Předehra (02) - RUR Science fiction\nDomin(sedí u velikého amerického psacího stolu v otáčecím křesle. Na stole žárovka, telefon, těžítka, pořadač dopisů, atd., na stěně vlevo veliké mapy s lodními a železničními liniemi, veliký kalendář, hodiny, jež ukazují něco málo před polednem; na stěně vpravo tištěné plakáty: »Nejlacinější práce: Rossumovi Roboti« »Tropičtí Roboti, nový vynález. Kus 150 d.« »Každý si kup svého Robota!« »Chcete zlevnit svoje výrobky? Objednejte si Rossumovy Roboty.« Dále jiné mapy, dopravní lodní řád, tabulka s telegrafickými záznamy kursů atd. V kontrastu k této výzdobě stěn je na zemi nádherný turecký koberec, vpravo kulatý stůl, pohovka, kožená klubovní křesla a knihovna, v níž místo knih stojí láhve s vínem a kořalkami. Vlevo pokladna. Vedle Dominova stolu psací stroj, na němž píše dívka Sulla.)\nDomin(diktuje): - že neručíme za zboží poškozené dopravou. Upozornili jsme vašeho kapitána hned při nakládání, že loď je nezpůsobilá k dopravě Robotů, takže zkáza nákladu nepadá na náš účet. Znamenáme se - za Rossum s Universal Robots - Hotovo?\nDomin: Nový list. Friedrichswerke, Hamburk. - Datum. - »Potvrzujeme objednávku patnáct tisíc Robotů -« (zazvoní domácí telefon. Domin: jej zvedne a mluví do něho) Haló - Zde centrální - ano. - Zajisté. Ale ano, jako vždycky. - Ovšem, kabelujte jim. - Dobrá - (zavěsí telefon) Kde jsem přestal?\nSulla: Potvrzujeme objednávku na patnáct tisíc Robotů.\nDomin(zamyšleně): Patnáct tisíc Robotů. Patnáct tisíc Robotů.\nMarius(vstoupí): Pane řediteli, nějaká dáma prosí -\nMarius: Nevím. Podává vizitku.\nDomin(čte): Prezident Glory. - Že prosím.\nMarius(otevře dveře): Račte, paní.\nHelena: Pan centrální ředitel Domin?\nHelena: Jdu k vám -\nDomin: - s lístkem prezidenta Gloryho. To stačí.\nHelena: Prezident Glory je můj otec. Jsem Helena: Gloryová.\nDomin: Slečno Gloryová, je pro nás neobyčejnou ctí, že - že -\nHelena: - že vám nemůžeme ukázat dveře.\nDomin: - že smíme pozdravit dceru velkého prezidenta. Prosím, posaďte se. Sullo, můžete odejít. (Sulla odejde)\nDomin(usedne): Čím mohu posloužit, slečno Gloryová?\nHelena: Já jsem přijela -\nDomin: - podívat se na naši tovární výrobu lidí. Jako všechny návštěvy. Prosím, beze všeho.\nHelena: Myslela jsem, že je zakázáno -\nDomin: - vstoupit do továrny, ovšem. Jenže každý sem přijde s něčí vizitkou, slečno Gloryová.\nHelena: A vy ukážete každému ... ?\nDomin: Jen něco. Výroba umělých lidí, slečno, je tovární tajemství.\nHelena: Proč mne nenecháte domluvit?\nDomin: Prosím za prominutí. Chtěla jste snad říci něco jiného?\nHelena: Chtěla jsem se jen zeptat -\nDomin: - zda bych vám zcela výjimečně neukázal naši továrnu. Ale zajisté, slečno Gloryová.\nHelena: Jak víte, že jsem se na to chtěla ptát?\nDomin: Všichni se ptají stejně. Vstane. Ze zvláštní úcty, slečno, vám ukážeme víc než jiným a - jedním slovem -\nHelena: Děkuji vám.\nDomin: Zavážete-li se, že nikomu neprozradíte ani to nejmenší -\nHelena(vstane a podává mu ruku): Mé čestné slovo.\nDomin: Děkuji. Nechtěla byste snad sejmout závoj?