozhořčené hlasy pracujícího lidu slyšel a četl? Ještě by to chtělo vyšperkovat o "rozhořčeně" připojuji a "poctivým" pracovníkům... tak jak to učil už Štěpán Šafránek v prvních Básnících...\nPolsko je Asie\nSlovensko taky. A všechno na východ od Moravy taky. Někteří ortodoxní nacionalisé by možná tvrdili, že už Brno je Asie resp. bezvýznamná zatáčka kousek od hranic s Asií. S tím trošku nesouhlasím. Ale všem Asiatům bych zavedl vízovou povinnost.\nRe: Polsko je Asie\nNEJEBE TI TAK TROCHA CHLAPE\nPOLAKUM VIZOVOU POVINNOST !!!!!\nPoláci se chovají nemožně\nPředbíhání, bezohlednost, drzost. Jasně, že možná mají podobné s našimi lidmi, kteří jezdí na trhy do Polska, ale prostě jen říkám, jak se chovají oni u nás.\nJednakże, wykorzystując jego ulotny status chciałbym Państwa przestrzec przed Panem starostą tatrzańskim mgr inż. Andrzejem Gąsienicą-Makowskim, który mnie okradł..."Zobowiązanie Jako administrator domeny tatry.pl zobowiązujemy się do utrzymywania domeny www.tatry.pl i jej delegacji w domenie tatry.pl wobec firmy: [dane mojej firmy] i równocześnie zwracamy się z prośbą o wystosowanie do NASK-u zgody na przeniesienie delegacji domeny www.tatry.pl z serwera NASK na serwer firmy [dane prywatnej firmy, z którą starostwo prawdopodobnie podpisało umowę o świadczenie odpowiednich usług]." Skoro ktoś prosi, to dlaczego nie miałbym mu pójść na rękę? Teraz już wiem dlaczego - po nabyciu praw do domeny nadrzędnej starostwo przekazało ją prywatnej firmie, która umieściłą pod moim adresem własną stronę, ja zaś na prośbę o zwrot mojej własności dostałem pismo również sygnowane: starosta tatrzański mgr inż. Andrzej Gąsienica Makowski o następującej treści: "Po wnikliwej analizie kwestii związa\nproč hovado? Ten člověk píše, pokud mi to chabé znalosti polštiny dovolí, že ho někdo okradl v Tatrách. Ono to ale opravdu není o tom, že to byli Poláci, ale že se to na horách děje - a hlavními aktéry jsou vážení hlavně Češi\nNa tuzemských horách lyžuju v posledních letech minimálně, cesta, ubytování a ski pass přijde v Rakousku skoro nastejno. Momentálně v Bad Kleinkirchheim, ale tady se Poláci i cajzli chovají v normě. Každý jezdí, jak umí, samozřejmě rychlejší musí dávat majzla na ty, co tak neumí a hlavně na děcka. To je tady svatý. Do Itálie bych nejel, jestli tam dávají foukat a měří rychlost, tak arivederci. Jaký je to lyžování bez pleskačky meruňkovice?\nAno, bodrý našinec s pleskačkou meruňkovice na sjezdovce, to je vážně sen všech kolemjezdících. Jestli bude víc takových, kteří se bez panáka neobejdou ani těch pár hodin, co se snaží o trochu nějakého toho lyžování (formuluju tak schválně, o "pořádném" lyžování nemůže být řeč), tak snad ať jsou taky sankce za alkohol. Nestačilo by popíjet po 17. hodině?\nRe: Re: Bad Kleinkirchheim\nJsi buďto absolutní abstinent nebo absolutní dement.\nRe: Re: Re: Bad Kleinkirchheim\nsorry ,ale většina úrazů na sjezdovkách je díky snížené koncentraci díky alkoholu.Pár jsem bohužel na sjezdovce zažil a věř ,že to není moc příjemné tahat borce po svahu s úplně rozdrcenou nohou.... zkus zapojit mozek než tvá ústa něco vyvrhnou.....jaybee\nNa tuto "dementní" reakci je normálně škoda odpovídat, ale výjimečně: 1. jestliže vybízím k odložení konzumace po 17. hodině, tedy po lyžování, jak se jistě lze dovtípit, nevidím v tom žádnou "absolutní abstinenci". 2. "postih za alkohol" je úplně totéž, co se děje v silničním provozu. I když je v zahraničí určité množství alkoholu povoleno, v případě zaviněné nehody je to zohledněno a ridiči k tíži. Na přesně totéž jsem myslel i tady. Nešlo ale o žádný návrh, nýbrž především o reakci na "hrdinu", který podle vlastních slov spojuje lyžování s chlastem.\nTaloši jsou v pohodě, navíc mají super upravené sjezdovky a dá se tam fakt dobře vyblbnout. A s tou plaskačkou samozřejmě opatrně - přece se nemůžeš zbořit na kašu a pak lyžovat, to je fakt kravina\nByli to opravdu poláci?\nTak nevím, policie je nechytila a nelegitimovala, ale na iDNES píšou, že to byli poláci. Tak to bude asi pravda. :-(\nNemám rád poláky...\nObčas lyžuju na všech sjezdovkách (byť horších oproti Alpským) o nichž se psalo v článku. Poláci jsou opravdu pakáž - vím z vlastní zkušenosti. Jezdíme většinou čtyři 30-ti letí chlapi, takže nám ustoupí. Ale co vidívám kolem, prostě hrůza. A vyždycky ten konflikt vyvolal Polák, ne Čech, ne Moravák, ani ne Slovák. To samé jsem zažil na Velké Rači. Není to jen o lyžování. Stačí několikrát jet autem trasu Ostrava-Brno a podívat se na SPZ okolních aut, a která jezdí jak agresivně a bezohledně. Všude se covají podobně jako Němci v Chorvatsku. Podotýkám, nejsem nacionalista, zatím...\nRe: Nemám rád poláky...\ntaky sem mel s Polaky problem, kdyz v noci v penzionu delali bordel a okrikl sem je. Jsou to sobecti pitomci a chovaji se tu jak prasata.\nRe: Re: Nemám rád poláky...\nJežíši lidi, a Češi tu bordel nedělají? To potřebujete svádět veškerý bordel na Poláky? Já se snimi na horách tedy moc nepotkávám, a jezdím na lyže skoro každý víkend. Nehledejte si zá minku hodit vinu na jiného.\nRe: Re: Re: Nemám rád poláky...\nNaprosto souhlasím, trávím v Krkonoších hodně času, ale ty "pšonky" (přezdívka pro poláky) nemůžu ani vystát. Jsou to zejména a právě ONI, kteří vyrazí do hor na letních gumách, nehorázně parkují na místech se zákazem a chovají se jako hulváti. A to vůbec nekomentuji jejich nebezpečnou jízdu na silnicích.\nLyžaři nebo Poláci - český šovinismus?