Likvidujeme mateřská centra, brzdí TOP 09 zákon, který prosazovala - iDNES.cz\nLikvidujeme mateřská centra, brzdí TOP 09 zákon, který prosazovala\n18. června 2014 12:35, aktualizováno 12:35\nPřijetí zákona o „dětských skupinách“ se na poslední chvíli snaží zabrzdit TOP 09. Paradoxně přesto, že je to zákon, který prosazovali bývalí ministři za TOP 09 Jaromír Drábek a Ludmila Müllerová. Místopředsedkyně strany Helena Langšádlová ve sněmovně varovala, že zákon ohrozí mateřská centra či takzvané lesní školky.\nZleva Jan Farský, Miroslav Kalousek a Helena Langšádlová z TOP 09 na tiskové konferenci k finanční ústavě. | foto: ČTK\n„Všechny tyto alternativy, které se nevejdou do návrhu zákona, tímto likvidujeme. Považuji toto za nepřijatelné,“ řekla ve Sněmovně Langšádlová. Na dotaz iDNES.cz, proč před tím její strana nevarovala své vlastní ministry, když dětské skupiny ve firmách jako alternativu k mateřským školkám prosazovali, jasně neodpověděla.\nSoučasná vládní koalice a ministryně Michaela Marksová z ČSSD přitom jen převzaly nápad, který se zrodil již za pravicových vlád.\n„Zřízení dětské skupiny byl záměr, se kterým přišla vláda, na jejíž činnosti jsme se podíleli,“ podpořil proto vládní návrh předseda opoziční ODS Petr Fiala. Dětské skupiny prosazoval již bývalý premiér Petr Nečas, když byl ještě ministrem práce a sociálních věcí.\nTOP 09 zvolila k zákonu jiný přístup. Stranický kolega Langšádlové, exministr Miroslav Kalousek, využil toho, že bylo předloženo několik alternativních návrhů, do kolika let dítěte by rodiče mohli dát dítě do dětské skupiny. "Pokud se do hlasování pustíme, paskvil je absolutní jistota," řekl Kalousek. Spolu s TOP 09 chtěli hlasování odložit poslanci Úsvitu a KSČM. Komunisté proto, že jsou k dětským skupinám skeptičtí a viděli by radši děti v mateřské školce.\nTřem opozičním stranám se odložit hlasování o zákonu nejprve nepodařilo, ale pak Kalousek využil sněmovní procedury a hlasování o zákonu odstřelil pauzou na jednání klubu až do doby, na kterou byly zařazeny jiné body. A protože si koalice nepojistila, aby se o zákonu mohlo hlasovat odpoledne, musí si na prosazení dětských skupin ještě dva dny - do pátku, kdy se opět schvalují zákony - počkat.\nVznik dětských skupin je jistý. Mají podporu koalice i ODS\nVzhledem k tomu, že zákon o dětských skupinách podporují tři vládní strany i ODS, je jeho schválení prakticky jisté. Rodiče tak získají další možnost, jak se během dne, když jsou v práci, mohou postarat o své malé děti.\nDětské skupiny bude moci zřídit zaměstnavatel, pro nějž by to byl daňově uznatelný náklad. Výdaje za placenou službu hlídání dětí si i rodiče budou moci odečíst slevou na dani.\nDo dětských skupin budou moci rodiče své děti umisťovat už od jednoho roku věku dítěte, zatím není jisté jen to, zda až do doby, kdy začne dítě chodit do školy, či jen do čtyř či pěti let. V dětských skupinách bude moci být maximálně 24 dětí. Provozovatel by s rodiči uzavíral smlouvu. Musel by mít plán výchovy a péče, vhodné prostory i personál. Zákon dětským skupinám nenařizuje vzdělávání. Pouze hlídání a péči o děti s přihlédnutím k rozvoji jejich sociálních, kulturních či hygienických návyků a dovedností. Provozovatel „dětské skupiny“ by mohl stanovit úhradu jen do výše nákladů.\nKromě firem by se o tuto formu placeného hlídání dětí, které navrhovala a prosazovala už bývalá pravicová vláda, mohly starat úřady, radnice, vysoké školy či neziskové organizace. A nejspíš tuto možnost podle pozměňovacích návrhů získají i spolky, jestliže je péče o dítě v souladu s jejich stanovami.\nMateřská centra nabízejí vzdělávání, sport i zábavu. A dokonce i mužům\nLesní mateřinky v ohrožení. Zachránit je může pozměněný návrh zákona\nTémata: TOP 09, Helena Langšádlová, Jaromír Drábek, Ludmila Müllerová, lesní školka, Miroslav Kalousek, ODS, ČSSD, Michaela Marksová Tominová, KSČM, Petr Nečas, Petr Fiala, hlasování, mateřská škola, Lesní mateřská školka, Senát Parlamentu České republiky, školka, Úsvit\nKdyž udeří vedra, měli by lidé s chorobami srdce být opatrní a měli by vědět, že se při nadměrném horku a nevhodném...\nDemonstrace proti Andreji Babišovi a Marii Benešové budou v neděli pokračovat na Letné. Názory na současného premiéra...


Zaměstnavatelé mají platit 1. až 11. den nemoci, navrhuje ANO – Novinky.cz\nPři vládních vyjednáváních se sociálními demokraty, kteří trvají na zrušení takzvané karenční doby, hnutí ANO navrhne, aby zaměstnavatelé vypláceli nemocenskou od 1. do 11. dne nemoci. Lidé by tak za stejné náklady firem dostali peníze i za první dny stonání, nyní zaměstnavatelé proplácejí 4. až 14. den.\nstředa 21. března 2018, 6:56 - Praha\n(Aktualizováno: středa 21. března 2018, 9:58 )\nPremiér v demisi a šéf hnutí ANO Andrej Babiš ve středu ráno novinářům řekl, že po uplynutí 11 dnů nemoci by na sebe náklady vzaly pojišťovny.\nVládanávrh sociálních demokratů na zrušení neproplácených prvních tří dnů nemoci ve středu podpořila. Vládní legislativci na základě stanovisek ministerstev však doporučili, aby se kabinet k předloze o zrušení karenční doby postavil záporně.\nANO návrh nesmete, protože jedná s levicí\nVicepremiér v demisi Richarda Brabce (ANO) už dříve řekl, že v otázce zrušení karenční doby, což požadují ČSSD i KSČM, je ANO ochotno ke kompromisu, který připravuje.\nPodle Brabce nejde v postoji ANO k nepropláceným dnům nemoci pouze o zhruba šest miliard korun, které by zrušení karenční doby zaměstnavatele stálo. "Při dnešním stavu téměř plné zaměstnanosti se zaměstnavatelé obávají, že kdyby se vrátila zpět průměrná nemocnost, která byla před zavedením karenční doby, znamenalo by to, že mnoho podniků by mělo obrovský problém třeba obsadit směny," uvedl.\nNyní nedostávají zaměstnanci v prvních třech dnech nemoci nic. Náhradu mzdy poskytuje od čtvrtého do 14. dne nemoci za pracovní dny zaměstnavatel, a to ve výši tří pětin průměrného denního výdělku. Od 15. dne se dávky poskytují z nemocenského pojištění.\nStát by přišel o tři miliardy\nZrušení karenční doby by podle podkladů pro ministry vedlo k růstu nemocnosti, čímž by se snížily rozpočtové příjmy i příjmy z odvodů na sociální a zdravotní pojištění. V souvislosti s tím, že ČSSD zároveň navrhuje snížení nemocenských odvodů zaměstnavatelům i osobám samostatně výdělečně činným o 0,2 procentního bodu, by státní rozpočet přišel podle podkladů až o tři miliardy korun ročně.\nZáporně se k novele zákoníku práce postavila například ministerstva financí a práce a sociálních věcí. Ministerstvo práce vyčíslilo přímý dopad na zaměstnavatele v příštím roce na 2,9 miliardy korun, při očekávaném zvýšení nemocnosti na 5,1 miliardy korun.\nNový šéf ČSSD Hamáček: Začneme zrušením karenční doby


Smith Optics online - eshop, katalog a kolekce, outlet\nNaše stránka Smith Optics online vám nabízí užitečné informace o této značce, které jste dosud možná nevěděli najít. Dozvíte se o prodejnách značky Smith Optics, jejich otevírací době, najdete zde dokonce i mapy s nejbližšími prodejnami. Rovněž zde naleznete odkazy na ověřené Smith Optics eshopy, ale i aktuální katalog či leták. Pokud máte problém s nakoupeným zbožím značky Smith Optics, poradíme vám, jak postupovat při reklamaci nebo vrácení zboží. Najdete zde ale i další informace. Čtěte dál.\nSmith Optics Česká republika\nZnačka Smith Optics působí samozřejmě i v České republice. Smith Optics ČR má síť prodejen, které můžete najít ve více českých městech, možná i v tom vašem. Kompletní seznam prodejen, otevírací hodiny a mapy naleznete níže na této stránce.\nSmith Optics eshop\nPokud jste moderním člověkem a nakupování přes internet vám nedělá žádné problémy, nebo se vám jen nechce běhat po obchodech, určitě oceníte možnost nakoupit produkty značky Smith Optics v internetovém obchodě. Mnoho lidí hledá Smith Optics eshop pouze kvůli tomu, aby si prohlédli sortiment a zjistili ceny jednotlivých produktů, ale samotný nákup udělají raději až v kamenné prodejně, aby si mohli zboží chytit do ruky a vyzkoušet.\nDruhá skupina lidí to dělá naopak – nejdříve navštíví prodejnu Smith Optics, zboží si vyzkouší, ale nenakoupí hned na místě, ale z pohodlí domova si vyhledá eshopy Smith Optics a nakoupí v tom nejlevnějším. Ať už patříte k jedné nebo druhé skupině zákazníků, máme pro vás tipy na Smith Optics online obchody. Stačí, když do vyhledávacího pole níže napíšete „Smith Optics eshop“ nebo „Smith Optics online obchod“ a kliknete na „Vyhledat eshopy„. Následně se vám zobrazí výsledky vyhledávání online obchodů Smith Optics. Obecně platí, že nejkvalitnější výsledky jsou úplně první, proto doporučujeme zkusit navštívit právě ty. Můžete si být jisti, že najdete vhodný Smith Optics eshop s výbornými cenami produktů.\nPokud již máte zkušenosti s nakupováním značky Smith Optics na internetu a znáte kvalitní internetový obchod s produkty této značky, můžete nám o něm napsat, velmi rádi ho zveřejníme na našem webu a pomůžeme dalším návštěvníkům při hledání online obchodů Smith Optics.\nProdejny Smith Optics\nJak jsme již zmínili, Smith Optics má v České republice síť svých prodejen, kde můžete nakupovat kvalitní značkové zboží. Pokud tedy nechcete využít nabídku žádného Smith Optics eshopu, níže uvádíme mapu s prodejnami Smith Optics v blízkosti vaší lokality.\nKatalog Smith Optics\nKatalogy Smith Optics jsou významným zdrojem informací o produktech této značky. Nabízejí přehled produktů, aktuální ceny, slevy či speciální nabídky. Tím ale, že je už dnes téměř vše na internetu, katalogů začíná ubývat. Ani katalogů Smith Optics již nenajdete tolik jako v minulosti. Přece jen je mnohem jednodušší vyhledat si Smith Optics eshopy a přímo v pohodlí domova si porovnat nabídky a ceny různých prodejců. Internetové obchody navíc často nabízejí slevy, někdy i časově omezené, takže možnost okamžitého nákupu z domu může být velkou výhodou i co se týče cen. V Smith Optics eshopech jednoduše ušetříte! Proto doporučujeme vyhledat si eshopy přes vyhledávání umístěno výše. Určitě nebudete zklamáni.\nPokud byste přece jen chtěli najít i nějaký starší, nebo aktuální katalog Smith Optics, můžete tak učinit znovu přes vyhledávání, tentokrát uvádíme formulář pro vyhledávání katalogů. Do vyhledávacího pole napište například „katalog Smith Optics 2015“ a klikněte na tlačítko „Vyhledat katalog„. Opět se vám zobrazí výsledky vyhledávání, ze kterých si už jen stačí vybrat to, co vás zaujme.\nSmith Optics Praha\nZastoupení má Smith Optics i v našem hlavním městě – Praze. V tomto městě najdete určitě nejvíce prodejců a prodejen této značky. Chcete-li najít všechny prodejny, nebo cokoliv, co se týká Smith Optics Praha, doporučujeme vám tuto stránku – Smith Optics Praha.\nSmith Optics Brno\nSnažíte se najít značku Smith Optics v Brně? Nemůžeme vám na sto procent potvrdit, že prodejnu Smith Optics najdete také v tomto městě. Přece jen je tu obchodů a prodejen celkově méně. Pokud si nejste jisti ohledně prodejen Smith Optics v Brně, nebo byste se o této značce chtěli v souvislosti s působením v Brně dozvědět více, navštivte Smith Optics Brno.\nOtevírací doba Smith Optics\nV případě, že chcete navštívit prodejnu Smith Optics a nejste si jisti, od a do kdy je otevřena, stačí navštívit webovou stránku nákupního centra, ve kterém je obchod umístěn, a otevírací dobu najdete velmi jednoduše tam. Pokud se vaše prodejna Smith Optics nenachází v žádném z nákupních center nebo obchodních domů, zkuste si ji vyhledat zadáním názvu značky a adresy prodejny. Většina prodejců má dnes už vlastní webové stránky, takže chtěnou informaci určitě bez problémů najdete. A pokud už budete na internetové stránce, je dost možné, že bude obsahovat také eshop, takže si budete moci zakoupit produkty Smith Optics přímo přes váš počítač nebo mobil. Ušetříte čas hledáním otevírací doby Smith Optics i potulováním se po obchodech. Rychlé a efektivní. A často i mnohem levnější než v kamenných prodejnách.\nVětšina prodejen má otevírací dobu v době od 9:00 do 17:00 až 18:00 a je otevřena od pondělí do pátku. Výjimkou jsou prodejny Smith Optics ve velkých nákupních centrech, kde je otevírací doba delší než v klasických menších obchodech a to většinou od 9:00 do 21:00 včetně svátků a víkendů. Pokud tedy máte možnost nakupovat v nákupních centrech, jen těžko narazíte na zavřenou prodejnu Smith Optics.\nSmith Optics leták\nNedorazil vám do vaší poštovní schránky aktuální Smith Optics leták? Je možné, že společnost Smith Optics přestává investovat do printové reklamy a přechází na online propagaci své značky a zboží. I tak si ale přejete být pravidelně informováni o nabídkách, novinkách, akcích a slevách značky Smith Optics? Sledujte ji online! Přihlaste se do našeho newsletteru, nebo si přidejte náš portál na Facebook, Google+ nebo Twitter a zůstaňte vždy informováni o značce Smith Optics.\nVrácení zboží Smith Optics\nNakoupili jste pro sebe produkty Smith Optics a později jste doma zjistili, že vám nepasují nebo jste netrefili ideální velikost? Nebo jste produkt značky Smith Optics koupili svému blízkému jako dárek, ale netrefili jste jeho vkus či velikost? Nezoufejte! Pokud není zboží nošeno nebo poškozeno, podle zákona máte možnost ve stanovené lhůtě zboží vrátit nebo vyměnit za jiné. S vrácením zboží Smith Optics nemá většina zákazníků žádný problém. Stačí navštívit prodejnu Smith Optics se zbožím, které chcete vrátit nebo vyměnit spolu s dokladem o jeho zaplacení a Smith Optics vám vrátí peníze, případně si budete moci vybrat jiné zboží. Volba je na vás. Vrácení zboží Smith Optics je prostě hračka!