\nHelena: Ach ovšem, vy chcete vidět - Promiňte.\nHelena: Kdybyste mi pustil ruku.\nDomin(pustí) Prosím za prominutí.\nHelena(snímá závoj): Chcete vidět, nejsem-li vyzvědač. Jak jste opatrní.\nDomin(pozoruje ji nadšeně): Hm - ovšem - my - tak jest.\nHelena: Vy mi nedůvěřujete?\nDomin: Neobyčejně, slečno hele - pardon, slečno Gloryová. Vskutku neobyčejně potěšen - Měla jste dobrou plavbu?\nHelena: Ano. Proč -\nDomin: Protože - míním totiž - že jste ještě velmi mladá.\nHelena: Půjdeme hned do továrny?\nDomin: Ano. Myslím dvaadvacet, ne?\nHelena: Dvaadvacet čeho?\nHelena: Jedenadvacet. Proč to chcete vědět?\nDomin: Protože - poněvadž - (s nadšením) Zdržíte se déle, že ano?\nHelena: Podle toho, co mi ukážete z výroby.\nDomin: Čertova výroba! Ale zajisté, slečno Gloryová, všechno uvidíte. Prosím, posaďte se. Zajímala by vás historie vynálezu?\nHelena: Ano, prosím vás. (usedne)\nDomin: Tak tedy. (sedne si na psací stůl, pozoruje Helenu uchvácen a odříkává rychle) Bylo to roku 1920 kdy se starý Rossum veliký filozof ale tehdy ještě mladý učenec odebral na tento daleký ostrov aby studoval mořské živočišstvo tečka. Přitom se pokoušel napodobit chemickou syntézou živou hmotu řečenou protoplazma až najednou objevil látku která se chovala naprosto jako živá hmota ač byla jiného chemického složení to bylo roku 1932, právě čtyři sta čtyřicet let po objevení Ameriky, uf.\nHelena: To umíte zpaměti?\nDomin: Ano; fyziologie, slečno Gloryová, není mým řemeslem. Tak dál?\nDomin(slavnostně): A tehdy, slečno, starý Rossum napsal mezi své chemické vzorce tohleto: „Příroda našla jeden způsob, jak organizovat živou hmotu. Je však jiný způsob, jednodušší, tvárnější a rychlejší, na nějž příroda vůbec nenarazila. Tuto druhou cestu, po které se mohl brát vývoj života, jsem dnešního dne objevil.“ Představte si, slečno, že tahle veliká slova psal nad chrchlem jakéhosi koloidálního rosolu, který by ani pes nesežral. Představte si ho, že sedí nad zkumavkou a myslí na to, jak z ní vyroste celý strom života, jak z ní budou vycházet všechna zvířata, počínajíc vířníkem a končíc - končíc samotným člověkem. Člověk z jiné látky, než jsme my. Slečno Gloryová, to byl ohromný okamžik.\nHelena: N - n - nevím. Myslím, že jen málo.\nDomin: Já docela nic. Víte, pomocí těch vodiček mohl dělat, co chtěl. Mohl třeba dostat medúzu se sokratovským mozkem nebo žížalu padesát metrů dlouhou. Ale protože neměl kousku humoru, vzal si do hlavy, že udělá normálního obratlovce nebo snad člověka. A tak se do toho pustil.\nHelena: A to nesmím nikomu prozradit?\nDomin: Nikomu na světě.\nHelena: Škoda, že už je to ve všech čítankách.\nDomin: Škoda. Seskočí ze stolu a usedne vedle Heleny. Ale víte, co v čítankách není? Ťuká si na čelo. Že byl starý Rossum úžasný blázen. Vážně, slečno Gloryová, ale tohle nechte pro sebe. Ten starý výstředník chtěl opravdu dělat lidi.\nHelena: Ale vždyť vy děláte lidi!\nDomin: Přibližně, slečno Heleno. Ale starý Rossum to mínil doslovně. Víte, chtěl jaksi vědecky sesadit Boha. Byl strašlivý materialista, a proto to všechno dělal. Nešlo mu o nic víc než podat důkaz, že nebylo žádného Pánaboha zapotřebí. Proto si umanul udělat člověka navlas, jako jsme my. Znáte trochu anatomii?