\nProč musí být hned na samém začátku článku vypíchnuto, že šlo o Poláky? Byli to snad zákazníci s jízdenkou a jejich národnost je nepodstatná - pokud ovšem nechci článku propůjčit "šťávu" a navodit šovinistickou náladu. Což se nesporně povedlo - stačí podívat se, kolik příspěvků se zabývá skutečností, že lyžař brutálně napadl jiného, a kolik také či hlavně tím, že šlo o Poláky. Za takto neprofesionální psaní, jež navíc prozrazuje nacionalistickou mentalitu, se stydím. A dost mě děsí, že se nad tím nikdo nepozastavuje (sorry, jestli ano, příspěvky jsem ani nedočetl do konce - nestálo to za to).\nRe: Lyžaři nebo Poláci - český šovinismus?\nnevím, ale v čem je potom rozdíl v jiných zprávách, které se objevují napříč všemi možnými médii typu - Německý turista zabil prostitutku. Belgická lyžařka zahynula na sjezdovce. Ruský občan..., rumunský utečenec, ... myslím, že problém není ve vypíchnutí polských lyžařů, to je fakt, který se prostě stal. Problém je v tom, jak tuto informaci mnozí Čecháčkové svým intelektem zpracují, a také svědčí o stavu společnosti, která je xenofobní, která je šovinistická. Opravdu věříte tomu, že kdyby byl fakt, že lyžaři byli Poláci, někde v dalším odstavci, lidi by si toho nevšimli?\nRe: Re: Lyžaři nebo Poláci - český šovinismus?\nSamozřejmě tomu nevěřím a nikde jsem taky nenapsal, že snad ano. Jistě by si toho všimli a bezpochyby by většina xenofobních výkřiků zazněla tak jako tak. Jen nesouhlasím s tím, že média tuhle informaci naservírují "příslušně" umístěnou coby podstatný prvek. Tím se spolupodepisují na šovinistickém myšlení části populace. Nečtu si na iDNESu moc často, ale množství redakčně zrušených příspěvků mi přinejmenším u lyžařského článku připadá vysoce nadprůměrné.\nRe: Re: Re: Lyžaři nebo Poláci - český šovinismus?\nmoment, znamená to tedy selekci ve stylu - pokud by ti polští lyžaři třeba zachránili někomu život - bylo by tam uvedeno polští, ale pokud naopka udělají něco špatného, tak to vynecháme?? a napíšeme někde dole drobným písmem? O tom by snad novinařina také být neměla. Osobně mě děsí spíš to, že o 60 let později po holocaustu jsou v českém národě takovéto šovinistické a rasistické nálady.\nRe: Re: Re: Re: Lyžaři nebo Poláci - český šovinismus?\nProč by to tak mělo být? V takovém případě je přece podstatné, že se našli lyžaři - obětaví, duchapřítomní, stateční, rozhodní apod. (výběr adjektiv podle okolností) - a to, jestli byli Češi, Moraváci, Chodové, Vietnamci nebo Hotentoti je informace druhého řádu, na místo stěžejní poněkud lacině posunutá právě proto, aby zpráva byla atraktivní - a to v tomto případě za kvalitní psaní nepovažuju. S těmi náladami se shodujeme. Množství redakčně vyřazených příspěvků mi připadá dost děsné. A to je třeba ještě uvážit, že přístup k internetu má jakási lépe situovaná, vzdělanější a tedy teoreticky i kultivovanější část populace.\nZe to byli Polaci tam bylo napsane proste proto, ze to skutecne byli Polaci. Neni v tom nic nacionalistickeho. Nevim, jak pro vas, ale pro me je informace typu "clovek zranil cloveka" dost kusa... Btw. pokud se nejaky jev (at uz jde o gresivitu, ale i projevy ohledupnosti a, slusnosti...) objevuje casteji u nejake skupiny lidi (narodnosti, profesionalni, vekove...), proc to nerict?!\nPolaci su znami svojou krutostou. v cudzineckej legii su povazovani za najsurovsich ludi. Okrem toho je tu ten porevolucny problem, v krajinach ktore boli chudobnejsie sa vysvyhli casto zatial len najbezohladnejsi ludia, rozni darebaci (caste aj na slovensku, neuveritelne velka skupina) ti sa potom rozvazaju na offroadoch po cudzine.\nTak mam pocit, ze Polaci si delaji v pohranici co chteji. Nedavno jsem lyzoval na nocnim lyzovani u Krnova. Prijelo cerne auto - offroad, v nem dva Polaci. Dali si u sjezdovky nasup v hospode, "zapomneli " zaplatit a navic mi zmizely nove lyze, kolegovi hulky a pak se tam par chudaku pidilo po svych snowboarech.\nŠkoda, že tam nebyl Bartoloměj Hovádko, ten by s těmi cizáky zatočil a zcela jistě by je odnaučil tropit lotroviny! http://blog.lide.cz/wievegh\nasi v zákonech a jejich dodržování.Léta jezdím do lyžovat do Rakouska.je to tam naprosto o něčem jiném.Tam nekompromisně platí ,že přednost má slabší.Průvodkyně dost důrazně upozorňuje na to ,že nesmíte nikomu nic udělat.Musíte dát velký pozor na děti a starší pomalejší.Jinak hrozí velké postihy.Ze zkušenosti vím,že se to tam opravdu dodržuje.Co mě tam ještě fascinuje,že si můžete kdekoliv nechat lyže třeba 2 hodiny a neztratí se. Asi to je také tím,že jsme tam vždy jediný český autobus a žádný polský.Také o předbíhání nemůže řeč.Opravdu jiný svět. Člověk se tam cítí bezpečně.\nasi jezdim do jineho rakouska, predbihani ve fronte tam je uplne normalni, a o nejake ohleduplnosti se neda mluvit, vsichni jezdi jako prasata. mozna teda ze to jsou nemci a ne rakusani, ale to nepoznam :)\nRe: Re: Nevím čím to je\nasi jezdíte jinam.Já jezdím do udolí Lechtal je to blízko rakousko-švýcarských hranic.Je tam opravdu hodně Rakušanů a ve velké míře Holanďani a Belgičani.Je tam spousta sjezdovek tak,že se fronty moc netvoří.Němci budou možná to co říkáte.Asi je to také mentalitou národa.Je ,ale fakt,že v Rakousku si tolik lidi nedovolí co tady.\nLidi, je mi smutno, kolik zla a nadávek se může snést v jedné diskuzi. Osobně špatnou zkušenost s Poláky nemám, naopak, kdykolik jsem tam byl - Wroclav, Wielička, ...chovali se k nám dobře. Chápu, že někteří s nimi mají špatnmé zkušenosti, ale osobně jsem se na sjezdovkách v Česku setkal spíše s bezohledností Čechů - předjíždění, kouření, frajeření. Sáhněte si do svědomí. A neházejte špínu na celý národ, protože nějací dva blbečkové udělali mizernou věc. Děkuju.