\nSmith Optics – reklamace\nPokud jste po nákupu zboží Smith Optics zjistili, že je zboží poškozeno, nebo nemá dostatečnou kvalitu, je třeba takové zboží reklamovat. Můžete tak učinit přímo v prodejně Smith Optics, kde jste nakoupili. I při reklamaci musíte mít pokladní doklad o zaplacení – bloček. Reklamace Smith Optics probíhá tak, že prodejce převezme reklamované zboží a nanejvýš do 30 dnů vás obeznámí s výsledkem reklamace. Pokud je reklamace neopodstatněná, zboží vám bude vráceno bez opravy či vrácení peněz. Pokud prodejce usoudí, že je vaše reklamace oprávněná, provede prodejce Smith Optics opravu zboží, případně zboží vymění za nové nebo vám nabídne vrácení peněz. Pozor! Pokud vám prodejce do 30 dnů neoznámí výsledek reklamačního řízení, máte právo na odstoupení od kupní smlouvy a prodejce Smith Optics je povinen vám vrátit peníze za nevyhovující zboží.\nPři nákupu zboží Smith Optics v eshopech se může stát, že je doručeno jiné zboží jakž jste si původně objednali, případně vám dorazí zboží poškozeno. Určitě se s takovým zbožím nespokojujte a dožadujte se reklamace u prodejce Smith Optics. Pokud vám bylo doručeno vadné nebo nesprávné zboží, co nejdříve kontaktujte prodejce a zjistěte další postup. Prodejce Smith Optics je povinen doručit vám správné zboží a to na vlastní přepravní náklady.\nPokud hledáte produkty Smith Optics v nižší cenové kategorii, nemusíte hned sahat po obnošených věcech z bazaru nebo secondhandu. Ideální volbou pro vás může být Smith Optics outlet. Smith Optics outlet je výprodej zboží ze starších kolekcí. Jde o neprodané zboží z minulých sezón, nebo let. Smith Optics outlet jsou zcela nové, nenošené produkty, které můžete získat v outlet prodejnách za zlomek jejich původní ceny. Tak neváhejte a vyhledejte si nejbližší outlet prodejnu se značkou Smith Optics.\nSmith Optics kolekce\nViděli jste už nejnovější kolekci Smith Optics? Novinky, které nám v pravidelných intervalech přináší značka Smith Optics jsou doslova dech beroucí. I tato nejnovější kolekce potvrzuje toto tvrzení. Svěžest, modernost, elegance a styl. To jsou ty správné přívlastky pro novou kolekci Smith Optics. Přesvědčte se ale sami. Přejděte na Smith Optics galerii a prohlédněte si všechny Smith Optics novinky.\nSmith Optics oblečení\nOblečení Smith Optics je dlouhodobě velmi populární. Svědčí o tom síť prodejen v celé ČR, která každý rok pravidelně dosahuje vysoké obraty a několik Smith Optics eshopů, ve kterém se dá nakoupit zboží za rozumné ceny. Pokud sháníte oblečení Smith Optics, doporučujeme vám navštívit právě některý z eshopů a vyhledat si tak zajímavé zboží Smith Optics, které si objednáte buď přímo online, nebo později navštívíte kamennou prodejnu.\nSmith Optics newsletter\nZůstaňte ve spojení s vaší oblíbenou značkou! Přihlaste se k odběru novinek a dostávejte pravidelné informace o aktuálních slevách, akcích či výprodejích Smith Optics přímo do vaší emailové schránky. Přihlaste se do Smith Optics newsletteru:\nPředchozí Předchozí příspěvek: Plein Sud Jeanius\nPokračovat Následující příspěvek: Stock Store


FILOZOFICKÁ FAKULTA BAKALÁŘSKÁ PRÁCE - PDF\nFILOZOFICKÁ FAKULTA BAKALÁŘSKÁ PRÁCE\nDownload "FILOZOFICKÁ FAKULTA BAKALÁŘSKÁ PRÁCE"\n1 UNIVERZITA PALACKÉHO V OLOMOUCI FILOZOFICKÁ FAKULTA KATEDRA SOCIOLOGIE A ANDRAGOGIKY KULTURNÍ IDENTITA ČESKÝCH EMIGRANTŮ Z LET VE VÍDNI BAKALÁŘSKÁ PRÁCE OBOR: KULTURNÍ ANTROPOLOGIE VYPRACOVALA: Jana Kadlecová VEDOUCÍ PRÁCE: Mgr. Jaroslav Šotola, Ph.D. Olomouc 2013\n2 Prohlašuji, že jsem tuto práci vypracovala samostatně a uvedla v ní veškeré prameny, literaturu a ostatní zdroje, které jsem použila. V Olomouci dne 26. března 2013\n3 Poděkování Především velmi děkuji všem svým respondentům za ochotu a zájem podílet se na mém výzkumu, za přátelský a vstřícný přístup a možnost poznat jejich prostřednictvím zajímavé informace a osudy. Také děkuji panu doktoru J. Šotolovi za vedení mé práce a všem blízkým, kteří mi pomáhali a podporovali mě v práci.\n4 ANOTACE Práce vychází z vlastního terénního výzkumu zaměřeného na československé emigranty z let 1968 až 1969 žijící ve Vídni. Pomocí kvalitativní metody narativních rozhovorů sleduje proces transformace kulturní identity emigrantů této generace, stejně jako proces integrace do rakouské společnosti. Zkoumá faktory a motivace, které je vedly k opuštění domova a k realizaci svých životních cílů v rámci nové země a nové kultury, a vztah k většinové společnosti stejně jako k předchozím generacím české národnostní menšiny ve Vídni. V teoretické části je pak věnována pozornost konceptualizaci pojmu identita a různým teoriím identity, které se uplatnily na poli kulturní antropologie a sociální psychologie. Prostor je věnován také kulturně-historickému kontextu, tedy popisu české národnostní menšiny ve Vídni, především emigrantských vln po roce 1945, z pohledu existující odborné literatury věnující se tomuto tématu. KLÍČOVÁ SLOVA Identita, kulturní identita, narativní identita, emigrace, integrace, česká menšina, Vídeň\n5 ANOTATION This work is based on realization of the author s own field research aimed at Czechoslovakian emigrants from 1968 and 1969 in Vienna. Via the qualitative method of narrative interview it monitors a process of transformation of cultural identity by emigrants of this generation as well as process of integration or asimilation into the Austrian society. It studies factors and motivations, which led them to leave their homeland and realize their life ambitions within a new land and culture, and relationship to majority as well as to previous generations of Czech ethnic minority in Vienna. The theoretical part focuses on concept of identity and different theories of identity developed in cultural anthropology and social psychology. There is also given a brief survey on cultural and historical context on description of Czech ethnic minority in Vienna, especially on emigrants after 1945 from the perspective of contemporary scholarly literature dedicated to this topic. KEY WORDS Identity, cultural identity, narrative identity, language, emigration, czech minority, Vienna\n6 OBSAH ÚVOD...8 TEORETICKÁ ČÁST VYMEZENÍ POJMU IDENTITA Úvod do tématu identity Definice identity Identita v sebesystému Aspekty identity Identita jako proces Vývoj identity jedince Sebedefinování Přehled teorií identity Teorie ego-identity Symbolický interakcionismus, identita jako role Teorie sociální identity (TSI) Etnolingvistická teorie identity Sociální konstruktivismus a etogenika Etnická a kulturní identita Narativní identita Závěr z kapitoly ČESKÁ NÁRODNOSTNÍ MENŠINA VE VÍDNI Historie a struktura menšiny Proces asimilace u československé emigrace...26 VÝZKUMNÁ ČÁST CÍLE VÝZKUMU VÝZKUMNÝ VZOREK Metoda výběru výzkumného vzorku Charakteristika výzkumného vzorku METODA VÝZKUMU Metoda získávání dat Metoda analýzy dat VÝSLEDKY VÝZKUMU Proces emigrace Fáze I. Motivace a důvody k emigraci Fáze II. Emigrantský sen Fáze III. Spálení mostů Shrnutí Proces integrace Dobrovolná integrace Budování existence...43\n7 Kladný postoj majority Okruhy známých Vymezení vůči české menšině Shrnutí Centrální kategorie konsolidace identity Současný vztah k mateřské zemi a její kultuře Vnímání hranice kultur Etnolingvistická identita Kulturní identita harmonická syntéza Shrnutí výzkumné části...59 ZÁVĚR...60 POUŽITÉ PRAMENY A LITERATURA...61 PRAMENY...61 BIBLIOGRAFIE...62 ELEKTRONICKÉ ZDROJE...66\n8 ÚVOD Vídeňští Češi jsou menšinou mezi ostatními českými menšinami specifickou, především pro svou blízkost k mateřskému státu, dlouhou historii, ale i pro svou podobu a strukturu. České kořeny ve Vídni mají svou tradici a jsou ve velké míře znát i dnes. Co jsou ale tito Češi zač? Jsou ještě Čechy, nebo už Rakušany či Vídeňáky? Kulturní identita Čechů žijících ve Vídni je ústředním tématem mé práce a zároveň jejím stěžejním výzkumným cílem, kterého se snažím dobrat. Je však třeba si uvědomit, že vídeňští Češi nejsou jednolitou etnickou či kulturní skupinou, která by se dala charakterizovat společnými znaky. Menšina vznikala v průběhu historie, dlouho a postupně, prostřednictvím několika zcela odlišných emigrantských vln, z nichž každá byla typická pro své socioekonomické pozadí a důvody k emigraci. Proto ani kulturní identita všech Čechů ve Vídni nemůže být naprosto stejná, už i proto, že celá řada Čechů dnes žijících ve Vídni se tam i narodila a vyrůstala. Vídeňští Češi jsou tématem tak rozsáhlým, že není možné zabývat se jím najednou v celé své šíři. Proto jsem si svůj vlastní výzkum zúžila a svůj ústřední zájem orientovala pouze na československou emigraci do Vídně z let 1968 a Hlavním důvodem byl fakt, že v dostupné literatuře zabývající se vídeňskými Čechy je jim věnováno o něco méně pozornosti nežli starším přistěhovalcům a pokud, tak většinou v konfrontaci právě s českými starousedlíky. Dostupná literatura se zabývá především spolkovou činností, která je pro vídeňské Čechy typická, československá emigrace tam ovšem nezapadá, neboť se na kulturní a spolkové činnosti podílela minimálně. Jedná se o do jisté míry oddělenou skupinu v rámci české menšiny, lépe integrovanou do rakouské společnosti nežli mezi Čechy. A jako taková je velmi zajímavá z hlediska její identity a příslušnosti. Kulturní identita emigrantů je zcela jistě odlišná od identity jedince, který celý svůj život prožije ve své mateřské zemi v rámci vztahů a sociálních sítí, které si buduje a do nichž se zařazuje od útlého dětství v procesu enkulturace. Cílem mé práce je tento rozdíl odkrýt a poskytnout pohled na kulturní identitu emigrantů žijících již 45 let ve Vídni. V souvislosti s tím se také dotýkám tématu přenosu kultury na další generaci. Vedlejším produktem mé práce je mimo jiné přiblížení velmi zajímavých osudů lidí, Čechů, kteří prožili svůj život mimo domovinu. 8\n9 TEORETICKÁ ČÁST 1. Vymezení pojmu identita 1.1. Úvod do tématu identity Otázka, co je to identita, co představuje a co nám říká o sobě a o druhých, je centrálním tématem nejen na poli kulturní antropologie, ale i jiných společenských a humanitních věd. Identita je nesporně jedním z nejvýznamnějších klíčových témat dnešní doby a dnešního člověka. Může za to dynamický vývoj ve společnosti v minulém století, který vyvolal větší zájem o člověka jako jednotlivce, každého jedinečného a originálního, se zaměřením na určení jeho osobní hodnoty. Západní společnost 20. a 21. století je charakteristická masivními kulturními a technologickými změnami a ideologickou pluralitou a rozporuplností, což se na identitě současného člověka projevuje. Přístupem k identitě v kontextu postmoderní doby se zabývá například D. McAdams, který v souvislosti s tím rozvíjí téma mnohosti a rozmanitosti identity (multiplicity). 1 Denně se ocitáme v celé řadě různých situací a společenských interakcí a každý z nás je tak nucen plnit hned několik rolí. Kvalita života je obecně vyšší, možností je víc, a lidé proto očekávají, že jejich život bude smysluplný a hodnotný. S růstem kulturní rozmanitosti, s množstvím sociálních systémů a zvýšením možností výběru se definování vlastní identity stává problematičtější. Proto se toto téma stalo dnes tak palčivým problémem Stručně k pojetí identity v historii Jak se vnímání identity vyvíjelo a měnilo v čase, tím se zabývá Roy F. Baumeister, který tvrdí, že současná žhavá diskuse nad problematikou identity je důsledkem právě historického vývoje společnosti. 2 Podle něho se zájem o individualitu jedince objevuje poprvé v rané moderní době (zhruba mezi léty ), v době romantismu se pak lidské individuum akcentovalo především v konfliktu s okolním světem. Na počátku 20. století se dostavil stav odcizení svému 1 McADAMS, D. P. The Case for Unity in the (Post)Modern Self: A Modest Proposal. In: ASHMORE, R.D. JUSSIM, L. ed. Self and Identity. New York: Oxford University Press, s BAUMEISTER, R. F. How the Self Became a Problem: A Psychological Review of Historical Research. Journal of Personality and Social Psychology. American Psychological Association, s\n10 já v důsledku závislosti jedince na společnosti a z toho pramenícího pocitu bezradnosti. I Baumeister charakterizuje současnost vírou v osobní jedinečnost a jako dobu pátrání po sebeurčení a sebenaplnění. Jednotlivé historické období se od sebe liší především tím, jaké možnosti v identifikaci sebe sama člověku nabízely. V některých dobách byla společenská struktura sevřenější, lidé neměli tolik možností, nezastávali tolik rolí a byli vychovávání jedním určitým směrem, většinou striktně a nekompromisně. 3 Hledání sebe sama nebylo předmětem dlouhosáhlých úvah, jako je tomu dnes Definice identity Netřeba zdůrazňovat, že identita je pojem významově velmi široký. Intuitivně můžeme identitu definovat jako to, co činí jedince tím, čím je, co určuje jeho místo ve společnosti a co ho činí identifikovatelným. V. Bačová definuje identitu jako: určení, popř. sebeurčení osoby, které vyjadřuje, čím je osoba od jiných lidí ve svém prostředí a pro jiné lidi rozpoznatelná (autentická); čím je její sociální pozice a role v jejím společenství legitimní; jaký smysl a význam nabývá konání osoby ve vztahu k jiným osobám a lidským společenstvím a jaký význam osoba a jiní připisují svému jejímu životnímu příběhu. 