\nHelena: Jen - docela málo.\nDomin: Já také. Představte si, že si vzal do hlavy vyrobit všechno do poslední žlázy jako v lidském těle. Slepé střevo, mandle, pupek, samé zbytečnosti. Dokonce i - hm - i pohlavní žlázy.\nHelena: Ale ty přece - ty přece -\nDomin: - nejsou zbytečné, já vím. Ale mají-li se lidé uměle vyrábět, pak není - hm - nijak třeba -\nDomin: Ukážu vám v muzeu, co spackal za deset let dohromady. Měl to být muž, žilo to celé tři dny. Starý Rossum neměl trochy vkusu. Bylo to hrozné. Bylo to hrozné, co udělal. Ale mělo to uvnitř všechno, co má člověk. Skutečně, úžasně piplavá práce. A tehdy sem přišel inženýr Rossum, synovec starého. Geniální hlava, slečno Gloryová. Jak uviděl, co tropí starý, řekl: »To je nesmysl, vyrábět člověka deset let. Nebudeš-li ho vyrábět rychleji než příroda, pak na ten celý krám nakašlat.« A pustil se sám do anatomie.\nHelena: V čítankách je to jinak.\nDomin(vstane): V čítankách je placená reklama a ostatní je nesmysl. Stojí tam například, že Roboty vynalezl starý pán. Zatím se starý pán hodil na univerzitu, ale o tovární výrobě neměl ponětí. Myslel, že udělá skutečné lidi, tedy snad nějaké nové Indiány, docenty nebo idioty, víte? A teprve mladý Rossum měl nápad udělat z toho živé a inteligentní pracovní stroje. Co je v čítankách o spolupráci obou velikých Rossumů, je povídačka. Ti dva se ukrutně hádali. Starý ateista neměl drobet pochopení pro industrii, a konečně ho mladý zavřel do nějaké laboratoře, aby se tam piplal se svými velikými potraty, a začal to vyprávět sám, po inženýrsku. Starý Rossum ho doslovně proklel a do své smrti usmolil ještě dvě fyziologické obludy, až ho nakonec našli v laboratoři mrtvého. To je celá historie.\nHelena: A co tedy mladý?\nDomin: Mladý Rossum, slečno, to byl nový věk. Věk výroby po věku poznání. Když si okoukl anatomii člověka, viděl hned, že je to příliš složité a že by to dobrý inženýr udělal jednodušeji. Začal tedy předělávat anatomii a zkoušel, co se dá vynechat nebo zjednodušit - Zkrátka, slečno Gloryová, nenudí vás to?\nHelena: Ne, naopak, je to hrozně zajímavé.\nDomin: Tak tedy mladý Rossum si řekl: Člověk, to je něco, co dejme tomu cítí radost, hraje na housle, chce jít na procházku a vůbec potřebuje dělat spoustu věcí, které - které jsou vlastně zbytečné.\nDomin: Počkejte. Které jsou zbytečné, když má třeba tkát nebo sčítat. Naftový motor nemá mít třapce a ornamenty, slečno Gloryová. A vyrábět umělé dělníky je stejné jako vyrábět naftové motory. Výroba má být co nejjednodušší a výrobek prakticky nejlepší. Co myslíte, jaký dělník je prakticky nejlepší?\nHelena: Nejlepší? Snad ten, který - který - Když je poctivý - a oddaný.\nDomin: Ne, ale ten nejlacinější. Ten, který má nejmíň potřeb. Mladý Rossum vynalezl dělníka s nejmenším počtem potřeb. Musel ho zjednodušit. Vyhodil všechno, co neslouží přímo práci. Tím vlastně vyhodil člověka a udělal Robota. Drahá slečno Gloryová, Roboti nejsou lidé. Jsou mechanicky dokonalejší než my, mají úžasnou rozumovou inteligenci, ale nemají duši. Ó, slečno Gloryová, výrobek inženýra je technicky vytříbenější než výrobek přírody.