\nI z tohoto jinak hezkého střediska jsem odjížděl značně podrážděn. A kdo za to mohl. Bohužel jedna polská rodinka. Otec (polský)seděl v hospodě u fronty na sedačkovou lanovku a když se řítila skupina, tak se zvedl a postavil se mezi ostatní lyžaře pár metrů před turnikety se slovy já tady celou dobu stojím. A hned volal na ostatni poláčky, kteří reagovali objížděním cca 50 metrové fronty (uspořádané). Odmítli jsme ho pustit. Začal se vztekat a vyhrožovat mlátičkou. Prostě dement. Stejně jsme ho nepustili, ale bohužel ti za námi měli slabší nervy. Na sjezdovce neznají základní pravidla o bezprčném chování, tak aby neohrozili ne, jen sebe(čert je vem aspoň jich bude takovech míňú, ale hlavně ostatní.\nnapomínání cizejch lidí\nKolikrát stojí za to nejdřív zvážit situaci. Napomínat někoho, kdo je na první pohled tupoun je totiž zcela zbytečné. Je to jiná forma života a pokusy o komunikaci jsou marné a nebezpečné. Svět je bohužel takový a místům kde se hojně vyskytují vygumovaní tupouni je nejlepší se vyhýbat, a pokud to není možné, tak se alespoň vyhnout komunikaci s nimi, včetně gest i pohledů. Vzteklé gorile v pralese taky přece nebudu nic vysvětlovat nebo na ni dělat pohoršené pohledy.\nRe: napomínání cizejch lidí\nvzpomeňte si na svá slova, až Vás bude někdo mlátit, krást auto, plundrovat byt atd. Ostatní to sice budou vidět, ale proč se pálit, že? Pravě teď přece o mně nejde. Teď to odnesou jiní. Jo, jo vy budete asi čech. Nebudeme-li si toho všímat, bude to horší a právě ti tupouni ještě horší.\nRe: Re: napomínání cizejch lidí\nAsi tak: zasáhnu jen v případě, kdy vidím, že mám šanci dokázat něco víc než jen jednoduše dostat do držky. Navíc v případě činů jako krádeže aut je asi nejlepší volat policii. To, že se tupoun nedrží ve stopě není krádež auta. A ano, asi jsem český posera, ale to se opravdu ukáže až přijde na věc.\nRe: Re: Re: napomínání cizejch lidí\nOK. Já beru i tu úvodní větu "zvažit situaci" a nechtěl jsem ani příspěvkem říct, že jste český posera. Na druhé straně šiovně spadlé lano dovede taky zabít a asi nespadne na ty co jedou mimo stopu. Díky bezpečnostním konstrukcím, by se však nemělo stát, že spadne až na lyžaře. Na druhé straně jsem viděl jak jeden němčour zkosil na sjezdovce asi tříletou holčičku..... a ujel. Než jsem k ní sjel a než se k ní dostali rodiže, projelo těsně kolem ní pár nevšímavců, z toho jeden stál tak 5 metrů od střetu a to je docela smutný.\nRe: Re: Re: Re: napomínání cizejch lidí\nKdyž pojede lyžař mimo stopu pod vlekem v blízkosti sloupu tak shodi lano. I když pádem neublíží tak zastaví provoz.Z bezpečnostního hlediska nesmí být okolo plůtky.\nTady jde i o následky -\na) vystoupí proti přesile, skončí s trvalými následky na zdraví\nb) bude mít úspěch, půjde k soudu za násilí proti skupině obyvatel či za použití nepřiměřených prostředků\nto si pak dost lidí rozmyslí, jestli budou hrdiny\npšonska cholera z krakowa\nA kdo jste zazil polaky na silnici (treba mezi Podebradama a Nachodem) tak vite, ze to jsou hovadka, co se neumi chovat.....\nRe: Češi a Poláci\nPíše se "většina", ne "věčina", blbečku...\nDementi nevím, ale rasisti ano, to je fakt. P.S. Nejsem cigán ani nemám cigánské přátelé ani rodinu.


Výročí těhulek - WomenZone.cz\nVýročí: Svatba - Martin\nPrvní rok výročí svatby, 8 let spolu...Bohužel s kytkou za ním jsem šla já..\n16 komentářů a 47 emocí\nDva roky našich broučků :-*. Ani se mi nechce věřit, že už jsou tak velcí! Strašně rychle to uteklo a z bezbraných miminek, jsou malí človíčkové, kteří jsou někdy k zulíbání, někdy svéhlaví, někdy na ...\nVýročí: Svatba - Dnes je to rok co jsme manželé! :)\nDnešním dnem skončil první manželský rok a začíná spousta dalších let Hodně lidí v mém okolí do mě ryje, že by mělo být na mimčo zaděláno do roka od svatby (jo souhlasím, jsou to blbci).. Ale... je...\nVýročí: Svatba - Oslava\nOslavili jsme 5.leté výročí svatby v pivním baru Luxor u nás v Lípě a poté pokračovala oslava doma .Mamka hlídala přes den Ríšánka u ni a zvládl to na jednicku ..Oslava se náramně vydařila a moc...\nVýročí: Svatba - Tom\nTento den to byl 1 rok od nasi svatby. Ten rok nam dal krasneho zdraveho syna a spojil nas na tolik ze si rozumime vic nez kdy jindy tesim se na dalsi roky v manzelstvi s mym uzasnym manzelem.\nTak jsem k dnešnímu svátku dostala kytičku a sladkůstky už se těším až to všechno sním\nVýročí: Svatba - Výročí 3.let svatby :-)\nKrásné 3.roky po boku mého mužíčka Tolik ho miluju a ještě když čekame malého prcka tak naše láska je ještě krásnější Miluju ho :-*\nVýročí: Svatba - David\nVčera jsme měli 3. výročí svatby, uteklo to jako voda.\nDnes je to přesně rok, co se mi totálně změnil život a já se stala maminkou dvou úžasnych tvorečků. Někdy je to hodně náročné, ale každý den mě něčím překvapí, dojmou či rozesmějí a každá chvíle s nim...\nOslava 3.narozenin.Ten čas tak letí,nejraději bych ho na chvilku pozastavila.\n6 komentářů a 3 emocí\nVýročí: Svatba - Dva roky v manželství\nVýročí: Narozeniny - Martínek\nJsou to dnes dva roky co se nám narodilo naše zlatíčko Martínek.:-*\nVýročí: Narozeniny - Nelinčin 1. rok\nPřesně před rokem se změnil celý můj život. Teprve s dítětem přichází mé naplnění života, štěstí, radost a láska. Teprve teď má můj život ten pořádný smysl. Na tento rok , budu vždy ráda vzpomínat , d...