4 Ani v psychologii, ani v antropologii se identita nepovažuje za něco daného, co člověk má nebo vlastní. V lidské psychice neexistuje nic, co by identitu jedince předurčovalo. Identita je produkt sociálna, definuje se ve společenské interakci v rámci společenských systémů, kterým je jedinec otevřený. Jedinec se vymezuje od jiných jako odlišný, nebo se ztotožňuje s druhými jako podobný. Identitu je tedy možno chápat jako členství v určité skupině lidí. Přesto nemůžeme tvrdit, že všechny aspekty identity jsou jedincem svobodně zvolené. Do některých skupin a institucí patří člověk a priori (např. narodil se do nich), některé si zvolil. 5 K tomuto se vyjadřuje i V. Bačová, která rozlišuje definici identity objektivní (definice okolím, 3 Více viz BAUMEISTER, R.F. (1987) s BAČOVÁ, V. Osobná identita konštrukcie text hľadanie významu. In: HŘEBÍČKOVÁ, M. MACEK, P. ČERMÁK, I. ed. Agrese, identita, osobnost. Brno: Psychologický ústav Akademie věd ČR, s FRANKOVSKÝ, M. Posudzovanie identity k makrosociálnym útvarom. In: HŘEBÍČKOVÁ, M. MACEK, P. ČERMÁK, I. ed. Agrese, identita, osobnost. Brno: Psychologický ústav Akademie věd ČR, s\n11 jinými) a subjektivní (sebeurčení, vlastní volbou). 6 Při konstrukci vlastní identity pak jde především o to, najít mezi těmito dvěma identitami rovnováhu Identita v sebesystému Z psychologického hlediska není proces tvoření identity nic jiného než sebereflexe svého já. V kognitivní sociální psychologii jsou všechny aspekty obsahu sebereflexe označovány jako sebesystém. Sebesystém je vztah k sobě samému, kde já figuruje zároveň jako předmětné me (to, co je objektivně poznávané) a podmětné I (aktivní poznávající činitel). 7 P. Macek tento fenomén označuje jako dvojakost jáství. 8 Mezi psychologickým pojetím a pojetím sociologickým však existuje průnik, také Macek zdůrazňuje, že sebereflexe funguje především v procesu socializace. Jedinec srovnává své já s okolím, sleduje uznávané aspekty a definuje se jako odlišný a jedinečný, pokud je to v rámci daného sociálního kontextu výhodné Aspekty identity Identita, jako pocit subjektivity, je pro nás abstraktní koncept, který je k empirickému zkoumání nutno charakterizovat pomocí konkrétních vlastností a aspektů, které obsahuje. P. Macek považuje za nejdůležitější následujících pět aspektů: - vědomí odlišnosti a zážitek vlastní jedinečnosti, - pocit sounáležitosti, - pocit konzistence a celistvosti vlastní zkušenosti, - přijetí společenského závazku a odpovědnosti za vlastní jednání, - zážitek pravdivosti a autentičnosti já. 9 Za nejdůležitější aspekt se dnes považuje především aspekt sociální, už proto, že byl v minulosti při studiu identity opomíjen. Tento aspekt v sobě může zahrnovat některé z výše zmíněných. Nejen pocit sounáležitosti, ale i potřeba přijímání a naplňování společenských závazků je důležitá, jako reprezentace identity navenek. 6 BAČOVÁ, V. Osobná identita konštrukcie text hľadanie významu. In: HŘEBÍČKOVÁ, M. MACEK, P. ČERMÁK, I. ed. Agrese, identita, osobnost. Brno: Psychologický ústav Akademie věd ČR, s OOSTERWEGEL, A. OPPENHEIMER, L. The self-system: Developmental changes betweem amd within self-concepts. New Jersey: Lawrence Erlbaum Ass., s MACEK, P. Psychologický výzkum identity: včerpané nebo nevyčerpatelné téma? In: BLATNÝ, M. ed. Metodologie psychologického výzkumu: Konsilience rozmanitosti. Praha: Academia, s Tamtéž, s\n12 Sociální aspekt identity, jako vztah ke společnosti, se vyjadřuje dvěma koncepty společenskou smlouvou a společenským závazkem. Společenská smlouva (social contract) je soubor nepsaných práv a povinností spojující jedince se společností, v níž žijí, tedy určitá představa o možnostech, v jejichž rámci se jedinec může uplatňovat. 10 Společenským závazkem (social commitment) je myšlena legitimizace své identity přijetím odpovědnosti za vlastní jednání v rámci společenského systému. Takový závazek je charakterizován kvantitativně (ke kolika osobám závazek existuje) a kvalitativně (jak hluboký a silný je závazek k druhým). K čím více osobám tento závazek existuje, nebo čím intenzivnější je, s tím vyšší pravděpodobností bude identita v různých situacích uplatňována. 11 Podle M. Frankovského je pocit sounáležitosti ke společenským celkům a skupinám odrazem přirozené potřeby jedince někam patřit, kdy by mohl naplňovat své závazky a společenské role. Na základě vztahu k okolí, ke společnosti, k institucím atd. si člověk vytváří svou identitu. 12 T. H. Eriksen je naopak vůči takovému zdůvodnění skeptický. Podle něho neexistuje žádný důvod, proč bychom měli věřit, že sounáležitost jedince ke skupině (resp. kultuře) je pouhým projevem jedincovy psychologické potřeby stability a sociální potřeby příslušnosti. 13 Sociální identita je především vyžadována společností Identita jako proces Jak jsem zmínila už výše, identita není žádná věc, která by reálně a priori existovala v naší psychice a my se ji snažili odkrýt. Identita je souhrn procesů, kterými ji tvoříme explorace, reflexe, volba atd. Ve světle nejnovějších teorií je navíc na tento proces nahlíženo jako na celoživotní. 10 FLANAGAN, C. et al. Adolescents and the Social Contract : Development Roots of Citizenship in Seven Countries. In: YATES, M. YOUNISS, J. ed. Roots of Civic Identity: International Prespectives on Community Service and Activism in Youth. Cambridge: Cambridge University Press, s BURKE, P.J. STETS J.E. Identity Theory and Social Identity Theory. Social Psychology Quarterly. American Sociological Association, 2000, 63, 3. s FRANKOVSKÝ, M. Posudzovanie identity k makrosociálnym útvarom. In: HŘEBÍČKOVÁ, M. MACEK, P. ČERMÁK, I. ed. Agrese, identita, osobnost. Brno: Psychologický ústav Akademie věd ČR, s ERIKSEN, T. H. Antropologie multikulturních společností: Rozumět identitě. Praha: Triton, s\n13 Vývoj identity jedince Stěžejním autorem konceptu identity jako procesu psychického vývoje jedince je Erik H. Erikson. Ve svém díle Identity: Youth and Crisis (1968) rozvádí myšlenku, že růst lidské osobnosti se děje vždy na základě krize identity, která vede k její reformulaci a nabytí pocitu nové větší vnitřní jednoty a osobní stability. 14 Z toho vyplývá, že období puberty a dospívání je stěžejním obdobím pro tvorbu identity. Pro každého je adolescence obdobím osobnostních krizí. Dospívající dítě je konfrontováno s novým útvarem nahrazujícím jeho dětské prostředí vágním ve svém obrysu a přitom nekompromisním ve svých požadavcích 15 společností. V průběhu adolescence by každý měl dosáhnout více či méně stabilní identity, tedy toho, co J. Marcia označuje jako počáteční strukturu identity. 16 Tento proces však není dokončený, k formování a změnám identity dochází i v pozdějších etapách života. Období adolescence je pouze prvním hlavním odrazovým můstkem v procesu hledání. Reformulace identity pak v jakékoliv fázi života probíhá podobně jako její formulace během dospívání: fáze pochybování, moratoria a hledání končící nalezením identity a uzavíráním závazků. 17 Proces utváření identity však nikdy není lehký, je vždy spojen s pocity nejistoty a rizika Sebedefinování Na proces konstrukce a vymezování osobní identity se dá pohlížet i z jiné perspektivy než vývojové. Pro ilustraci jiných úhlů pohledů na průběh utváření identity uvedu dva stručné příklady. V pojetí Bačové je procesuální vývoj identity v podstatě vývojem způsobilosti jedince reflektovat sebe sama, tj. vytvářet definice. 18 Bačová se zabývá procesem tvoření identity z pohledu rámců, v nichž sebedefinování probíhá. Uvádí tři úrovně identifikace intrapersonální (úroveň vnímání, poznání a konstrukce sebe sama, ztotožnění s osobními hodnotami), interpersonální (úroveň vztahu k druhým, sebeprezentace a naplňování 14 ERIKSON, E. H. Identity: Youth and Crisis. New York: Norton, s Tamtéž, s Citace J. Marcia z: MACEK, P. Identita jako proces: Vývojový přístup a styly sebedefinování. In: HŘEBÍČKOVÁ, M. MACEK, P. ČERMÁK, I. ed. Agrese, identita, osobnost. Brno: Psychologický ústav Akademie věd ČR, s Tamtéž, s BAČOVÁ, V. Osobná identita konštrukcie text hľadanie významu. In: HŘEBÍČKOVÁ, M. MACEK, P. ČERMÁK, I. ed. Agrese, identita, osobnost. Brno: Psychologický ústav Akademie věd ČR, s\n14 společenských rolí) a sociální (úroveň příslušnosti jedince ke skupině). 19 Také Baumeister uvádí, že identita je koncept syntetizovaný ze znalostí (resp. definic) o sobě samém. Sebedefiniční procesy pak dělí podle toho, jakým způsobem jsou komponenty identity nabývány. Buď mohou být přiřazeny (assigned), mohou být aktivně dosaženy (achievement) anebo mohou být získány volbou (act of choice) Přehled teorií identity Na poli společenských věd bylo v posledních desetiletích studium konceptu identity velice plodné, velkému zájmu se však těšilo především v sociální psychologii, kde existuje celá řada směrů, které se identitou obšírně zabývají, a to i v takových směrech, kde není identita stěžejním tématem. Jednotlivá pojetí identity jsou si podobná, většinou staví na stejných základech, přesto se liší v perspektivě nazírání a terminologické vymezení bývá nejednotné. Jelikož obyčejně bývá pojem identity v různých studiích užíván bez bližšího specifikování, je dle mého názoru nezbytné se alespoň v těch nejdůležitějších teoriích orientovat Teorie ego-identity Jedná se o jednu z prvních významných teorií identity, která je ještě dnes ve velké míře živá a akceptovaná. Autorem je již zmíněný E. H. Erikson, který identitu pojal jako vývojový psychosociální proces. 21 Podle Eriksona identita obsahuje integritu já, kterou nazývá pojmem ego-identita, která umožňuje každému jedinci prožívat pocit individuality. Bačová z jeho teorie vypichuje důležité aspekty utváření ego-identity, jako je krize identity nebo boj mezi egem a superegem. Krize je stav typický především pro období adolescence, vedoucí k nalezení nebo naopak zmatení identity. Čím těžší je boj ega se superegem, tím náročnější je i krize identity. 22 Erikson ovšem není jediný, který se zabýval teorií ego-identity. Ve svém díle na něj navazoval J. Marcia, který zavedl dva pojmy explorace 23 a závazek 19 BAČOVÁ, V. Identita v sociálnej psychologii. In: SLAMĚNÍK, I. VÝROST, J. eds. Sociální psychologie. Praha: ISV, s BAUMEISTER, R. F. How the Self Became a Problem: A Psychological Review of Historical Research. Journal of Personality and Social Psychology. American Psychological Association, s Viz kapitola Vývoj identity jedince. 22 BAČOVÁ, V. Identita v sociálnej psychologii. In: SLAMĚNÍK, I. VÝROST, J. ed. Sociální psychologie. Praha: ISV, s Explorace u Marcii má velice podobný význam jako krize identity u Eriksona. V některých dílech sám užívá pojmu krize (crisis). 14\n15 pomocí kterých sledoval Eriksonovy teoretické koncepty v konkrétních vztazích a projevech. 24 Explorace je období pochybností a aktivního hledání, závazek je dosaženým rozhodnutím pro konkrétní hodnoty či jednání. Na základě přítomnosti nebo absence těchto dvou klíčových aspektů nám předkládá čtyři možné stavy identity. Prvním stavem je dosáhnutí identity (identity achievement), který je nejstabilnějším stavem. Po aktivním hledání nachází jedinec stabilní systém závazků, kterému se oddává, nachází tedy svoji identitu. Opačným stavem je difuze identity (identity difusion), kdy jedinec nemá žádné závazky, zároveň však neprochází krizí, svou identitu tedy ani nehledá. Dalším možným stavem je stav předčasného uzavření identity (foreclosure), které označuje existenci závazků bez předchozí fáze hledání. Zastávané hodnoty bývají v tomto případě obyčejně přejaté (např. od rodičů). Posledním potenciálním stavem identity je tzv. moratorium, což je stav, kdy jedinec aktivně hledá, ale zároveň si ponechává všechny eventuality otevřené a nevstupuje do žádných závazků. 25 P. Macek upozorňuje, že žádný z výše uvedených stavů identity se nedá ohodnotit jako správný či špatný, neboť každý má svou zdravou a patologickou variantu Symbolický interakcionismus, identita jako role V 60. letech se objevila nová teorie identity, která vychází z teoretického základu symbolického interakcionismu, tedy staví na premise, že sociální struktury ovlivňují jedince a stejně tak jedinec pak formuje společenské jednání. Dle pojetí S. Strykera, stěžejního představitele tohoto směru, existuje identita pouze tehdy, je-li jedinec akceptovanou součástí strukturovaných společenských vztahů. Identitu tedy definuje jako společenskou roli, kterou jedinec naplňuje. Zavádí pojem self, kterým označuje celou osobnost jedince jako soubor více takových identit, resp. rolí, které člověk obsazuje v různých společenských kontextech a skupinách. 27 A jelikož je každý jedinec definován celým souborem různých rolí, je nutné zabývat se tím, jak 24 MARCIA, J. E. Development and Validation of Ego Identity Status. Journal of Personality and Social Psychology, 1966, 3, 5. s Tamtéž, s MACEK, P. Identita jako proces: Vývojový přístup a styly sebedefinování. In: HŘEBÍČKOVÁ, M. MACEK, P. ČERMÁK, I. (eds.). Agrese, identita, osobnost. Brno: Psychologický ústav Akademie věd ČR, s STRYKER, S. Identity Salience and Role Performance: The Relevance of Symbolic Interaction Theory for Family Research. Journal of Marriage and Family. National Council on Family Relations, 1968, 30, 4. s\n16 se taková identita projevuje v reálných situacích. Stryker k tomu využívá konceptu salience (výraznosti) identity, který definuje jako pravděpodobnost, s jakou se identita jedince uplatní v různých situacích Teorie sociální identity (TSI) Identitu jako sociální fenomén pojímá i tzv. teorie sociální identity, která se na scéně sociální psychologie uplatnila v 70. letech. Její autoři, J. C. Turner a H. Tajfel, chápou identitu jako aspekt sebepojetí jedince, který je odvozen z uznání jeho členství v sociální skupině (nebo skupinách) společně s hodnotou a emocionálním významem spojeným s tímto členstvím. 