\nHelena: Říká se, že člověk je výrobek boží.\nDomin: Tím hůř. Bůh neměl ani ponětí o moderní technice. Věřila byste, že si nebožtík mladý Rossum zahrál na Boha?\nHelena: Jak, prosím vás?\nDomin: Začal vyrábět Nadroboty. Pracovní obry. Zkusil to s postavami čtyřmetrovými, ale to byste nevěřila, jak se ti mamuti lámali.\nDomin: Ano. Z ničeho nic jim praskla noha nebo něco. Naše planeta je patrně trochu malá pro obry. Teď děláme jen Roboty přirozené velikosti a velmi slušné lidské úpravy.\nHelena: Viděla jsem první Roboty u nás. Obec je koupila ... chci říci vzala do práce -\nDomin: Koupila, drahá slečno. Roboti se kupují.\nHelena: - získala jako metaře. Viděla jsem je mést. Jsou tak divní, tak tiší.\nDomin: Viděla jste mou písařku?\nHelena: Nevšimla jsem si.\nDomin(zvoní): Víte, akciová továrna Rossumových Univerzálních Robotů dosud nevyrábí jednotné zboží. Máme jemnější a hrubší Roboty. Ti lepší budou snad žít dvacet let.\nHelena: Pak hynou?\nDomin: Ano, opotřebují se.\nDomin: Sullo, ukažte se slečně Gloryové.\nHelena(vstane a podává jí ruku): Těší mne. Je vám asi hrozně smutno tak daleko od světa, viďte?\nSulla: To neznám, slečno Gloryová. Račte usednout, prosím.\nHelena(usedne): Odkud jste, slečno?\nSulla: Odtud, z továrny.\nHelena: Ach, vy jste se narodila tady?\nSulla: Ano, byla jsem tu udělána.\nDomin(směje se): Sulla není člověk, slečno, Sulla je Robot.\nHelena: Prosím za odpuštění -\nDomin(položí ruku Sulle na rameno): Sulla se nehněvá. Podívejte se, slečno Gloryová, jakou děláme pleť. Sáhněte jí na tvář.\nHelena: Oh, ne, ne!\nDomin: Nepoznala byste, že je z jiné látky než my. Prosím, má i typické chmýří blondýnek. Jen oči jsou drobátko - Ale zato vlasy! Obraťte se, Sullo!\nHelena: Přestaňte už!\nDomin: Pohovořte s hostem, Sullo. Je to vzácná návštěva.\nSulla: Prosím, slečno, posaďte se. (obě usednou) Měla jste dobrou plavbu?\nHelena: Ano - za - zajisté.\nSulla: Nevracejte se po Amélii, Slečno Gloryová. Barometr silně klesá, na 705. Počkejte na Pensylvánii, to je velmi dobrá, velmi silná loď.\nDomin(směje se): Dost, Sullo, dost. Ukažte nám, jak umíte francouzsky.\nHelena: Vy umíte francouzsky?\nHelena(vyskočí): To je humbuk! Vy jste šarlatán! Sulla není Robot, Sulla je děvče jako já! Sullo, to je hanebné - proč hrajete takovou komedii?\nHelena: ne, ne, vy lžete! Oh, Sullo, odpusťte, já vím - donutili vás, abyste jim dělala reklamu! Sullo, vy jste děvče jako já, že? Řekněte!\nDomin: Lituji, slečno Gloryová. Sulla je Robot.\nHelena: Vy lžete!\nDomin(vztyčí se): Jakže? - (zazvoní) Promiňte, slečno, pak vás musím přesvědčit.\nDomin: Marie, doveďte Sullu do pitevny, aby ji otevřeli. Rychle!\nDomin: Do pitevny. Až jí rozříznou, půjdete se na ní podívat.\nDomin: Pardon, mluvila jste o lži.\nHelena: Vy ji chcete dát zabít?\nDomin: Stroje se nezabíjejí.