Martínek asistoval u branky Islanders, vyhrál však Dallas - Deník.cz\nMartínek asistoval u branky Islanders, vyhrál však Dallas\nNEW YORK – Po vítězném duelu nad Rangers se Dallas opět postavil do cesty newyorskému týmu. Na Long Islandu však hokejisté Dallasu pokračovali ve svém vítězném tažení a porazili New York Islanders 3:2, i když tentokrát až v prodloužení.\nAleš Hemský slaví úspěšnou trefu do branky Chicaga.Foto: Reuters\nNa první branku domácích přihrával Radek Martínek.\nStejně jako v utkání s newyorskými Jezdci, tak i ve včerejším zápase s Ostrovany dallaské Hvězdy úvodní branku nevstřelili, avšak přesto vyhráli.\nSkóre otevřel domácí útočník Richard Park, který po přihrávce od jednatřicetiletého českého obránce Martínka potrestal zaváhání gólmana Martyho Turca. Ten si udělal až moc velký výlet před branku, a poté jen bezmocně sledoval, jak si ho americký hokejista objíždí a bekhendem puk uklízí do jeho sítě.\nVyrovnávací branka padla o dvě minuty později. V 32. minutě našel Niklas Hagman amerického centra Mikea Modana a ten se nemýlil. Další góly přišly až ve třetí třetině.\nNejprve zužitkoval v početní převaze přesný pas od Sergeje Zubova Jeff Halpern, jenž svým stým gólem v zámořské soutěži zajistil Hvězdám vedení. To trvalo celých jedenáct minut. Dvě minuty před závěrečnou sirénou však oddálil výhru Dallasu při přesilové hře Slovák Miroslav Satan.\nPo 35 vteřinách prodloužení rozsvítil červené světlo opět Modano. Dallas tak získal i další skalp newyorského týmu na jeho ledě.\n„Nemohli jsme si přát lepší vítězství. Sehráli jsme nejlepší prodloužení v posledních zápasech,“ radoval se střelec rozhodujícího gólu Modano.\nHemský pojistil výhru svého Edmontonu\nPrvní změny skóre na světelné tabuli se diváci dočkali už ve 4. minutě, když z výhodné pozice mezi kruhy vypálil talentovaný útočník Kyle Brodziak.\nHostující Columbus mohl vyrovnat v 15. minutě, kdy rozhodčí odpískal českému obránci Ladislavu Šmídovi faul při přesilové hře. Rick Nash však šanci promarnil a nezamířil přesně.\nJeho chybu však ještě do konce početní převahy napravil obránce Ron Hainsey, kterému přihrál David Výborný.\nVyrovnaný stav se měnil až v 50. minutě. Tentokrát se z prostoru před brankou prosadil Andrew Cogliano. V poslední minutě pak výhru Edmontonu pojistil střelou do prázdné brány čtyřiadvacetiletý útočník Aleš Hemský.\nBoston přestřílel Philadelphii\nCelkem devět branek mohli vidět diváci na ledě Flyers. Ovšem šest z nich skončilo v brance domácího týmu. Glen Murray se trefil dvakrát, Marc Savard jednou a k tomu si připsal tři asistence. Oba tak nejvíce dopomohli Bostonu k vítězství a uštědřili už čtvrtou prohru Philadelphii v řadě na domácím ledě.\nUtkání se neobešlo bez zranění. Po útoku Letce Scotta Hartnella musel led opustit Andrew Alberts.\nBuffalo se radovalo z páté výhry v řadě\nHokejisté Buffala po nevydařeném úvodu sezony prožívají opět časy plné bodů. Sabres si po vítězství 3:1 nad Washingtonem připsali už páté vítězství v řadě. Naopak kouč Capitals Bruce Boudreau poprvé po dvou vítězstvích okusil porážku.\nZásluhu na vítězství Buffala měl především německý útočník Jochen Hecht, který byl u každé branky hostů. Úvodní branku vstřelil v 11. minutě, kdy si asistenci připsal Jaroslav Špaček. Druhým gólem se blýskl v 29. minutě a na 3:1 přihrával v 52. minutě Jasonu Pominvilleovi.\nBranky: 30. Park (Martínek), 58. Šatan - 32. a 61. Modano, 47. Halpern. Střely na branku: 25:31. Diváci: 8.161.\nBranky: 4. Brodziak, 50. Cogliano, 60. Hemský - 15. Hainsey (Výborný). Střely na branku: 20:37. Diváci: 16.839.\nBranky: 31. Knuble, 33. M. Richards, 45. Upshall - 5. a 22. Murray, 8. Savard, 28. Metropolit, 34. Schaefer, 60. Kobasew. Střely na branku: 23:32. Diváci: 19.457.\nBranky: 21. Ovečkin - 11. a 29. Hecht (na první Špaček), 32. Pominville. Střely na branku: 31:28. Diváci: 11.204.