29 Sociální identita se tedy utváří identifikací se skupinou a tento proces probíhá ve dvou krocích jedinec na jedné straně připodobňuje sám sebe skupinovému ideálu a na druhé straně se vymezuje vůči ideálu jiné skupiny. Tímto fenoménem se zabýval M. A. Hogg, který ho nazval jako depersonalizace založená na skupinovém prototypu. 30 Člověk do určité míry ztrácí individualitu a stává se jedním z členů skupiny. Na základní premise, že identita jedince je určená příslušností ke skupině, pak staví další teorie. Je zcela přirozené, že jedinec skupinu, do níž patří, hodnotí pozitivněji než ostatní skupiny, protože tím pozitivně hodnotí i sám sebe. Tuto teorii ověřili a předvedli Turner a Tajfel na řadě experimentálních empirických výzkumů tzv. minimálních skupin. 31 V tomto experimentu byly vytvořeny malé skupiny lidí, kteří byli rozřazeni zcela náhodně anebo na základě nepodstatných znaků. Neměli tedy k sobě navzájem žádné bližší pouto a neexistoval žádný důvod k rivalitě s druhými. A přesto se u nich projevila automatická skupinová solidarita a nadhodnocování svých bližních nad členy cizích skupin. Teorie sociální identity nám tak vnáší do pojetí identity něco nového. Předkládá vysvětlení toho, jak fungují předsudky a diskriminace v podstatě pramení z pouhé potřeby kladně prezentovat sebe sama. 28 STRYKER, S. Identity Salience and Role Performance: The Relevance of Symbolic Interaction Theory for Family Research. Journal of Marriage and Family. National Council on Family Relations, 1968, 30, 4. s TAJFEL, H. ed. Social Identity and Intergroup Relations. Cambridge University Press, s. 2. (překlad J.K.) 30 HOGG, M.A. TERRY, D.J. Social Identity and Self-Categorization Processes in Organizational Contexts. The Academy od Management Review. Academy of Management, 2000, 25, 1. s (překlad J.K.) 31 BAČOVÁ, V. Identita v sociálnej psychologii. In: SLAMĚNÍK, I. VÝROST, J. ed. Sociální psychologie. Praha: ISV, s\n17 Etnolingvistická teorie identity S teorií sociální identity úzce souvisí etnolingvistická teorie, která vychází z velmi podobných premis, svůj zájem však soustřeďuje především na jazyk. Podle H. Gilese a jeho kolegů 32 je jazyk významným aspektem skupinové identity, podle kterého kategorizujeme náš sociální svět a vnímáme sami sebe jako členy různých skupin. Svou skupinu pak srovnáváme s okolními. Jazyk typický pro skupinu, např. dialekt, může být znakem, který je pro danou skupinu charakteristický a kterým se skupiny od sebe odlišují. Při srovnávání vlastní skupiny s ostatními hodnotí jedinec i jazyk buď jako dominantnější nebo naopak. Ve snaze docílit zvýšení svého sebehodnocení se mohou jedinci uchýlit k tzv. strategii mobility 33, tzn. že se začnou jazykově asimilovat do dominatnější skupiny. Tento proces může v některých případech vážně ohrozit jazykovou identitu méně dominantních skupin. H. Giles proto navrhuje, že etnické skupiny by mohly být srovnávány z hlediska tzv. etnolingvistické vitality 34, která je definována třemi faktory faktor statutu (ekonomická, politická a lingvistická prestiž), demografické faktory (např. geografická koncentrace) a institucionální podpora (uplatnění jazyka v médiích, vzdělání nebo orgánech státní moci). Velká vitalita skupiny značí, že je dostatečně odlišná a dobře fungující. Etnolingvistická identita je silnější u jedinců, kteří se nesetkají s možností identifikace s jinými skupinami. Naopak jedinci fungující na hranicích více skupin mají identitu více difuzní. Tato teorie nám přináší velmi zajímavé poznatky o strategiích, které uplatňují příslušníci minoritních skupin pod vlivem skupiny majoritní. Podle Gilese, etnicky minoritní skupiny více tíhnou k zachování své vlastní etnolingvistické identity za cenu nedostatečných schopností v jazyce dominantní skupiny. Zájem o zachování jazyka se pak projevuje především v rodinné sféře. 35 Podle V. Bačové je pak teorie jazykové identity přínosná především jako 32 GILES, H. JOHNSON, P. Ethnolinguistic Identity Theory: A Social Psychological Approach to Language Maintenance. International Journal of the Sociology of Language. Amsterdam: Mouton de Gruyter, 1987, 63. s BAČOVÁ, V. Identita v sociálnej psychologii. In: SLAMĚNÍK, I. VÝROST, J. ed. Sociální psychologie. Praha: ISV, s GILES, H. JOHNSON, P. Ethnolinguistic Identity Theory: A Social Psychological Approach to Language Maintenance. International Journal of the Sociology of Language. Amsterdam: Mouton de Gruyter, 1987, 63. s Tamtéž, s\n18 inspirace pro hledání vztahů mezi sociální identifikací, identitou a dalšími jevy kromě jazyka Sociální konstruktivismus a etogenika V návaznosti na současnou mikrosociologii, tj. oblast sociologie zabývající se meziskupinovou interakcí v běžném každodenním životě a způsobem, jakým lidé chápou a interpretují svůj sociální svět, se v psychologii v oblasti studia identity člověka rozvinula další z řady teorií identity. V podání sociálních konstruktivistů a mikrosociologů se identita vytváří v komunikaci a interakci se svým okolím. Již jsem zmínila u obecné definice identity, že identita není nic, co by jedinec vlastnil jako a priori danou psychologickou výbavu. Ani konstruktivisté nevěří, že existuje něco jako psychologický majetek, který by určoval jedincovu identitu. Každý jedinec organizuje svou osobnost na základě naučených teorií o tom, jak taková identita vypadá, které jedinci předkládá kultura, v níž funguje. 37 Tyto metody a postupy, které lidé uplatňují při konstrukci své identity a kterými dávají smysl svému jednání, studuje nauka zvaná etogenika, 38 kterou současné době nejvíce rozvíjí R. Harré. Člověk je podle něho kulturním artefaktem 39, tzn. že jeho osobní konstrukty nejsou produktem člověka jako jednotlivce, ale tvoří se v kolektivní komunikaci. Tento pohled na identitu bývá z pozic jiných teorií často kritizován za opomíjení individuálních procesů, sociální konstruktivisté zase naopak bývají velmi kritičtí k teoriím, které věří v pouhé odhalování lidského nitra Etnická a kulturní identita Výše zmíněné přístupy ke studiu identity se zaměřují na formování identity z pohledu sociální psychologie, pro úplnost je však nezbytné zaměřit se také na přístupy, které k identitě zaujímají antropologové. Antropologické pojetí osobnosti 36 BAČOVÁ, V. Identita v sociálnej psychologii. In: SLAMĚNÍK, I. VÝROST, J. ed. Sociální psychologie. Praha: ISV, s Tamtéž, s Tamtéž, s Citace R. Harré z: BAČOVÁ, V. Identita v sociálnej psychologii. In: SLAMĚNÍK, I. VÝROST, J. ed. Sociální psychologie. Praha: ISV, s Tamtéž, s\n19 jedince je podle T.H. Eriksena kulturalistickým pojetím. 41 Zatímco psychologové chápou identitu spíše univerzalisticky, identita perspektivě antropologů je kulturně podmíněná a specifická. Také V. Bačové zmiňuje, že konstruování identity souvisí vždy s kulturním kontextem a užívá k tomu pojmu kulturní relativita identity. 42 Konkrétní sociální struktury, jazyk a rituály, popř. chápání a vyjadřování svého způsobu bytí, to vše determinuje odlišnost v obsahu, konstruování a fungování identity napříč různýmy kulturami. Dále bychom pojetí kulturní identity mohli připodobnit teorii sociální identity a strukturálně konstruktivistickému přístupu. Formování identity jedince z pohledu antropologie je převážně procesem, který probíhá v socializaci. Stěžejní roli hraje to, s kým se jedinec identifikuje a vůči komu se vymezuje. Polarita my-oni je klíčovým aspektem kulturní sebedefinice. Lidé si začnou uvědomovat svou kulturu a etnicitu až v kontaktu s jinou odlišnou kulturou. Kultura lidem předkládá modely, které ve velké míře ovlivňují jejich individuální existenci a sebedefinici. Na základě této teorie se rozlišují dva druhy kultury individualistická západní kultura a kultura kolektivistická, typická pro většinu mimoevropských kultur které utvářejí rozdílný psychologický obraz osobnosti. 43 Západní kultura klade důraz na jedinečnost a originalitu každého jedince a výsledná struktura identity je ohraničená, stabilní, nezávislá a autonomní entita. V kolektivistických kulturách je naopak důležitý vzájemný vztah mezi jedinci. Členové těchto kultur nejsou naváděni k hledání své jedinečnosti, jako spíše k hledání svého místa ve společnosti. Struktura identity je více flexibilní z důvodu lepšího udržování vyvážených vztahů se společenským prostředím. Tento přístup však v žádném případě nepopírá možnost konstrukce identity nezávisle na těchto modelech, jinými slovy, ne každý jedinec se jimi nutně řídí. Kulturní a etnická identita se často užívají jako synonyma, podle Eriksena, či podle F. Bartha, je však důležité si uvědomit, že mezi kulturou a etnickou identitou neexistuje jednoduchý přímý vztah. 44 Jednotlivá etnika či etnické skupiny jsou často velmi kulturně různorodé. Proto ani kulturní a etnická identita neznamenají přesně 41 ERIKSEN, T. H. Antropologie multikulturních společností: Rozumět identitě. Praha: Triton, s BAČOVÁ, V. Identita v sociálnej psychologii. In: SLAMĚNÍK, I. VÝROST, J. ed. Sociální psychologie. Praha: ISV, s Tamtéž, s ERIKSEN, T. H. Antropologie multikulturních společností: Rozumět identitě. Praha: Triton, s\n20 totéž. Co je to tedy etnicita v pojetí antropologů? Pojem vychází z řeckého ethnos, kde odkazoval ke kolektivu lidí žijících a jednajících společně ve smyslu lid nebo národ. Ve 20. století se pak koncept etnicity začal chápat různými způsoby, především se však využívá ve smyslu politiky skupinové diferenciace. Etnicita je obecně chápána jako kvalita, na základě které se navzájem odlišují velká společenství lidí. Vymezení od druhých však neprobíhá na základě reálně existujících odlišností a objektivních znaků, tak se to členům jednotlivých společenství pouze jeví. 45 Podle valné většiny antropologů je etnicita sociálním výtvorem a funguje na základě sdílených představ o kulturních a etnických rozdílech, v jejichž existenci členové společenství věří. Tento běžný antropologický model etnicity bývá spojován především se jménem F. Barth, který etnicitu definuje jako důraz a význam připisovaný členy a nečleny skupiny odlišnostem skupiny a vědomí odlišnosti. 46 Z toho vyplývá, že etnicitu si neurčuje pouze jedinec sám, důležité je, jestli mu ji uznávají i ostatní. Jaký má však etnicita pro jedince význam? Eriksen definuje etnickou identitu jako identitu sociální, která umožňuje jedinci definovat se kontinuálně s minulostí prostřednictvím metaforického příbuzenství a tudíž i simultánně s ostatními příslušníky společenství, což mu propůjčuje určitou stabilitu a zakořeněnost v moderním světě. 47 Podle M. Webera je fakt, že lidé věří ve společné předky, až důsledkem kolektivního politického jednání, nikoli jeho důvodem. 48 Členové etnického společenství se vnímají, že k sobě patří, hledají si společné zázemí a společnou minulost až v důsledku společného fungování. Etnická identita je tedy určená sledováním společných cílů, ne naopak. Tento přístup se běžně označuje jako instrumentální teorie etnicity, podle které je etnicita a etnická identita pouze sociální konstrukt a jako taková je manipulovatelná a schopná změny na individuální i kolektivní úrovni. Citovanými autory jsou zde nejčastěji F.Barth, popř. Abner Cohen. Protichůdnou teorií je primordialismus, jehož zastánci věří, že etnicita je objektivní skutečností, esencí, aspektem lidské přirozenosti. Tento pohled má své kořeny již 45 BARTH, F. ed. Ethnic groups and boundaries: The social organization of cultural difference. Boston: Little, Brown, s Citace F.Barth z: BAČOVÁ, V. Etnická identita. In: HŘEBÍČKOVÁ, M. MACEK, P. ČERMÁK, I. ed. Agrese, identita, osobnost. Brno: Psychologický ústav Akademie věd ČR, s ERIKSEN, T. H. Antropologie multikulturních společností: Rozumět identitě. Praha: Triton, s. 37, JENKINS, R. Rethinking Ethnicity: Arguments and Explorations. Sage Publications, s


Kudy z nudy - Rudova pekárna v Ostravě\nÚvod > Co chcete dělat? > Rudova pekárna v Ostravě\nchléb houska kvas rohlík pekárna Ostrava pečivo pec mouka vlašský ořech Latinská Amerika\n4,4 z 5 (15x hodnoceno)\nNáš hlavní výrobek – jedinečný kvasový chléb Tartine vyrábíme z vlastního žitného "živého" kvasu (bez droždí), dlouhou fermentací (kvašením), ručním zpracováním a pečením ve zděné parní peci, kde je tradičně ukládáme lopatou. Tento způsob se již moc nepoužívá, je totiž časově náročný a tedy finančně "nevýhodný", ale my u toho zůstaneme, tradice, chuť, vůně, trvanlivost a ta kůrčička totiž za to stojí.\nKromě tradičního kváskového chleba si můžete v Rudově pekárně zakoupit Nopálový chléb, žitný s klíčky, chléb se švestkami nebo vlašskými ořechy, tmavý více zrnný, Nopálové rohlíky a housky, vícezrnné housky s nopálem anebo brusinkové bulky.\nCo je Nopál: nopálová mouka je vyrobena z opuncie, která je neobyčejně nutričně hodnotná, protože roste na sopečných lávových polích v Latinské Americe.\nRudova Pekárna s.r.o.\nTrasa ze stanice Ostrava-Vítkovice k místu Rudova pekárna v Ostravě.\nTrasa ze stanice Hrabůvka/Ostrava, Dřevoprodej k místu Rudova pekárna v Ostravě.