\nHelena(obejme Sullu): Nebojte se, Sullo, já vás nedám! Řekněte, drahoušku, jsou k vám všichni tak suroví? To se nesmíte dát líbit, slyšíte? Nesmíte, Sullo!\nHelena: To je hrrozné!\nHelena: Oh, přestaňte! Pošlete je aspoň pryč!\nDomin: Marie, Sullo, můžete odejít.\nHelena: Jsou hrrozné! To je ohavné, co děláte!\nDomin: Proč ohavné?\nHelena: Nevím. Proč - proč jste jí dali jméno Sulla?\nDomin: Nehezké jméno?\nHelena: Je to mužské jméno. Sulla byl římský vojevůdce.\nDomin: Oh, myslili jsme, že Marius a Sulla byli milenci.\nHelena: Ne, Marius a Sulla byli vojevůdci a bojovali proti sobě roku - roku - Nevím už.\nDomin: Pojďte sem k oknu. Co vidíte?\nDomin: To jsou Roboti. Všichni naši dělníci jsou Roboti. A tady dole, vidíte něco?\nHelena: Nějaká kancelář.\nDomin: Účtárna. A v ní -\nHelena: - plno úředníků.\nDomin: To jsou Roboti. Všichni naši úředníci jsou Roboti. Až uvidíte továrnu -\nDomin: Poledne. Roboti nevědí, kdy přestat v práci. Ve dvě hodiny vám ukážu díže.\nHelena: Jaké díže?\nDomin(suše): Měsidla na těsto. V každém se míchá látka na tisíc Robotů najednou. Potom kádě na játra, mozky a tak dále. Pak uvidíte továrnu na kosti. Potom vám ukážu přádelnu.\nHelena: Jakou přádelnu?\nDomin: Přádelnu nervů. Přádelnu žil. Přádelnu, kde běží najednou celé kilometry zažívacích rour. Pak je montovna, kde se to dává dohromady, víte, jako automobily. Každý dělník přidělá jen jednu součást, a zas to samočinně běží dál k druhému, třetímu, donekonečna. To je nejzajímavější podívaná. Pak přijde sušárna a skladiště, kde čerstvé výrobky pracují.\nHelena: Proboha, hned musejí pracovat?\nDomin: Pardon. Pracují, jako pracuje nový nábytek. Zvykají si na existenci. Jaksi uvnitř srůstají či co. Mnoho v nich dokonce nově narůstá. Rozumíte, musíme nechat drobet místa pro přirozený vývoj. A zatím se výrobky apretují.\nHelena: Co to je?\nDomin: Tolik co u lidí »škola«. Učí se mluvit, psát a počítat. Mají totiž úžasnou paměť. Kdybyste jim přečetla dvacetisvazkový Naučný slovník, budou vám všechno opakovat po pořádku. Něco nového nikdy nevymyslí. Mohli by docela dobře učit na univerzitách. Pak se roztřídí a rozešlou. Denně patnáct tisíc kusů, nepočítajíc stálé procento vadných, které se hodí do stoupy... a tak dále a tak dále.\nHelena: Zlobíte se na mne?\nDomin: Ale chraň bůh! Myslím jen, že .. že jsme mohli mluvit o jiných věcech. Je nás tu jen hrstka mezi stotisíci Roboty, a žádná žena. Mluvíme jen o výrobě, celý den, každý den - Jsme jako prokletí, slečno Gloryová.\nHelena: Mně je tak líto, že jsem řekla, že - že - že lžete -\nDomin: Vejděte, mládenci.\nDr. Gall: Pardon, nerušíme?\nDomin: Pojďte sem. Slečno Gloryová, to jsou Alquist, Fabry, Gall, Hallemeier. Dcera prezidenta Gloryho.\nHelena(v rozpacích): Dobrý den.\nFabry: Neměli jsme potuchy -\nDr. Gall: Nekonečně poctěni -\nAlquist: Buďte vítána, slečno Gloryová.\nBusman: Haló, co tu máte?\nDomin: Sem, Busmane. To je náš Busman, slečno. Dcera prezidenta Gloryho.\nHelena: Těší mne.\nBusman: Jemináčku, to je sláva! Slečno Gloryová, smíme kabelovat do novin, že jste ráčila zavítat -?\nHelena: Ne, ne, prosím vás!