Agentura báječný domov - Finance\nZákon č. 145/2010 byl zrušen a nahrazen zákonem č. 257/2016 Sb., o spotřebitelském úvěru - s účinností od 1.12.2016.\nKoupě bytu nebo domu pro naprostou většinu lidí znamená dlouhodobý úvěr. Někteří občané mají obavy ze zadlužení. Nákup vlastní nemovitosti však patří mezi „dobré dluhy“.\nVlastní bydlení přináší jistotu\nPři bydlení v podnájmu nemáme žádnou jistotu. Majitel bytu nám může ze dne na den oznámit, abychom si hledali bydlení jinde. Zpravidla bývá ve smlouvě uzavřena výpovědní lhůta, což může být krátká doba na hledání nového bydlení. V časové tísni často uděláme chybu ve výběru nemovitosti nebo podnájmu. Rodinná změna majitele (např. rozvod) může být byt potřeba velmi rychle a nájemci nejsou v radostné situaci.\nPeníze využijme na splácení úvěru\nPeníze navíc, které musíme v případě podnájmu platit majiteli, se dají využít lépe. Při investici do vlastního bydlení se tyto peníze využijí ke splácení úvěru. Pořízením vlastní nemovitosti tak můžeme mít např. za 25 let zaplacený náš byt. V opačném případě, když zůstaneme v podnájmu, si za 25 let pořídí další byt náš pronajímatel.\nČerpáme finanční výhody\nBydlením si plníme své sny\nPocit, že žijeme ve vlastním je k nezaplacení\nOsobní vlastnictví nám přináší svobodu, nezávislost a prima náladu. Moci si v bytě nebo nemovitosti dělat, co chceme, je zkrátka bezva.\npro řemeslníky, služby, obchod\nvýhodné financování vašeho podnikání - bez dokládání a jednoduše!\ncena dohodou, většinou paušální měsíční částkou, nejnižší cena na trhu\nPro přesné vedení účetnictví využíváme specializované účetní a daňové programy\nProč platit zbytečně vysoké splátky?\nMáme pro vás řešení, převeďte si půjčky k nám a ušetřete\núvěr bez poplatku za poskytnutí a zpracování úvěru\nvolitelná výše splátek a doba splácení až 22 let\nČeský trh s hypotékami silně roste. Přispívají k tomu především nízké úrokové sazby, které se už nevídaně dlouho drží na úplných minimech. Už i v televizi se mluví o tom, jak je možné hypotéku použít jako investici a zajistit se na stáří. Vyznat se v možnostech na dnešním trhu je poměrně zdlouhavý a složitý proces. A proto jsme tady my a pomůžeme Vám najít ideální financování Vašich projektů.\nUmíme i do 1 000 000,- půjčky na bydlení bez zástavy nemovitosti\nPročištění trhu s půjčkami\nDíky změnám se klienti bank a nebankovních finančních společností dostali do výrazně silnějšího postavení. Mezi hlavní změny patří přísnější podmínky pro poskytovatele úvěrů, stanovení maximální hranice sankcí za nesplácení půjček a zrušení rozhodčí doložky. Zákon se nově vztahuje také na půjčky do 5 000 Kč. Další změnou je změna kontrolního orgánu nad nebankovními společnostmi. Českou obchodní inspekci (ČOI) vystřídá Česká národní banka (ČNB).\nBankovní úvěry a hypotéky jsou nejlepším možným řešením v oblasti úvěrových produktů. V rámci vyřízení hypotéky jsme schopni Vám zprostředkovat nejen úvěr, ale pomůžeme s převodem nemovitosti, jednání s katastrálními úřady, právní služby nebo třeba jednání se zajištěnými věřiteli a exekutory.\nJsme schopni realizovat bankovní úvěry a hypotéky na té nejvyšší úrovni a řešit i obtížnější případy jako nákup nemovitosti v dražbě, nebo od insolvenčního správce.\nJedná se o úvěry se zástavou nemovitosti i bez ní\nŽadatelé o tyto produkty musí splňovat podmínky bonity dané instituce\nŽádost je zdarma a nezávazná, klient nabídku nemusí přijmout\nSrovnání dvou totožných půjček\n100 000 Kč Půjčka s úrokem 11 % Půjčka s úrokem 6,9 %\nza 5 let splácení zaplatíte včetně poplatků 134 364 Kč 118 524 Kč\nčástka zaplacená navíc nad 100 000 Kč 34 364 Kč 18 524 Kč\nTím že se pan Mazaný svěřil do rukou kvalitního úvěrového specialisty ušetřil přes 16 000 Kč.\nSamostatně neposkytujeme žádné finanční služby, pouze spojujeme zájemce o finanční služby s úvěrovými společnostmi.


Jaký zvolit internet v Praze? | VímVíc.cz\nOdstupné a kdy na něj máme nárok?\nBez připojení k internetu se dnes někdo jen těžko obejde. Proto je nejpohodlnější mít internet zavedený přímo doma. Ovšem se zábavou, kterou připojení k internetu přináší, je často spojeno hodně práce a rozhodování. Internetových poskytovatelů je na trhu mnoho a pro někoho může být těžké se v nabídkách jen zorientovat, a ještě se musíte konečně rozhodnout, od koho si nakonec připojení pořídíte. Proto vám v tomto článku přinášíme přehled toho, na co si dát u výběru internetu pozor a dodáváme pár tipů na nejlepší poskytovatele.\nPřipojení k internetu v Praze\nDnes je situace ohledně wi-fi připojení na mnohonásobně vyšší úrovni, než tomu bylo před několika lety. V devadesátých letech bylo internetové připojení drahé a mnohdy také nespolehlivé. Za tu dobu se však hodně věcí pohnulo kupředu. Ve srovnání s minulostí máte internetové podmínky naprosto ideální. Alespoň ti z vás, kteří žijí v Praze, nebo v jiných větších městech.\nS připojením k internetu na vesnicích to může být bída i dnes. Ovšem hlavní město je doslova zamotané v kabelech a připojit se dá na každém rohu. To je v mnoha ohledech velkou výhodou. Zvlášť v dnešní době, kdy každý potřebuje nutně vědět, co kdo přidal na sociální sítě, jestli vám někdo zrovna nepíše na messengeru, nebo zda vám náhodou nespadl do schránky email z práce. S růstem poptávky po připojení na internet začala růst i nabídka těch, kteří tuto službu poskytují.\nNejspíš si chcete zajistit připojení k internetu také vy. V tom by neměl být vzhledem k množství možností problém. Jelikož je firem a jejich nabídek požehnaně, není proto od věci připomenout si pár položek, ne které je dobré si dát při výběru pozor. A nejen proto, že každá firma nabízí jinou cenu, jinou kvalitu připojení, nebo odlišný obsah balíčku. Až se budete rozhodovat, jaký připojení zvolit, nesahejte bezhlavě po první nabídce, která upoutá vaši pozornost. Raději zvažte všechna pro a proti a porovnejte nabídku dané firmy s konkurencí. Teprve potom dělejte závěry a můžete tak předejít zklamání či podvodu.\nNa co si dát při volbě internetu pozor?