diagnostika BMW diagnostika MINI v českém jazyce v češtině\nDiagnostika pro vozy BMW a MINI v českém jazyce určená pro servisní účely, autoservisy\nD-IBMMV20 - H\nDiagnostika pro vozy BMW a MINI určená pro majitele vozů těchto značek, autoservisy a autodílny.\nNic nemusíte stahovat, update a češtinu nainstalujeme za vás.\niCarsoft BMM V2.0 pro BMW a MINI je nástupcem modelu BM II, s dalšími přidanými funkcemi.\nTento produkt BMm V2.0 je určen pro vozidla značek BMW a MINI. Obohatili jsme SW o další funkce a nabízíme je našim zákazníkům zdarma k vyzkoušení. Update po celou dobu životnosti zdarma.\nPřístroj BMM V2.0 je výkonný profesionální nástroj na zjišťování poruch vozidel vyvinutý společností iCarsoft Technology Inc. Se 4 palcovým LCD displejem a unikátním diagnostickým softwarem je to silný nástroj pro provádění celkové diagnostiky ECU u této značky, hlavně pak u modelů, které obsahují CANBUS, ISO9141, KWP2000, J1850, atd.\n1. iCarsoft BMM V2.0 dokáže vyčíst chybové kódy ve většině systémů, jako je motor, převodovka, ABS a airbag atd.\n5. Podporuje většinu modelů těchto značek vybavených OBDII-16 DLC.\n17.Multi-jazyčnost: čeština, angličtina, němčina, holandština, španělština, francouzština.\ndiagnostika VOLVO SAAB iCarsoft VOL II\ndiagnostika VOLVO iCarsoft VOL V2.0 v českém jazyce\niCarsoft FR V2.0 diagnostika Renault Dacia Citroen Peugeot v českém...\niCarsoft FD V1.0 diagnostika Ford (USA/EU/AUS) Holden\nuniverzální diagnostika V402 v českém jazyce\ndiagnostika AUDI ŠKODA VW SEAT iCarsoft VAWS V2.0 v českém jazyce


Boskovice * Když se v lednu loučil boskovický fotbal s Milošem Hlaváčkem, věnoval Leoš David další ročníky tradičního pouťového fotbalového turnaje starých pánů Nobica cup jeho památce. A svému slovu dostál.\n„Byl jsi férový nejen na trávníku, ale i v životě. Letní turnaj starších pánů budiž tvým memoriálem jako vzpomínka na tebe,“ vzkazoval David před půl rokem. A možná i proto domácí tým tentokrát nezaváhal a za téměř čtyřicetistupňových teplot si došel pro zasloužené první místo.\nUž v základní skupině kralovaly domácí týmy. FC Boskovice porazily ve skupině A 5:3 tým Svitav, 5:2 Velké Opatovice a 4:1 Valchov. Druhá příčka patřila Svitavám, třetí Velkým Opatovicím a čtvrtá Valchovu. Druhou skupinu ovládl pořádající tým Nobica Boskovice. Ta dokázala porazit KPS Brno 3:1 a Skalici nad Svitavou 4:1. Ztratila pouze remízou 1:1 s Jevíčkem, které skončilo v tabulce třetí. Druhé bylo KPS Brno, čtvrtá Skalice.\nKonečné sedmé místo nakonec připadlo Skalici nad Svitavou, která v zápase o umístění porazila Valchov. Pátá příčka patřila Jevíčku za vítězství 5:0 nad Velkými Opatovicemi. Na nejlepší čtyři týmy čekaly semifinálové boje. Nobica porazila Svitavy 2:1, zápas KPS Brno – FC Boskovice skončil remízou 1:1, na penalty se radovali hosté z Brna.\nFinálové utkání ale znovu patřilo domácím. Nobica Boskovice nedala svému soupeři šanci a KPS Brno deklasovala 6:0. Na FC Boskovice nakonec nezbylo ani třetí místo, když na závěr podlehlo v zápase o třetí místo Svitavům 1:3.\nStránka byla vygenerována dne 04.07.2020 v 13:22:15 Tento projekt připravilo | Náš RSS


Ö3 Rakousko Top 40 - Ö3 Austria Top 40 - qwe.wiki\nÖ3 Rakousko Top 40 - Ö3 Austria Top 40\nÖ3 Austria Top 40 je oficiální rakouský žebříček jednotlivců, stejně jako rozhlasový pořad, který ji uvádí, vysílaný v pátek na Hitradio Ö3 . Přehlídka představuje rakouský žebříček singlů, vyzvánění a stahování. Premiéru měla 26. listopadu 1968 jako Disc Parade a představil ji Ernst Grissemann . Přehlídka měla jiná jména a další moderátory, jak je uvedeno níže .\nMusikmarkt vydává týdenní jedničky a jde TV .\n1 Grafy zveřejněny\n1.1 Ö3 Rakousko Top 75\nV současné době jsou publikovány čtyři grafy:\nÖ3 Austria Top 40 Singles - seznam 75 nejlepších\nÖ3 Austria Top 40 Longplay (Alba) - seznam 75 nejlepších\nÖ3 Austria Top 20 Compilation - včetně verzí Diverse Interpreten ( různí umělci )\nÖ3 Rakousko Top 10 DVD\nÖ3 Rakousko Top 75\nVšimněte si, že online verze grafu na charts.orf.at a austriancharts.at stále uvádějí 75 nejlepších pozic a jsou známými různými prodejnami a prezentacemi jako Ö3 Austria Top 75 , ale charts.orf.at se stále označuje jako „ Ö3 Austria Top“ 40 "a vysílací verze uvádějí pouze top 40 se zbytkem pozic 41 až 75 považovaných za„ probublávání pod “.\nSeznam rakouských hitů číslo jedna\nV letech 1968 až 2007 byly názvy přehlídek Disc Parade , Die Großen 10 von Ö3 , Pop Shop , Hit wähl mit , Die Großen 10 , Ö3 Top-30 a Ö3 Austria Top 40 .\nÖ3 Rakousko Top 40 Udo Huber (již) , Martina Kaiser (již) , Matthias Euler-Rolle (již) , Gustav Götz (již) , Benny Hörtnagl (již) , Elke Rock, Tarek Adamski\nOficiální rakouský žebříček jednotlivců\nRakouský grafový archiv


Úvod Poslední přidané příspěvky\nFolk a country festival\nAreál rybníka Bahňák srdečně zve v sobotu 16. 7. 2022 od 16 hod. na festival FOLK a COUNTRY BAŠTA do Kocléřova. Předprodej vstupenek v prodejně KS Fish Jaroměř a hudebninách Rondo ve Dvoře Králové nad Labem. Slosovatelné vstupenky o hodnotné ceny!!!\nSo 16.07.2022 - So 16.07.2022\nMěsto Pilníkov vyhlašuje veřejnou sbírku za účelem získání finančních prostředků na obnovu kostela v Pilníkově\nOpravy na kostele stále probíhají, ale dostupné finanční prostředky na opravy nestačí.Proto Město Pilníkov oznámilo veřejnou sbírku pod názvem „Sbírka č. 2 na obnovu kostela v Pilníkově „KOSTEL NEJSVĚTĚJŠÍ TROJICE“, díky které se každý může podílet na shromáždě\nJestřebí hory, Pilníkov, Podkrkonoší\nPutovní kino přijede do Kocbeří\nNezapomeňte na deku a dobrou náladu.\nPá 01.07.2022 - Pá 01.07.2022\nPilníkovský Pelikán 2022\nAnketu můžete vyplnit na Facebooku nebo si můžete potřebné soubory stáhnout v příloze. Několik jednoduchých pravidel pro nominaci:- nominovat lze kohokoli, kdo se nějak zasloužil o Pilníkov – propaguje ho, pomáhá jej rozvíjet, má úspěchy ve sportu či v kultuře – zkrátka d\nPunk fest v Pilníkově\nRockové hřiště Pilníkov vás srdečně zve v sobotu 18. 6. 2022 od 17:00 hodin na fotbalové hřiště na hudební akci. Občerstvení je zajištěno.\nSo 18.06.2022 - So 18.06.2022\nZ-BOX SPOLEČNOSTI ZÁSILKOVNA V HORNÍ OLEŠNICI\nV obci u čp.10 v Horní Olešnici (zadní strana budovy prodejny potravin) je možné vyzvedávat zásilky.Návod na jeho obsluhu naleznete v příloze.\nVíce informaci na poště Partner nebo tel. čísle 725 741 544.Tak co čermáčci, pojedete?\nNe 26.06.2022 - Ne 26.06.2022\nSpolek NaŽďár srdečně zve na svatojánskou slavnost.\nMapa regionu - kliknutím zobrazíte informace o obci


Mražení hub - Diskuze - Labužník.cz\nRychlá navigace: Labužník.cz » Diskuze » Začínáme od píky » Mražení hub\n10 příspěvků 28.8.05 16:47\nJakým způsobem mrazíte houby? Po letech jsem konečně i já nějaké domů přinesla.Jenže se z hlavy vykouřilo,jak se vlastně zmrazují.\n1642 příspěvků 28.8.05 17:30\nV každém případě je nutno je před mražením tepelně upravit. Větší kousky jen nechat projít varem, pak je zmrazuji oddělené na tácku, po zmražení sesypávám do sáčku či krabičky. Tak to zmražené houby lze použít na pizzu, na smažení apod.\nJinak s úspěchem používám směs nadrobno nakrájených hub, které s kmínem podusím ve vlastní šťávě naprosto bez podlévání. Dusím je 20 min., nechám vychladnout a pak v sáčku zmrazuji. Osvědčilo se mi sáček vložit do krabičky (např. od mléka), naplnit houbovou směsí, sáček uzavřít a nechat zmrazit. Po zmražení se krabičky - cihličky dobře skladují v mrazáku.\nTakto zmražené dušené houby najdou podle mne nejširší použití, jako čerstvé, do omáček, pod maso, na tousty, kubu, na plnění do závinů a tak. Tak ať ti chutnají.\n4812 příspěvků 29.8.05 00:51\nMražení hub - Jagea\nDefinitivně souhlasím s Marmeládou. Houby se mrazí tepelně zpacované. A tento krok dělám úspěšně po léta v mikrovlnce. Čerstvé houby očistím, nakrájím na plátky a dám do skleněné (mikrovlnkové) mísy. Přidám kus másla a vlním minutu aby se máslo rozpustilo. Řádně zamíchám a vlním další dvě minuty. Nechám trochu zchladit a dám do mikroténového pytlíku a šup do mrazáku.\nProč se mají mrazit jen tepelně upravené houby? Já je mrazím, tak, jak jsou pokrájené, lépe se mi pak oddělují z velkého sáčku. Dělám to 20 let, tchýně taky a žádný problém nikdy nebyl.\n1642 příspěvků 29.8.05 21:58\nTen tip na mikrovlnku je skvělý, příště zkusím. Co se týká zmrazování čerstvých hub, mám tu zkušenonost, že vysychají a hlavně nepříjemně "provoní " celý mrazák, mám dojem, že pak je houbami cítit všechno, i jahody. Podle literatury lze houby mrazit i čertstvé, ale doporučená spotřeba je pak do 2 měsíců.\n1127 příspěvků 30.8.05 07:27\nMrazím dušené houby, třeba i na cibulce. Mrazila jsem i čerstvé, ale už to nedělám právě kvůli „vůni“ a jejich kvalitě. Navíc podušené houby zmenší svůj objem až na pouhou třetinu, takže je zde dost značná úspora místa.\n4812 příspěvků 30.8.05 08:00\n1136 příspěvků 30.8.05 08:57\nMoje mamina je povařila jen jednou a pak jí brali všicni čerti. Houby se totiž slepí do jakési koule nebo placky a nejdou od sebe. Pak se s tím vším mlátí a taky se pak u toho používají sprostá slova hlavně ke konci než vezmete všechno a rozmrazíte to, abyste měli pokoj.\nMysleli jsme si totiž, že jsou houby jedovaté, když se nepřevaří před mrazením, ale to bychom byli doma už všici dávno mrtvý. Mámina pak naznala, že se na to může vykašlat a zmrazila čerstvé naporcované a hned zamrazila. Mražák máme starý Calex asi z roku 1980 i dříve. Píšu to proto, že houby nejsou a nebyly nikdy hadrovaté. Jsou vynikající, jako čerstvé. Teda v zimě jako čerstvé.\n1127 příspěvků 30.8.05 09:52\nno tak nemraž velké porce, ale menší pytlíčky. Já mrazím menší a větší porce. Pak nemusím s ničím mlátit, za pár minut lehce rozmrazím v mikrovlnce, i kdyby to bylo slepené, jak chce, dostanu opět směs podušených hub. Pod maso, do polévky, na smaženici - odzkoušeno!!!\nAle pokud máš pultový mražák velkého objemu, pak nemusíš šetřit jako já, která mám 100 l mražák a v něm všechno, včetně půlky prasete…\n1136 příspěvků 30.8.05 11:05\nProč si přidělávat práci s vařením? Dám je do mrazáku a je to.\nPS: Nemám pulťák a ani mikrovlnku. Prostě je vezmu, dám do jednoho pytle (no, vono jich z jednoho sběru moc nejni - tak na pytlík svačinový) a pak si jen ulomím kolik potřebuju. Hodim do polívky a za chviličku jsou měkoučký.\nHolky a kucí proč se s tim tak matláte?\nprotože nás to matlání baví!!!\n1136 příspěvků 30.8.05 11:17\nÁha. Tak to jsem netušila. To já si radši ujedu na tom, že si naložím maso na druhej den a nebo udělám nějaký salátek nebo pomazánku a nebo otravuju miláčka.\nPS: Každý máme své úchylky.\n10 příspěvků 11.10.05 22:06\nJá mám hub přebytek, tak je vždy nakrájím a dám do velkého mikrotenového pytle (40 l), potom je přidávám až je plný. Mezitím ubírám do vaření, protože jdou hezky od sebe.\nLéta už skladujeme houby tepelně upravené. Není s tím po vyndání žádná práce a jsou připravené k přímé spotřebě. Co se týče té „hroudy“, tak to je jen otázka praktičnosti „zamrazitele“. Máma je dává do kostek na led a pak sesypá do pytlíku. Má je potom drobně nadávkované. Pochopitelně nebudu mrazit 5 kg hub v jednom sáčku a pak je sekat majzlíkem a nadávat ( leda tak na sebe).\n215 příspěvků 28.11.05 15:28\nHouby mrazíme už spoustu let, vždycky je vhodím do vroucí vody, nechám přejít var a scedím.Nechám okapat, rozložím na tácek a dám zmrazit.Zmražené sesypu do sáčku a uzavřu. A povařím je právě proto,aby mrazák nebyl cítit houbami.\n1136 příspěvků 28.11.05 16:10\n…houby nejsou cítit, to třeba pórek, to je síla.