\nDomin: Prosím, slečno, posaďte se.\n(Fabry, Busman: a Dr. Gall: přitahují lenošky)\nFabry: Prosím -\nBusman: Račte -\nDr. Gall: Pardon -\nAlquist: Slečno Gloryová, jakou jste měla cestu?\nDr. Gall: Zdržíte se u nás déle?\nFabry: Co říkáte továrně, slečno Gloryová?\nHallemeier: Vy jste přijela na Amélii?\nDomin: Ticho, nechte mluvit slečnu Gloryovou.\nHelena(k Dominovi): O čem mám s nimi mluvit?\nDomin(s údivem): O čem chcete.\nHelena: Mám... smím mluvit docela otevřeně?\nDomin: Ale ovšem.\nHelena(váhá, pak zoufale odhodlána): Řekněte, není vám nikdy trapno, jak s vámi nakládají?\nFabry: Kdo, prosím?\nHelena: Všichni lidé.\nAlquist: S námi?\nDr. Gall: Proč myslíte?\nHallemeier: U sta hromů!\nBusman: Ale bůh uchovej, slečno Gloryová!\nHelena: Což necítíte, že byste mohli existovat lépe?\nDr. Gall: Přijde na to, slečno. Jak to myslíte?\nHelena: Myslím, že - vybuchne -, že je to ohavné! Že je to strašné! (Vstane) Celá Evropa mluví o tom, co se tu s vámi děje! Proto sem jedu, abych to uviděla, a je to tisíckrát horší, než si kdo mysli! Jak to můžete snášet?\nAlquist: Co snášet?\nHelena: Své postavení. Proboha, vždyť jste lidé jako my, jako celá Evropa, jako celý svět! To je skandální, to je nedůstojné, jak žijete!\nBusman: Propána, slečno!\nFabry: Ne, mládenci, má trochu pravdu. Žijeme tu jistě jako Indiáni.\nHelena: Hůř než Indiáni! Smím, oh, smím vám říkat bratři?\nBusman: Ale božíčku, pročpak ne?\nHelena: Bratři, nepřijela jsem jako dcera prezidentova. Přijela jsem za Ligu humanity. Bratři, Liga humanity má už přes dvě stě tisíc členů. Dvě stě tisíc lidi stojí za vámi a nabízí vám svou pomoc.\nBusman: Dvě stě tisíc lidí, panečku, to už je slušné, to je docela krásné.\nFabry: Říkám vám vždycky, není nad starou Evropu. Vidíte, nezapomněla na nás. Nabízí nám pomoc.\nDr. Gall: Jakou pomoc? Divadlo?\nHelena: Víc než to.\nAlquist: Vás samotnou?\nHelena: Oh, což o mne! Zůstanu, pokud bude třeba.\nBusman: Panebože, to je radost!\nAlquist: Domine, půjdu připravit pro slečnu nejlepší pokoj.\nDomin: Počkejte chvilku. Bojím se, že - že slečna Gloryová ještě nedomluvila.\nHelena: Ne, nedomluvila. Leda byste mi násilím zavřel ústa.\nDr. Gall: Harry, opovažte se!\nHelena: Děkuji vám. Věděla jsem, že mne budete chránit.\nDomin: Pardon, slečno Gloryová. Jste si tím jista, že mluvíte s Roboty?\nHelena(zarazí se): S kým jiným?\nDomin: Je mi líto. Ti pánové jsou totiž lidé jako vy. Jako celá Evropa.\nHelena(k ostatním): Vy nejste Roboti?\nBusman(řehtá se): Bůh uchovej!\nHallemeier: Fuj, Roboti!\nDr. Gall(směje se): Pěkně děkujem!\nHelena: Ale... to není možno!\nFabry: Na mou čest, slečno, my nejsme Roboti.\nHelena(k Dominovi): Proč jste mi tedy říkal, že všichni vaši úředníci jsou Roboti?\nDomin: Ano, úředníci. Ale ředitelové ne. Dovolte, slečno Gloryová: inženýr Fabry, generální technický ředitel Rossumových Univerzálních Robotů. Doktor Gall, přednosta fyziologického a výzkumného oddělení. Doktor Hallemeier, přednosta ústavu pro psychologii a výchovu Robotů. Konzul Busman, generální komerční ředitel, a stavitel Alquist, šéf staveb Rossumových Univerzálních Robotů.