\nPřed výběrem internetu si ujasněte především jakým způsobem chcete připojení využívat a jaká jsou vaše očekávání. Pokud chcete používat internet jen na běžné surfování, vyhledávání a podobně, nejspíš si naprosto vystačíte s jakýmkoliv připojením. Ale například internet s vyšší rychlostí přenosu dat budete potřebovat tehdy, jestli si chcete pouštět online videa v nejlepší kvalitě. Pokud například internet využíváte především k práci, třeba že nahráváte velké množství souborů, učíte se základy programování, nebo tvoříte obsah webových stránek, je rovněž lepší zvolit rychlejší variantu internetu. Zároveň je v takovém případě dobré zaměřit se na rychlost nahrávání dat, tedy uploadu. Může se stát, že se vám v počítači vytvoří dlouhá fronta fotek či souborů k nahrávání, pokud bude síť pomalá a navíc vytížená.\nPro většinu lidí jsou nejdostupnější tak zvané DSL technologie, využívající pevné telefonní linky. Ovšem ne na všech linkách lze tuto technologii použít. Kdysi méně rozšířené, ale rychlejší, je připojení k internetu přes kabelovou televizi. Další možnost internetového připojení je bezdrátové připojení, které většinou nabízejí malé společnosti. Tento druh připojení často bývá levnější a mnohdy také rychlejší než DLS technologie. Je ale třeba zajistit si speciální anténu a tu nainstalovat na střechu domu. Tím se mohou výdaje spojení se zařizováním sítě prodražit. Navíc stačí, aby byla bouřka, nebo silný vítr a fungování internetu se může nepříjemně omezit.\nRychlost internetu v Praze\nJelikož je Praha velkoměsto tak o připojení, kabely či antény zde není nouze. S tím souvisí i rychlost internetu, na kterou se zřejmě také budete při rozhodování ohlížet. Dále si ale také dávejte pozor na údaje o rychlosti datového toku, který firmy nabízející internet inzerují. Věnujte zvýšenou pozornost položce rychlost připojení. Velmi často poskytovatelé uvádějí rychlost tak zvaného downloadu. Neboli jakou rychlostí z internetu můžete stahovat. Tu většinou společnosti uvádějí jako první a zákazník tak může přijít v omyl, neboť nabude dojmu, že rychlost stahování je důležitější. Oproti tomu rychlost uploadu, tedy jakou rychlostí data na internet posíláte, bývá zpravidla mnohem menší. Například stahování dat může mít rychlost 120 Mb/s, ale rychlost posílaných dat třeba jen 10 Mb/s, což je podstatný rozdíl. S nízkou mírou uploadu můžete mít pak mnoho problémů.\nS příchodem třetí a čtvrté generace síťového připojení (3G a 4G sítě) nabízejí poměrně kvalitní připojení i mobilní operátoři, nejčastěji je využíván internet od O2 a Vodafone. Tento druh připojení však není dostupný po celé republice, ale v Praze naštěstí ano. Tudíž si můžete přes vašeho mobilního operátory připojení k internetu zajistit i vy. V současnosti se rychlost mobilního připojení stále zvyšuje. Pokud uvažujete o tom, zda si pořídit připojení právě přes Vodafone nebo jiného mobilního operátora, měli byste si hlídat tak zvanou rychlost FUP. Pokud totiž v daném měsíci překročíte určité množství stažených dat, operátor vám automaticky sníží rychlost internetu na minimum.\nKolik za internet zaplatit?\nCena často hraje ve výběru velkou roli. Pro někoho může být dokonce rozhodující. Důležitá je ale také kvalita služeb, které vám poskytovatel nabízí, proto byste se neměli při výběru omezovat jen na málo peněz. Ceny se odvíjí jednak od toho, kdo internet poskytuje, ale také od služeb, které si následně zaplatíte. Menší poskytovatelé mají často ceny nižší. Oproti tomu většina větších společností nabízí větší škálu možností a různě výhodné balíčky obsahující internet, televizi či pevnou linku.\nMožnosti internetového připojení v Praze\nK internetu se v Praze připojíte téměř na každém kroku. Byť veřejné wi-fi sítě nejsou příliš kvalitní a často vypadávají a například sítě v obchodních centrech jsou často pomalé, můžete si pochvalovat kvalitní připojení alespoň pohodlí domova. Zařídit si internet v Praze není problém, jelikož poskytovatelé či operátoři už dosáhnou kamkoliv. Ovšem výběr toho pravého internetu není záležitostí několika minut, ale mnohdy vyžaduje trochu rozhodování. Kromě toho, co od připojení očekáváte a vyžadujete, si také musíte rozmyslet, zda je pro vás vhodnější jedno ze dvou druhů připojení, a to:\nVýhoda bezdrátového připojení spočívá v tom, že nejste odkázáni na kabely od provozovatelů. Ale v tomto případě musíte být v dosahu pokrytí daného internetového poskytovatele. Je nutné si pořídit anténu a postarat se o její instalaci buď na střechu domu, nebo ven před okno či na balkón. Pokud se vyskytnou nějaké překážky na trase mezi vaší anténou a anténou poskytovatele, zhorší se kvalita přenosu. To může způsobovat nemalé potíže, například se vám mohou zadrhávat hovory přes Skype, nebo jiné videohovory.\nDruhá možnost, tedy drátové připojení, využívá připojení přes kabel. Dá se připojit přes telefonní vedení, ale v tomto případě může mít vliv stáří vedení a vzdálenost od ústředny. Tyto potíže ale v Praze nehrozí, tudíž se jimi ani nemusíte zabývat. Ve větších městech, mezi které spadá pochopitelně i Prha, je k dispozici připojení k internetové síti přes kabelové televize. Velice levnou volbu drátového připojení k internetu je například připojení od firmy AIM, která nabízí tarify pohybující se v cenové relaci od 200 korun.\nInternet v Praze od UPC končí\nMezi nejoblíbenější operátory nabízející internet v Praze patřily společnosti UPC a O2. První zmíněná společnost zákazníkům přichystala hned několik balíčků. Zároveň postupně zvyšovala rychlost internetu, takže nejen udávala krok, ale snažila se, aby bylo připojení co nejpohodlnější a bezproblémové. UPC však na českém trhu končí a nadále budou jejich služby nabízeny pod značkou Vodafone.\nInternet v Praze od společnosti O2\nSpolečnost O2 nabízí internetové balíčky už od 299 korun měsíčně. Ke drátovému internetu od firmy O2 získáte modem za cenu 99 korun za měsíc. Pochopitelně si za tuto částku pořídíte nejpomalejší Internet HD Stříbrný 50 Mb/s. Jestliže je pro vás tato varianta vyhovující, máte vyhráno. Nenechte se ovšem zlákat hned na první pohled nízkou cenou. Za tuto částku dostane internet pouze prvního půl roku od jeho zřízení. Poté se částka navýší a dostanete ho za 499 korun měsíčně. Společnost O2 však nabízí ještě další varianty balíčků. Internet HD Zlatý se 100 Mb/s za 399 korun, ale opět jen na prvních šest měsíců, poté je jeho cena 599 korun.