Roman Štětina: Umění mi zachránilo život, byl jsem ztracený - PDF\nDownload "Roman Štětina: Umění mi zachránilo život, byl jsem ztracený"\n1 Roman Štětina: Umění mi zachránilo život, byl jsem ztracený / magazin.aktualne.cz / str. 00 / Výtvarné umění S filmem Ztracený případ získal Cenu Jindřicha Chalupeckého. V rozhovoru Roman Štětina také zmiňuje, že česká společnost zatím umí od výtvarníků kupovat jen malbu. Sám ale pracuje především se zvukem. Rozhovor - Roman Štětina je umělec bez nálepky. Nebo lépe řečeno doposud byl. Jedna věc už se mu totiž neodpáře, v listopadu se stal 25. laureátem prestižní Ceny Jindřicha Chalupeckého. Jako člověk působí Roman Štětina velmi skromně a připouští, že radostný údiv nad vlastním úspěchem střídá i nervozita z očekávání, která s sebou toto ocenění pro mladé umělce do 35 let přináší. Člověk ve skrytu duše doufá, ale byl jsem přesvědčený, že já to nebudu, říká v rozhovoru pro Aktuálně.cz. Štětina soutěž vyhrál s filmem Ztracený případ, v němž sestříhal všech devětašedesát dílů seriálu s poručíkem Columbem do vlastní úplně nové epizody. O tom, proč si vybral zrovna Columba, jak moc je mezi umělci důležitá konkurence a v čem ho umění zachránilo, jsme si na Letné povídali více než hodinu a půl. Štětina má velmi jasno minimálně v tom, že vlastně vůbec není potřeba všemu ihned porozumět. Svět prý poznává díky umění a aktualizací starých odkazů komentuje přítomnost. Právě ta je pro něj nejdůležitější. "Mám pocit, že skrze minulost se dá mluvit o současnosti. Nerad bych se zasekl ve vzpomínkách a nostalgii, nejdůležitější je pro mě tady a ted,"říká Štětina. A.cz: Jak moc vás zaskočila výhra v Ceně Jindřicha Chalupeckého? Roman Štětina: Člověk v skrytu duše doufá, ale byl jsem přesvědčený, že já to nebudu. Mě jsem své favority, ale tipoval jsem Richarda Loskota, protože už byl ve finále podruhé a jeho práce velmi dobře komunikuje s divákem. U sebe jsem počítal s takzvaným neúspěchem a ten neúspěch je opravdu v uvozovkách, protože samotná nominace je skvělá. A.cz: Hned poté jste cenu vydražil. Nemrzí vás zpětně, že nebudete mít dílo Maxima Velčovského doma na poličce? Naopak! Ne že bych měl něco proti Maximu Velčovskému a jeho práci. Doufám, že pochopí, že to gesto bylo míněno úplně jinak. Štafetový kolík se má předávat dál a Chalupeckého cena navíc nikdy předtím nebyla spojena s trofejí nebo čímkoli, co se dá zhmotnit. Umění nemá objektivní parametry, podle kterých by se dalo posuzovat, proto se mi o té ceně také těžko mluví ve spojitostech se soutěží nebo výhrou, a tudíž i trofejí. Bylo to jednoznačně gesto solidarity s ostatními finalisty. Nic jiného. A.cz: Ted jste se dotkl věci, ke které jsem cílila i já. Předsedkyně Společnosti Jindřicha Chalupeckého Lenka Lindaurová si tak trochu povzdechla, že mladé umělce opouští soutěživost. Souhlasíte? Asi ano, ale nevnímal bych to jako negativní trend. Myslím, že snaha obnovit kolektivní život umělecké obce je na české scéně vidět všeobecně. Za všechny zmíním iniciativu Mánes umělcům a z ní vzniknuvší Spolek Skutek. Prospívá to jak umělecké komunitě, tak jejímu obrazu navenek. Často se stává, že když vyvstane nějaký problém, současní umělci nejsou schopní ho společně obhájit a vystoupit jednotně před širší veřejností. Tohle by se mohlo zlepšit. Po éře, která patřila umělcům egomaniakům, by to bylo jedině dobře. 1\n2 A.cz: V umění podle vás není konkurence tolik důležitá? Nějaká zdravá soutěživost, kdy aktivita jednoho nakopává druhého, je správná. Ale že by to mělo být vyloženě konkurenční prostředí, to si nemyslím. U nás tomu velmi nahrává fakt, že nemáme rozvinutý umělecký trh. Peníze tak do umění moc nezasahují, což sice přináší spoustu problémů, na druhou stranu je umělecká komunita zdravější. A.cz: To máte pravdu. Nicméně vy děláte úplně jiné věci. Chalupeckého cenu jste získal za film o poručíkovi Columbovi. Čím vás zaujal zrovna on? Pro mě Columbo vždycky dokonale zhmotňoval nudu nedělního odpoledne. Do té doby, než jsem na filmu začal pracovat, jsem neviděl žádný díl do konce. V dětství jsem to jako nudu nedělního odpoledne taky bral a snažil jsem se to nějak protrpět, než se budu moci podívat na Simpsonovi nebo Star Trek. Našel jsem si k němu vztah až ted. Chtěl jsem totiž, aby moje finální dílo pro Chalupeckého cenu mluvilo k širší veřejnosti, a detektivka je žánr, který je všeobecně sdílený. Přál jsem si, aby můj formát promlouval i k lidem, kteří nejsou zvyklí chodit na výstavy a konzumovat umění. Columbo konkrétně mě fascinuje tím, jak je herec Peter Falk se svou postavou srostlý. Poirota ztvárnilo pět herců, Columbo byl jen jeden. A.cz: Takže jste se podíval na všech devětašedesát dílů a zaměřoval se na detaily? Nejsem expert na Columba, původní narativ jsem nesledoval. Zajímala mě vizuální stránka a hledal jsem si scény, které by se mohly hodit do finálního tvaru. Ve své epizodě jsem se soustředil pouze na postavu Columba a snažil se zachovat chronologii, což vedlo k vedlejšímu efektu, že Peter Falk během hodiny zestárne. Hranice mezi Petrem Falkem a Columbem se v mé epizodě stírá. A.cz: Jak to bylo s vaší spoluprací s grafickým designérem Zdeňkem Zieglerem? Dalo vám hodně práce přesvědčit dvaaosmdesátiletého pána, aby po dvaceti letech znovu navrhl plakát k filmu? Vůbec ne, Zdeněk Ziegler je neuvěřitelně otevřený a inspirativní muž. Chtěl jsem více rozvinout mezigenerační komunikaci, která probíhala mezi mnou a postavou Columba. Zdeněk Ziegler byl perfektní volba. Od šedesátých do devadesátých let navrhl kolem tří stovek filmových plakátů a mě fascinovala praxe, kdy v některých případech neměl možnost vidět film dopředu a plakát navrhoval naslepo. Dostal nějaké indicie a naložil s nimi volně, takže se dost často stávalo, že na plakátě byla např. postava, která se ve filmu vůbec neobjevila. Chtěl jsem na to navázat, takže když se mě Zdeněk Ziegler zeptal, jestli by mohl můj film vidět, řekl jsem mu, že bych byl rád, kdyby ho neviděl. Pan Ziegler na tu hru s chutí přistoupil a vyžádal si jen tři indicie - název, žánr a období, ve kterém se film odehrává. Čekal jsem, že navrhne nový plakát, ale on mě překvapil. Perfektně odrazil moji práci s nalezeným materiálem, protože mi nabídl svůj nepoužitý návrh plakátu pro španělskou detektivku Milion vrahových očí. Pan Ziegler netušil, že v mém filmu hraje Peter Falk. Fascinující dílo náhody bylo, že hlava, která je na plakátu, je Falkovi velmi podobná. 2\n3 A.cz: V katalogu, který vyšel k Ceně Jindřicha Chalupeckého, říkáte, že se rád necháváte vykolejit. Mohlo vás ale něco překvapit u filmu, kde musíte mít jasnou představu, kam jdete? Materiálu ke Columbovi bylo obrovské množství a já, ač nemám žádné zkušenosti se sochou a může to vyznít zvláštně, jsem měl pocit, že pozoruji, jak je ten materiál rostlý a podle toho jsem ho tesal a obrušoval. I když je nevyčíslitelné množství cest, připadalo mi, že v tu chvíli existuje jen jedna a já ji následuji, třebaže nevím, co mě čeká. Na začátku se něco stane a od toho se odvíjí, co bude dál. Materiál najednou sám diktuje, co má přijít. Původní představa se může snadno změnit. A.cz: Je pravda, že má Ztracený případ reagovat na to, jak Hollywood manipuluje s realitou? Mnohem víc jde o jakousi studii, která komentuje snahu filmového průmyslu uchovat oblíbenou postavu podle diváckých očekávání. Diváci jsou zvyklí, že se Columbo pohybuje v konkrétním prostředí, které se příliš nemění, takže je stylizovaný pořád stejně. Pokrok je ale nezastavitelný a v mém filmu je vidět to, čeho si při sledování televizní série nevšimnete. Peter Falk nezadržitelně stárne, zatímco vše okolo mládne. Objevují se počítače, nová auta, nové domy... Na konci filmu mu všechno docvakne a rozplyne se ve světle reflektorů. A.cz: Měla jsem dojem, že jste úplně rozbil časovost, která v seriálu vlastně vůbec není. Nebo tam je, ale člověk si jí nevšimne. Tam je úplné bezčasí. Vzhledem k tomu, že seriál se natáčel už v šedesátých letech a vznikaly asi tři díly do roka, tak se s diváckou pamětí ani nedalo pracovat. Columbo se vůbec nevyvíjí a ke každému případu přistupuje, jako by byl jeho první. Nikdy ho nepovýšili a nikdy si taky neřekne - jo, to si pamatuju, to už jsem někdy řešil. Zase mu trvá hodinu a půl, než na to přijde. A.cz: Vidím v tom analogii k tomu, jak se například pracuje s mýtem superhrdinů v komiksech. Postavy nemají žádný vývoj, který by je přibližoval k smrti. Ano, to je vlastně dost podobné! Columbo se pohybuje ve světě, kterému příliš nerozumí. Snaží se skrze indicie pochopit, jaký je smysl jeho bytí, kam patří. Paralela, co jsem měl v hlavě já, byla Truman Show. Aktér vůbec neví, že je objektem sledování. Svět, ve kterém žije, je umělý konstrukt. A.cz: Když pomineme tento film, váš záběr je dost široký. Jenom školy jste studoval asi čtyři. Byla vaše cesta k umění dlouhá? Studuji už deset let a devět let z toho umění. Po gymplu jsem nevěděl, co se sebou, tak jsem si to prodloužil na plzeňské humanistice. Než jsem nastoupil na Ústav umění a designu, vůbec jsem si nedovedl představit, že můžu být umělec. Měl jsem k umění blízko, ale protože neumím kreslit, myslel jsem si, že je mi tento svět uzavřený. Díky bohu se ukázalo, že ne. Moji rodiče dodneška nedokážou pochopit, kde se to ve mně vzalo, a já asi taky ne. A.cz: Vždycky jsem předpokládala, že se tohle v rodině spíš dědí. To vůbec není můj případ. Mně ale umění zachránilo psychické zdraví. V době, kdy jsem nastoupil na vysokou školu, která neměla umělecké zaměření, jsem byl naprosto ztracený. Začal jsem trpět 3\n4 depresemi, které jsem ale vůbec jako deprese neanalyzoval. Nevěděl jsem, co se to se mnou děje, a říkal si, že jsem asi přechodil nějakou chřipku. Nedokázal jsem vydržet nikde, kde bylo víc lidí, potil jsem se studeným potem, téměř nic jsem nejedl, život mi nepřinášel žádnou radost. Měl jsem pocit, že se rozsypu. V ročníku nás bylo dvě stě, takže to navíc bylo dost neosobní prostředí. Když jsem pak začal dělat v ateliéru, kde nás bylo asi deset, tenhle pocit naprosto zmizel. Byl to pro mě objev nového světa, který je otevřený a svobodný. Zachránilo mě to. Ted mi dochází, že jsem tohle vlastně ještě nikde neřekl, přestože je to pro mě tak důležité. Umění se pro mě stalo nástrojem poznávání sebe sama i světa kolem. A.cz: Co prožíváte, když máte vernisáž? Je to spíš stresové, nebo je to ten důvod, proč to děláte? Obojí. Bud si tím člověk něco testuje, anebo uzavírá. Prezentuje svůj dosavadní způsob přemýšlení a je to také hodně o poznávání a překonávání sebe sama. Dokážu pochopit, že ve chvíli, kdy umělec nějakou etapu překlene, už nebude schopný svoje dílo hájit. Byla to výpověd doby a ted už to fungovat nemusí. Obecně je ale velmi důležité zdravé sebevědomí. A.cz: Asi vám jako umělci nedokážu dát žádnou přesnou nálepku. Je to úmysl, že se nechcete identifikovat jen s jedním směrem? Pro mě je to také obtížné. I když je to možná alibismus a asi už je načase, abych nějakou nálepku přijal. Je ale zajímavé, jak se s těmi kategoriemi nakládá. Když jsem poprvé prezentoval svoji věc v experimentální sekci na filmovém festivalu ve Varech, ihned jsem dostal nálepku