\nHelena: Odpusťte, pánové, že - že... - Je to hrrozné, co jsem provedla?\nAlquist: Ale chraň bůh, slečno Gloryová. Prosím, sedněte.\nHelena(usedne): Jsem hloupé děvče. Teď - teď mne pošlete první lodí zpátky.\nDr. Gall: Za nic na světě, slečno. Proč bychom vás posílali pryč?\nHelena: Protože už víte - protože - protože bych vám bouřila Roboty.\nDomin: Drahá slečno Gloryová, tady už bylo na sta spasitelů a proroků. Každá loď některého přiveze. Misionáře, anarchisty, Armádu spásy, všechno možné. To je vám úžasné, co je na světě církví a bláznů.\nHelena: A vy je necháte mluvit k Robotům?\nDomin: Proč ne? Doposud toho všichni nechali. Roboti si všechno pamatuji, ale nic víc. Dokonce se ani nesmějí tomu, co lidé říkají. Skutečně, přímo k nevíře. Baví-li vás to, drahá slečno, dovedu vás do skladiště Robotů. Je jich tam asi tři sta tisíc.\nBusman: Tři sta čtyřicet sedm tisíc.\nDomin: Dobrá. Můžete k ním promluvit, co chcete. Můžete jim přečíst bibli, logaritmy nebo co je vám libo. Můžete jim dokonce kázat o lidských právech.\nHelena: Oh, myslím, že... kdyby se jim ukázalo trochu lásky -\nFabry: Nemožno, slečno Gloryová. Nic není člověku cizejšího než Robot.\nHelena: Proč je tedy děláte?\nBusman: Hahaha, to je dobré! Proč se dělají Roboti!\nFabry: Pro práci, slečno. Jeden Robot nahradí dva a půl dělníka. Lidský stroj, slečno Gloryová, byl náramně nedokonalý. Musel se jednou konečně odstranit.\nBusman: Byl příliš drahý.\nFabry: Byl málo výkonný. Moderní technice už nemohl stačit. A za druhé - za druhé - je to veliký pokrok, že... pardon.\nFabry: Prosím za odpuštění. Je to veliký pokrok rodit strojem. Je to pohodlnější a rychlejší. Každé zrychlení je pokrok, slečno. Příroda neměla ponětí o moderním tempu práce. Celé dětství je technicky vzato holý nesmysl. Prostě ztracený čas. Neudržitelné mrhání časem, slečno Gloryová. A za třetí -\nHelena: Oh, přestaňte!\nFabry: Prosím. Dovolte, co vlastně chce ta vaše Liga - Liga - Liga humanity?\nHelena: Má zvláště - zvláště má chránit Roboty a - a zajistit jim - dobré zacházení.\nFabry: To není špatný cíl. Se stroji se má dobře zacházet. Namouduši, to si chválím. Nemám rád poškozené věci. Prosím vás, slečno Gloryová, zapište nás všechny za přispívající, za řádné, za zakládající členy té vaší Ligy!\nHelena: Ne, vy mi nerozumíte. My chceme - zvláště - my chceme Roboty osvobodit!\nHallemeier: Jak, prosím vás?\nHelena: Má se s nimi jednat... jednat... jako s lidmi.\nHallemeier: Aha. Mají snad hlasovat? Nemají dokonce dostávat mzdu?\nHelena: Ovšemže mají!\nHallemeier: Koukejme. A co by s ní, prosím vás, dělali?\nHelena: Koupili si... co potřebují... co by je těšilo.\nHallemeier: To je moc hezké, slečno; jenomže Roboty nic netěší. Hrome, co si mají koupit? Můžete je krmit ananasy, slámou, čím chcete; jim je to jedno, nemají vůbec chuti. Nemají na ničem zájmu, slečno Gloryová. U čerta, nikdo ještě neviděl, že by se Robot usmál.\nHelena: Proč... proč... proč je neuděláte šťastnější?