\nLevnější připojení jen po určitou dobu platí stejně i u dalších dvou variant. Za balíček od O2 Internet HD Platinový zaplatíte 499 korun a získáte tak rychlost 250 Mb/s. Po půl roce si k poplatku měsíčně přičtěte 200 korun. Za Internet HD Diamantový, který má rychlost až 1 000 Mb/s dáte nejdřív 599 korun, pak 799 korun. Ke každému balíčku však získáte bonus sledování O2 TV zdarma. Pokud byste tuto akci nezastihli, nemusíte být příliš zklamaní, neboť společnost O2 nabízí k internetu levnější televizi, než kdybyste chtěli O2 TV sledovat a odebírali internet od jiného dodavatele. Stejně jako společnost UPC i O2 nabízí různé balíčky, které zahrnují internet, televizi či telefonní pevnou linku.\nSrovnání nejoblíbenějších internetů v Praze\nPřed tím, než se definitivně rozhodnete, jaký internet si domů pořídíte, doporučujeme si srovnat nejen nabídky různých poskytovatelů, ale také si pečlivě pročíst jejich podmínky. Například firma O2 nabízí nižší cenu svých internetových balíčků, ovšem jen po určitou dobu. Po jejím uplynutí se měsíční sazba zvýší o 200 korun, a to u všech možných variant. Ale například hodnota jejího nejobjemnějšího balíčku činí 1 000 Mb/s. Zato nejrychlejší internet od společnosti UPC má jen 500 Mb/s, ovšem i to je více než dostačující. Pokud nemáte zájem o bezdrátový internet, musíte se také porozhlížet po ceně modemu. Tím se vám také finální částka dost prodraží.


Hokejová extraliga jede, zraněný útočník Treille si však užívá Vánoc - iDNES.cz\n"To je bizarní otázka," usmál se Treille. "Když je člověk zraněný, tak je to hodně nepříjemné, jenže na druhou stranu není nic pěknějšího, než když můžete být o Vánocích v rodinném kruhu."\nTreille má největší radost z toho, že se konečně podíval domů.\n"Vždyť od července, co jsme začali s přípravou na ledě, jsem tam nebyl," říkal před svým nedělním odletem. "Těším se na rodiče, prarodiče, tety, strýce, bratra."\nDárky v Česku nakoupit nestačil. "Ani jsem nemohl, protože jsem měl nohu v sádře," upozornil.\nA když odlétal, ani nevěděl, jestli to stihne.\n"Možná v Paříži, kde přistaneme, nebo až potom v Grenoblu. Jenže pořád nemohu moc chodit."\nDomů se vracel se svou přítelkyní, která je Američanka. Takže budou mít francouzské, nebo americké Vánoce?\n"Budou společné, ty naše a americké se zase tolik neliší," řekl útočník. "Jak u nás, tak v Americe je slavnostní večeře dvacátého čtvrtého prosince a dárky děti najdou pod stromkem až druhý den ráno."\nJak vůbec vypadá francouzská štědrovečerní večeře? "Jíme plody moře. To znamená, krevety, ústřice, uzeného lososa.\nJako dezert je zmrzlinová roláda a k tomu pijeme pravé šampaňské."\nJak upozornil Treilleho agent, někdejší vítkovický obránce Daniel Kysela, na tabuli nesmí chybět husí a kachní játra, což je obzvlášť drahá pochoutka. Kilo vyjde přibližně na jeden tisíc korun.\nZatímco v Česku je Ježíšek, tak Francouzi mají svého Perre Nöela, otce Vánoc. "To, že u vás dává dárky Ježíšek, jsem ještě neslyšel," uvedl Treille.\nLeč další z českých tradic zná, a to kapra. "Už jsem ho také jedl, ale ne na Vánoce. V každé zemi je to trochu jiné. Umé americké přítelkyně servírují krocana."\nPřestože osmadvacetiletý Yorick Treille hrál už v německém Ingolstadtu, švýcarských městech Basilej a Ženeva, v IFK Helsinki i v nižších zámořských soutěžích, většinou pokaždé stihl být na Vánoce doma.\n"Jen z té Ameriky jsem nemohl přijet, pořád jsme hráli," řekl hokejista, který si přeje zahrát si NHL. Draftovaný je od roku 1999 Chicagem Blackhawks.\nTémata: HC Vítkovice Ridera, Chicago Blackhawks, Yorick Treille, IFK Helsinky


Info o Béžový pelíšek pro psy Marendog Ceres - hodnocení a parametry\nInformace: Béžový pelíšek pro psy Marendog Ceres Pro domácí mazlíčky Marendog\nObchod Bonami.cz nabízí zboží Béžový pelíšek pro psy Marendog Ceres za skvělou cenu 1 379 Kč. Nakupujte výhodně, dokud je zboží ještě k dispozici. Vyberte si i vy některý z produktů Pro domácí mazlíčky na zahradu, či do dílny nebo domácnosti.\nKomentáře - Béžový pelíšek pro psy Marendog Ceres\nPro mé potřeby je Marendog Béžový pelíšek pro psy Marendog Ceres skvělá volba v kategorii Pro domácí mazlíčky.\nVše podle mých představ, perfektní produkt Béžový pelíšek pro psy Marendog Ceres od xkrát prověřeného e-shopu Bonami.cz.\nNa Bonami.cz dlouhodobě nízká cena a rychlé dodání mého Béžový pelíšek pro psy Marendog Ceres}.\nVýběr v klidu domova. Objednávka produktu Béžový pelíšek pro psy Marendog Ceres mi přišla rychle. Doprava mohla být o něco levnější.\nHeureka Béžový pelíšek pro psy Marendog Ceres Marendog - nejlepší cena\nKompletní podrobnosti o Béžový pelíšek pro psy Marendog Ceres, nejlepší cenu a komentáře od zákazníků si přečtete zde: Zobrazit nejlevnější cenu a recenze na Heurece >>>\nVlastnosti zboží Béžový pelíšek pro psy Marendog Ceres Marendog na zahradu\nVíce produktových obrázků, fotek a podrobnější specifikace Béžový pelíšek pro psy Marendog Ceres i popis si přečtěte i na stránkách v katalogu, nebo přímo na www prezentaci obchodu Bonami.cz Marendog, u kterého si můžete tento výrobek ihned zakoupit za 1 379 Kč. Podívat se na nabídku v obchodě.\nBéžový pelíšek pro psy Marendog Ceres na zahradu, nebo do dílny a domácnsoti\n- číslo EAN 5901122047582 z výroby\nKdyž ke zboží (Béžový pelíšek pro psy Marendog Ceres) potřebujete dokumentaci od výrobce (Marendog), manuály 5901122047582, obracejte se prosím s dotazem přímo na výrobce nebo obchodníka, který vám je schopen dodat přesné a konkrtní informace. Veškeré popisky zboží, ceny i dostupnost jsou informační a nemusí být vždy aktuální k dnešnímu dni. Proto doporučujeme pro přesné údaje se podívejt na stránky e-shopu Bonami.cz, kde jsou tyto hodnoty (cena a dostupnost) vždy aktuální.