filmař, za kterého jsem se v životě nepovažoval a nepovažuju. Některé věci se mají zjednodušovat, tohle je ale komplikovanější. Nejsem výtvarný umělec, protože s klasickými disciplínami nepracuji. Konceptuální umělec taky nejsem, to je pro mě etapa, která proběhla v historii a už téměř neexistuje. Přiléhavější je ale termín postkonceptuální umělec, který na mě paradoxně sedí asi nejvíc. Je ale příliš matoucí a člověk se při jeho zaslechnutí neubrání úsměvu. A.cz: Ještě pořád ve vás žije to zalíbení v rozhlasu? Už jsem se rádia a zvuku jako tématu chtěl zbavit, mluvené slovo ale rozvíjí imaginaci a abstraktní myšlení. Nepustí mě to, ani kdybych chtěl. Pořád mě přitahuje ta původní futuristická idea, že rádio nahradí divadlo, knihy, film a že nově definuje naši představu o umění. Trochu v tom spatřuju analogii k internetu v dnešní době. Tím, že aktualizuju odkaz rádia, se snažím komentovat současnou situaci. A.cz: Čili to, že tíhnete spíše k tomu, co už bylo řečeno, neznamená, že se nezajímáte o současný svět? Rozhodně ne. Mám pocit, že skrze minulost se dá mluvit o současnosti. Nerad bych se zasekl ve vzpomínkách a nostalgii, nejdůležitější je pro mě tady a ted. A.cz: Přijde mi, že máte dokumentaristický rukopis. Poslední dobou se mi zdálo, že je zajímavější stát se svědkem, než přijít s myšlenkovým konstruktem. Je to cesta, jak upozadit sám sebe, svoje ego a nechat situaci mluvit za sebe. 4\n5 A.cz: Takže vás Cena Jindřicha Chalupeckého nepovede k tomu, abyste se profiloval více autorsky? Chtěl bych se víc orientovat na autorské věci, ale to nevylučuje, že zůstanu svědkem a nechám vyznít situaci jako takovou. A.cz: Na začátku rozhovoru jste zmínil i finanční poměry. Myslíte, že je v tuhle chvíli možné zachovat si absolutní tvůrčí svobodu, nebo se musíte přizpůsobovat všeobecnému vkusu, protože se tak dílo lépe prodá? Zatím jsem zvenku žádné požadavky na svoji práci necítil. Na druhou stranu jsem se prodejem umění dosud neživil. Poslední měsíce mi finančně pomohla ocenění, která jsem získal za svou práci v Německu. U nás je umělecký trh v zárodku a je nezvyklé obchodovat s něčím jiným, než je malba. Přál bych si, aby se to lidé naučili, a to nejen kvůli sobě, ale protože to má smysl. Jaké médium si umělec vybere, je jeho věc. Vždycky je to ale regulérní způsob vyjádření a rozhodující by měl být přínos do diskurzu současného umění. Je ale zajímavé, jak ten trh funguje. U videí, ale hlavně performancí dochází k odhmotnění. V některých případech ani nejsou potřeba smlouvy a obchod funguje více na důvěře, což je hrozně zajímavý element. Peníze jsou ve vztahu k umění pro nás pořád tak trochu tabu a strašák. Živit se uměním a zároveň si udržet vnitřní svobodu je určitě složité, ale věřím, že to jde. A.cz: Když začínala výstava finalistů Ceny Jindřicha Chalupeckého, řekl jste, že v umění potřebujete silného partnera. Kdo nebo co ten silný partner je? Asi jsem tím myslel práci s profesionály. Partnerem může být taky příroda. Něco, co člověka přesahuje a nutí ho nořit se hlouběji a začínat zase znovu. Jindřich Chalupecký říkal, že smysl umění je ukazovat na něco, co je neviditelné a co nás přesahuje. Jako divák mám podobné nároky a měřítka. Jako umělec to považuju za nejvyšší metu. r~a9de81fc798f11e49e4b fea04/ Mánes je tři měsíce po rekonstrukci prázdný / echo24.cz / str. 00 / Panorama, Krátké zprávy, Echo24 ČTK Pražská výstavní síň Mánes je tři měsíce po skončení jediné přehlídky, která se v ní po rekonstrukci konala, prázdná. Výstavy výtvarného umění se v ní nepořádají, probíhají jen krátkodobé komerční akce například značek Ferrari nebo Playstation. Menší výstavní sál Mánesa si pronajala aukční síň Adolf Loos Apartment and Gallery a bude v ní pořádat výstavy. Kdy se umění vrátí i do hlavního sálu, zatím není zřejmé. Pražská výstavní síň Mánes je tři měsíce po skončení jediné přehlídky, která se v ní po rekonstrukci konala, prázdná. Výstavy výtvarného umění se v ní nepořádají, probíhají jen krátkodobé komerční akce například značek Ferrari nebo Playstation. Menší výstavní sál Mánesa si pronajala aukční síň Adolf Loos Apartment and Gallery a bude v ní pořádat výstavy. Kdy se umění vrátí i do hlavního sálu, zatím není zřejmé. Máme v pronájmu malou výstavní síň, ve které plánujeme krátkodobé výstavy kvalitních zahraničních a českých umělců. Provoz zahájíme na konci tohoto roku či počátkem příštího, řekl 5\n6 jednatel společnosti Adolf Loos Apartment and Gallery Vladimír Lekeš. Celou budovu Mánesa provozuje Nadace českého výtvarného umění (NČVU), které funkcionalistickou památku postavenou spolkem Mánes přiřkly po letech sporů soudy. Neuznaly nástupnictví spolku Mánes, který obnovil svou činnost po roce Kdo chce vystavovat, musí platit Nadace letos na jaře ukončila dvouletou rekonstrukci Mánesa, na níž si půjčila peníze a kvůli získání úvěru dočasně budovu převedla na společnost Apella fine arts, kterou sama založila. Splácet půjčku slibovala nadace z příštích komerčních aktivit Mánesa. Po rekonstrukci se v Mánesu konala dvouměsíční výstava Ivana Steigera, jinak budova poskytla prostor třeba módním přehlídkám, konala se tu prezentace automobilky Ferrari nebo dvoudenní videoherní akce Playstation Nation. Na webu nadace žádný plánovaný výstavní program není. Nadace však avizovala, že ti, kdo budou chtít v Mánesu mít výstavu, budou se muset na ní finančně podílet. Vysoké nájemné nadace v Mánesu umělcům účtovala již před rekonstrukcí. Problémy se Skanskou Podle předsedy správní rady nadace Petra Kuthana jsou kanceláře jsou pronajaté, restaurace sice prý má nájemce, není však ani tři čtvrtě roku po dokončení rekonstrukce zkolaudovaná. Reklamuje se plno drobností u firmy Skanska (která budovu opravovala), okna, dešt ové spady, systém klimatizace..., řekl Kuthan s tím, že vyřešeny by tyto nedostatky měly být do konce roku. NČVU čelí kritice části výtvarné obce za to, že s výtvarnou scénou nekomunikuje, nehospodárně nakládá se svým majetkem, její správní rada není volena transparentně a nenechá mezi sebe vstoupit zástupce mladší generace výtvarníků a teoretiků. Nadace opakovaně říkala, at si kritici založí spolek, jehož prostřednictvím mohou do orgánů nadace kandidovat. Volby do správní rady byly v květnu, žádný z kandidátů nového spolku Skutek zvolen nebyl. Sledujeme dramaturgickou a produkční bezradnost nadace během zprovozňování zrekonstruované budovy Mánesa. Jsme silně znepokojení bezmocí nadace nalézt náplň pro budovu, kterou nechala opravit na dluh, a myslíme si, že by měla veřejně přiznat také svůj ekonomický neúspěch. Větší otevřenost vůči odborné veřejnosti vidíme jako podmínku pro případné společné hledání východiska, řekl předseda spolku Skutek, kurátor Jiří Ptáček. Čtěte také: Nový Mánes stojí 800 tisíc měsíčně. Co se tam bude dít? Zahajovací výstava v Mánesu je zatím bez pokračování / tyden.cz / str. 00 / Umění ČTK Pražská výstavní síň Mánes po nedávno dokončené rekonstrukci zatím neplánuje žádné další výstavy. Ta první, jíž Mánes provoz koncem května po dvouleté opravě zahájil, skončí o víkendu. Další výstavy v hlavním sále zatím nebudou. Čekáme na druhou etapu kolaudace, musíme udělat ještě nějaké stavební úpravy, řekl předseda správní rady Nadace českého výtvarného umění, které Mánes patří, Petr Kuthan. Pražská výstavní síň Mánes po nedávno dokončené rekonstrukci zatím neplánuje žádné další výstavy. Ta první, jíž Mánes provoz koncem května po dvouleté opravě zahájil, skončí o víkendu. Další výstavy v hlavním sále zatím nebudou. Čekáme na druhou etapu kolaudace, musíme udělat ještě nějaké stavební úpravy, řekl předseda správní rady Nadace českého výtvarného umění, které Mánes patří, Petr Kuthan. Výstava kreslíře a karikaturisty Ivana Steigera, která byla oproti původnímu plánu o měsíc prodloužena, skončí tedy v příštích dnech a bude zatím také jediným výstavním projektem v obnoveném Mánesu. Podle Kuthana se v domě zatím uskuteční krátkodobé komerční akce, které 6\n7 náročnou rekonstrukci pomáhají splatit. Podobně se v minulých měsících ve významné pražské funkcionalistické památce konala módní přehlídka nebo v ní byl předváděn vůz Ferrari California T. Budova Mánesa by měla po rekonstrukci nabízet také kanceláře a restauraci, právě na její kolaudaci nadace čeká. Podle Kuthana se ještě musejí učinit stavební úpravy i v hlavním výstavním sále, který má být multifunkční. Kolaudace celé budovy by podle něj měla být v září. Ani na webu nadace žádný plánovaný výstavní program není. Bývalý předseda správní rady Nadace českého výtvarného umění Petr Siegl již dříve řekl, že o výstavu v tradičním pražském galerijním prostoru mají umělci zájem, bude ale podle něj nutné, aby se na jeho provozu například s podporou sponzorů finančně podíleli. Nadace musí kvůli rekonstrukci splácet více než stomilionový dluh. Složení výstavního programu bude mít na starosti nadace. Ta čelí dlouhodobě kritice od části výtvarné obce za to, jakým způsobem spravuje svůj majetek. Přestože dříve spravovala rozsáhlý majetek, na stopadesátimilionovou rekonstrukci si musela vzít úvěr, kvůli němuž zastavila samotnou budovu Mánesa. Podle těch, kdo vytvořili její stínovou správní radu, nadace nedostatečně zastupuje výtvarnou scénu a její správní rada není volena transparentně. Nadace výtky odmítá, uvádí, že kritici mohou prostřednictvím nějakého spolku také do správní rady kandidovat. Tak se před květnovou volbou nových členů správní rady stalo, ale žádný z pěti kandidátů spolku Skutek zvolen nebyl. Rada se jen zčásti obnovila, současný její předseda Petr Kuthan zasedal již v předchozí správní radě. Nezvolením ani jednoho z kandidátů nadace prokázala nezájem o názory velké části umělců, kritiků a podporovatelů českého umění. NČVU se stává naprosto nevěrohodným reprezentantem české výtvarné obce, uvedl již dříve předseda spolku Skutek, kurátor Jiří Ptáček html V Mánesu po rekonstrukci končí první výstava. Další zatím výstavní síň nechystá / ihned.cz / str. 00 / art.ihned.cz / ČTK Módní přehlídka či vystavené ferrari pomáhají výstavní síni Mánes v Praze splácet dluh po rekonstrukci. Náplň však prostor hledá jen těžce. Poté, co v něm skončí první výstava, žádné další naplánované nemá. Pražská výstavní síň Mánes po nedávno dokončené rekonstrukci zatím neplánuje žádné další výstavy. Ta první, jíž Mánes provoz koncem května po dvouleté opravě zahájil, skončí o víkendu. Další výstavy v hlavním sále zatím nebudou. Čekáme na druhou etapu kolaudace, musíme udělat ještě nějaké stavební úpravy, řekl v pondělí předseda správní rady Nadace českého výtvarného umění, které Mánes patří, Petr Kuthan. Výstava kreslíře a karikaturisty Ivana Steigera, která byla oproti původnímu plánu o měsíc prodloužena, skončí tedy v příštích dnech a bude zatím také jediným výstavním projektem v obnoveném Mánesu. Podle Kuthana se v domě zatím uskuteční krátkodobé komerční akce, které náročnou rekonstrukci pomáhají splatit. Podobně se v minulých měsících ve významné pražské funkcionalistické 7\n8 památce konala módní přehlídka nebo v ní byl předváděn vůz Ferrari California T. Budova Mánesa by měla po rekonstrukci nabízet také kanceláře a restauraci, právě na její kolaudaci nadace čeká. Podle Kuthana se ještě musejí učinit stavební úpravy i v hlavním výstavním sále, který má být multifunkční. Kolaudace celé budovy by podle něj měla být v září. Ani na webu nadace žádný plánovaný výstavní program není. Bývalý předseda správní rady Nadace českého výtvarného umění Petr Siegl již dříve řekl, že o výstavu v tradičním pražském galerijním prostoru mají umělci zájem, bude ale podle něj nutné, aby se na jeho provozu například s podporou sponzorů finančně podíleli. Nadace musí kvůli rekonstrukci splácet více než stomilionový dluh. Složení výstavního programu bude mít na starosti nadace. Ta čelí dlouhodobě kritice od části výtvarné obce za to, jakým způsobem spravuje svůj majetek. Přestože dříve měla na starosti rozsáhlý majetek, na stopadesátimilionovou rekonstrukci si musela vzít úvěr, kvůli němuž zastavila samotnou budovu Mánesa. Pražský Mánes prošel rekonstrukcí a chystá otevření. Spory trvají dál - čtěte ZDE Klasik současné české malby Načeradský vystavuje v Mánesu - čtěte ZDE Podle těch, kdo vytvořili její stínovou správní radu, nadace nedostatečně zastupuje výtvarnou scénu a její správní rada není volena transparentně. Nadace výtky odmítá, uvádí, že kritici mohou prostřednictvím nějakého spolku také do správní rady kandidovat. Tak se před květnovou volbou nových členů správní rady stalo, ale žádný z pěti kandidátů spolku Skutek zvolen nebyl. Rada se jen zčásti obnovila, její současný předseda Petr Kuthan zasedal již v předchozí správní radě. Nezvolením ani jednoho z kandidátů nadace prokázala nezájem o názory velké části umělců, kritiků a podporovatelů českého umění. NČVU se stává naprosto nevěrohodným reprezentantem české výtvarné obce, uvedl již dříve předseda spolku Skutek, kurátor Jiří Ptáček. Mánes k pronájmu / Art + antiques / str. 06 / Zprávy Praha - Nadace českého výtvarného umění, která spravuje výstavní síň Mánes, v květnu volila novou správní radu a na konci měsíce také vernisáží výstavy karikaturisty Ivana Steigera zahájila s několikaletým zpožděním provoz v zrekonstruované budově na pražském Masarykově nábřeží. Nová správní rada se skládá z následujících členů: fotografka Dana Kyndrová, malíř Karel Míšek, textilní výtvarnice Ludmila Kaprasová, restaurátor Petr Kuthan, malířka Marie Filippovová, restaurátor Michal Polák, designéři Jakub Konupka a Jan Hora a fotografka Ivana Matějková. Žádná revoluce se nekonala, prvních pět jmenovaných zasedalo již v radě předešlé. Značná personální kontinuita je dána nadačními statutami. Ty stanovují, že je mandát radních tříletý a že se po uplynutí funkčního období vždy jedna třetina rady obměňuje. Noví radní jsou ovšem voleni zbylými dvěma třetinami členů správní rady původní. Tedy prvních pět volilo zbylé čtyři. Ředitelkou nadace zodpovědnou za provozní záležitosti dál zůstává Dagmar Baběradová. Na tiskové konferenci, která u příležitosti znovuotevření Mánesa proběhla, odmítl čerstvý předseda správní rady Petr Kuthan průběh volby dále komentovat. Veřejnosti tak zůstává zatím skryto, kdo všechno do rady vlastně kandidoval. Jména a životopisy kandidátů nadace slibuje zveřejnit 8\n9 později. Podle nadačních statut členy správní rady navrhují autoři děl výtvarného umění, sdružení výtvarných umělců mající právní subjektivitu, případně skupiny těchto sdružení. Právě tohoto ustanovení využil loni vzniklý umělecký spolek Skutek a nominoval do rady stínové radní z iniciativy Mánes umělcům (Rostislava Koryčánka, Isabelu Grosseovou, Marcela Fišera, Jiřího Thýna, Johanu Lomovou). Nikdo z nich ovšem do rady zvolen nebyl. Nominace jsme chápali jako šanci nadaci otevřít se umělecké scéně. Nepředpokládali jsme sice velký úspěch, ale výsledku rozumíme jako výrazu přetrvávající neochoty komunikovat a vyrovnávat se s kritickými názory, komentoval výsledek předseda Skutku Jiří Ptáček. Stínovou radu Mánesa zvolili zástupci výtvarné obce v otevřených volbách loni v květnu. Zorganizovala je iniciativa Mánes umělcům, jež před tím během dvoudenní symbolické okupace výstavní síně na vltavském nábřeží upozornila na neprůhlednost činnosti Nadace českého výtvarného umění. Velký otazník visel (a visí) nad rekonstrukcí budovy, kterou si pro své účely na konci 20. let postavil SVU Mánes (její celková cena se nakonec se podle Kuthana vyšplhala na 160 milionů korun). Aby ji mohla nadace financovat, vyčlenila budovu v centru Prahy z nadačního majetku a převedla ji na nově zřízenou společnost Apella fine arts, která ji následně použila jako záruku na potřebný bankovní úvěr. Právě úvěr se ukazuje být koulí na noze znesnadňující smysluplný provoz výstavní síně. Jejím hlavním posláním se zdá být generování zisku (Kuthan odhaduje měsíční splátky od nového roku na 700 až 800 tisíc korun). Malou ochutnávku budoucí programové náplně Mánesa představovala česká premiéra vozu Ferrari California T, která byla na začátku května vůbec první akcí v nově zrekonstruované budově. To, že Mánes bude muset vydělávat peníze, ostatně nynější předseda správní rady Kuthan nijak zvlášt netají. Abychom tu mohli pořádat nezávislé výstavní projekty, tak je budeme muset prokládat opravdu značně komerčními pronájmy nebo komerční spoluprací, prohlásil letos v únoru v Českému rozhlasu. Prostě proto, abychom z této budovy mohli získat maximální finanční prostředky právě k splácení tohoto úvěru, dodal. Otázka ovšem je, co si představit v rubrice nezávislé výstavní projekty, tak jak ji chápe vedení Nadace českého výtvarného umění. Standardnímu provozu výstavní instituce je každopádně Mánes zatím hodně vzdálen. Výstavní program neřkuli náznak nějaké dramaturgické koncepce galerie zatím neexistuje. Kurátora přitom nadace ani zaměstnat neplánuje a nehodlá ani zřídit výstavní radu, ta by totiž podle Pera Kuthana mohla vést jedině k zpronevěře finančních prostředků. Na tiskové konferenci padla rovněž otázka, proč právě zahájená výstava Ivana Steigera trvá pouze měsíc. Takováto výstavní perioda je v Mánesu tradicí, neváhal s odpovědí Kuthan. Reagoval ovšem také umělec sám - výstavu by si prý dokázal představit delší, na delší pronájem ovšem nemá peníze. Nový Mánes stojí 800 tisíc měsíčně. Co se tam bude dít? / echo24.cz / str. 00 / Panorama, Galerie, Krátké zprávy Lukáš Růžička Na jednom z kreslených vtipů Ivana Steigera sedí spokojený chlapík před svým (možná čerstvě zrekonstruovaným) domkem a přes dokonale posekaný trávník hledí do dáli. Divák ale pozoruje, že pod upravenou plochou je ve skutečnosti obří jáma na harampádí, aniž by chlapíkovi navršené problémy překážely ve výhledu. Výjev mimoděk evokuje situaci výstavní síně Mánes, která se po dvouleté rekonstrukci částečně otevírá právě retrospektivou karikaturisty a malíře Steigera. Na jednom z kreslených vtipů Ivana Steigera sedí spokojený chlapík před svým (možná čerstvě zrekonstruovaným) domkem a přes dokonale posekaný trávník hledí do dáli. Divák ale pozoruje, že pod upravenou plochou je ve skutečnosti obří jáma na harampádí, aniž by chlapíkovi navršené problémy překážely ve výhledu. Výjev mimoděk evokuje situaci výstavní síně Mánes, která se po 9\n10 dvouleté rekonstrukci částečně otevírá právě retrospektivou karikaturisty a malíře Steigera. Oprava a modernizace slavné funkcionalistické památky na Rašínově nábřeží v Praze stála 160 milionů korun. S pomocí dobových fotografií se oživily luxfery a terasa připomínající palubu parníku, opravila se oprýskaná omítka, celá budova je osazená technologickými vnitřnostmi, které zajistí bezpečnost i klima pro vystavovaná díla. Naopak jsou pryč některé prvky, které se postupem času vzdalovaly původní vizi architekta Otakara Novotného. Otázkou zůstává, kolik výstav se v Mánesu vlastně bude konat, do jaké míry budova nad Vltavou poslouží umění a do jaké komerčním zájmům. To děsí část umělecké obce, která založila výzvu Mánes umělcům, do níž se zapojili mimo jiné Milena Bartlová, Tomáš Císařovský, Kryštof Kintera, Eva Kot átková, Dominik Lang, Vladimir 518 nebo Jiří Thýn. Gastronomie zaplatí umění Mánes patří Nadaci českého výtvarného umění, která pronajme kanceláře v prvním patře, bistro, kavárnu a francouzskou restauraci s výhledem na řeku a vysoký strop, který kdysi zdobil štětec Emila Filly. V samotném výstavním sále se má střídat umění a komerční akce z oblasti kultury, předseda nadace Petr Kuthan zatím neprozradil, jaké jsou konkrétní plány. Zmínil jen to, že i automobil BMW podle něj může být kusem krásného umění. A už v prvním květnovém týdnu měl v galerii premiéru kabriolet od Ferrari. Nadace celý objekt převedla na firmu, kterou sama založila, aby se s ním dalo ručit při úvěru, z něhož se rekonstrukce financuje. Měsíční splátka se podle Kuthana pohybuje v rozmezí 700 až 800 tisíc korun. Návštěva galerie bude stát 120 korun, snížené vstupné je 90 korun, každou středu od 17 do 20 hodin bude vstup zdarma pro všechny. Provoz a splátky tak mají financovat hlavně pronájmy a gastronomická zařízení stejně jako v minulosti Mánesu, který byl zadlužený v podstatě od svého vzniku. Podle nadace má Mánes navazovat na předválečnou tradici, kdy sloužil nejen výstavám, ale i společenským akcím nebo dobré gastronomii. Mánes ve své historii zažil autosalon i osmdesátiny prezidenta Masaryka. V minulosti byly součástí Mánesu také přednáškové místnosti, klubovna nebo zázemí pro publikační činnost. V současném Mánesu podobné prostory nejsou. Nezvolíme vás, ale pojd te kandidovat Na přelomu 20. a 30. let si budovu postavil ze svých prostředků Spolek výtvarných umělců Mánes, mezi jehož zakladateli byli Mikoláš Aleš nebo Luděk Marold. V roce 1956 komunisti spolek zrušili a místo něj dosadili Český fond výtvarných umění, který měl mimo jiné přispívat k rozvoji nového písemnictví a umění, sloužících výstavbě socialismu a kulturnímu povznesení lidu. Nadace českého výtvarného umění vznikla v roce 1994 jako Nadace Český fond umění a ze zákona se stala právním nástupcem komunistické organizace. Výzvě Mánes umělcům se nelíbí především neprůhlednost nadace a její správní rady a také to, že nereprezentuje a nepouští mezi sebe mladé umělce. Nadace vždy kritiku odmítala a tvrdila, že kverulanti mají sami do nadace kandidovat prostřednictvím uměleckých spolků. Někteří z kritiků ze spolku Skutek do rady v minulých dnech kandidovali, ale žádný z nich zvolen nebyl. Zatím není zřejmé ani to, kdo zvolen byl, protože na internetové stránce nadace stále visí dřívější složení. K informaci se nedostali ani neúspěšní kandidáti. Ukradli si ho sami. Neprůhledností kolem lukrativní nemovitosti, která je sama o sobě prosvětlená díky velkým oknům, bylo několik. Po revoluci se ozvalo dvacet původních členů Spolku výtvarných umělců Mánes s nárokem na restituci, ale soud jim nevyhověl. Nadace k tomu dnes na svém webu dodává: Spolek Mánes nebyl obětí ohavné doby. Jeho členové byli až na čestné výjimky jejími aktivními spolutvůrci, mimo jiné prostřednictvím své mohutné účasti ve vedení nových ideových 10\nRoman Štětina: Umění mi zachránilo život, byl jsem ztracený Roman Štětina je umělec bez nálepky. Nebo lépe řečeno doposud byl. Jedna věc už se mu totiž neodpáře, v listopadu se stal 25. laureátem prestižní