Sexismus - CityOut Prague\n30. 4. – 15. 6. 2008\nVystavující umělci: Andy Warhol, Corinna Schnitt, Katarzyna Kozyra, Lenka Klodová, Roy Stuart, Franz Kapfer, Ondřej Brody, Mark Ther, Petra Pětiletá, Veronika Drahotová, Elke Krystufek\nUpozornění: Výstava není vhodná pro osoby do 18 let!\nVýstava Sexismus? se řadí ve výstavním programu Galerie Václava Špály do cyklu tří tematických výstav uskutečněných v prvním roce její obnovené činnosti. Tato témata se dají stručně popsat jako prostupnost umění a reklamy (30% OFF), otázky zneužití a dominance v sexu (Sexismus?) a téma smrti a touhy po věčném mládí. Přístup k tématu jako způsobu\nporozumění specifické komunikaci současného vizuálního umění tvoří základní profil programu galerie v tomto roce. Chceme upozornit širokou veřejnost, že vizuální umění je\notevřené a přístupné divákům a že otázky, které si umělci jeho prostřednictvím kladou,\njsou společné různým sociálním vrstvám a skupinám.\nNa výstavě Sexismus? jsou prezentovány práce dvanácti umělců, z toho je polovina umělců\nzahraničních. Je evidentní, že pro téma sexu je typickou formou fotografie, video a film.\nJe to tak zřejmě díky narativním možnostem těchto forem a schopnosti explicitně zobrazovat. Právě na fotografickém obrazu nejlépe vidíme, jaké různé přístupy lze uplatnit v procesu zobrazení lidské tělesnosti a sexuality. Od romanticky pojatého rozostření přes instruktivní a chladné zobrazení až po šílenství extáze a perverze. Sex není jen téma plné erotiky a pornografie, ale nese sebou i sociální interakce a začlenění do společnosti.\nCorinna Schnitt je mladá německá umělkyně, která měla v minulém roce samostatnou výstavu v Ludwig Foru v Kolíně nad Rýnem. Její práce je zaměřená na neschopnost průniku\nnejrůznějších světů: ženského a mužského, jindy zvířecího a lidského. Zde představuje\nvideo s názvem About a world.\nAndy Warhol je přítomen jedním ze svých filmů Women in Revolt. Warholova obsese v\nnatáčení filmů a v permanentním dokumentování svého okolí je v současnosti prezentována\nna výstavě v Moderna Museet ve Stockholmu.\nRoy Stuart je představitelem současné erotické fotografie a videa. V nakladatelství\nTaschen vychází v současnosti již jeho pátá monografie. Přestože jeho filmy a fotografie obsahují často explicitní detaily, pro které by je mnozí mohli považovat za pornografii, jejich\nkrása tuto skutečnost filtruje.\nPolka Katarzyna Kozyra je světovou hvězdou, což dokládá i její ocenění z Benátského\nbienále v roce 1999. K nejznámějším patří video z mužské lázně, kde natáčela přestrojena za muže - tato práce již byla v Praze vystavena. Nyní Kozyra představuje dva filmy popisující různými způsoby tělesnost a dominanci opačného pohlaví.\nFranz Kapfer je Rakušan, jehož práce osciluje mezi humorným přístupem a fascinací\nElke Krystufek je umělkyně, která začínala před osmnácti lety pracovat se svou intimitou\nna veřejnosti. Svými autoportréty klade rovnítko mezi autorství, intimitu a sexualitu. Její práce jsou gestické a dokumentární zároveň.\nOndřej Brody představuje nový film o stařecké, přesto vitální sexualitě mileneckého páru,\nkterý svou potenci využívá i komerčně.\nPro Petru Pětiletou je pornografie zřejmě metaforou k obecněji pojímané vesmírné energii.\nMark Ther prezentuje nafilmovanou rekonstrukci skutečné příhody, kterou můžeme vnímat s\nhumorem i s odporem.\nLenka Klodová se zabývá sexem v perspektivě mateřství a existence ženy v mužském světě.\nI Veronika Drahotová hraje svou dominantní roli.\nJe tedy otázkou, nakolik jsou nám tyto role vnucené zvnějšku - stereotypy společnosti - a\nnakolik jsou vlastním přirozeným proudem spontánního chování. Jak vysoko nad námi je\nještě laťka tabuizovaných skutečností, které čekají na svá osvobození? Přáli bychom si,\naby výstava některé tyto odpovědi alespoň naznačila.\nFilm Roye Stuarta The Lost Door, 2007 – 2008, 120 min. bude promítán v galerii vždy ve středu a pátek od 18 hodin. Film je promítán ve francouzštině s anglickými titulky.\nFilm Andy Warhola Women in revolt, 1971, 95 min. bude promítán v galerii vždy ve čtvrtek a sobotu od 18 hodin. Film je promítán v angličtině.\nDalší informace o výstavě a ukázky zde