\nHallemeier: To nejde, slečno Gloryová. Jsou to jen Roboti. Bez vlastní vůle. Bez vášní. Bez dějin. Bez duše.\nHallemeier: To se rozumí. Roboti nemilují nic, ani sebe. A vzdor? Já nevím; jen zřídka, jen časem -\nHallemeier: Nic vlastně. Někdy se jaksi pominou. Cosi, jako padoucnice, víte? Říká se tomu křeč Robotů. Najednou některý praští vším, co má v ruce, stojí, skřípá zuby - a musí přijít do stoupy. Patrně porucha organismu.\nFabry: Myslíte, že duše začíná skřípáním zubů?\nDomin: To se odstraní, slečno Gloryová. Doktor Gall: dělá zrovna nějaké pokusy\nDr. Gall: S tímhle ne, Domine; teď dělám nervy na bolest.\nHelena: Nervy na bolest?\nDr. Gall: Ano. Roboti skoro necítí tělesné bolesti. Víte, nebožtík mladý Rossum příliš omezil nervovou soustavu. To se neosvědčilo. Musíme zavést utrpení.\nHelena: Proč - proč - Nedáte-li jim duši, proč jim chcete dát bolest?\nDr. Gall: Z průmyslových důvodů, slečno Gloryová. Robot se někdy poškodí sám, protože ho to nebolí; strčí ruku do stroje, ulomí si prst, rozbije si hlavu, to mu je jedno. Musíme jim dát bolest; to je automatická ochrana před úrazem.\nHelena: Budou šťastnější, když budou cítit bolest?\nDr. Gall: Naopak; ale budou technicky dokonalejší.\nHelena: Proč jim nestvoříte duši?\nDr. Gall: To není v naši moci.\nFabry: To není v našem zájmu.\nBusman: To by zdražilo výrobu. Propánička, krásná dámo, vždyť my to děláme tak lacino! Sto dvacet dolarů ošacený kus, a před patnácti lety stál deset tisíc! Před pěti lety jsme pro ně kupovali šaty; dnes máme vlastní tkalcovny a ještě expedujeme látečky pětkrát laciněji než jiné továrny. Prosím vás, slečno Gloryová, co platíte metr plátna?\nHelena: Nevím - - skutečně — zapomněla jsem.\nBusman: Můj ty Tondo, a pak chcete zakládat Ligu humanity! Stojí už jen třetinu, slečno; všechny ceny jsou dnes na třetině a ještě půjdou níž, níž, níž, až - takhle. He?\nBusman: Jemináčku, slečno, to znamená, že práce klesla v ceně! Vždyť Robot i s krmením stojí za hodinu tři čtvrtě centíku! To je vám legrační, slečno: všechny továrny praskají jako žaludy nebo honem kupují Roboty, aby zlevnily výrobu.\nHelena: Ano, a vyhazují dělníky na dlažbu.\nBusman: Haha, to se rozumí! Ale my, boží dobroto, my jsme zatím vrhli pět set tisíc tropických Robotů na argentinské pampy, aby pěstili pšenici. Buďte tak dobrá, co stojí u vás libra chleba?\nHelena: Nemám ponětí.\nBusman: Tak vidíte; teď stojí dva centíky v té vaší dobré staré Evropě; ale to je náš chlebíček, rozumíte? Dva centíky libra chleba; a Liga humanity o tom nemá tušení! Haha, slečno Gloryová, vy nevíte, co to je příliš drahý krajíc. Pro kulturu a tak dále. Ale za pět let, no tak, vsaďte se!\nBusman: Že za pět let Budou ceny všeho na žádná celá deset. Lidičky, za pět let se utopíme v pšenici a všem možném.\nAlquist: Ano, a všichni dělníci světa budou bez práce.\nDomin(vstane): Budou, Alquiste. Budou, slečno Gloryová. Ale do desíti let nadělají Rossumovi Univerzální Roboti tolik pšenice, tolik látek, tolik všeho, že řekneme: věci už nemají ceny. Nyní ber každý, kolik potřebuješ. Není bídy. Ano, budou bez práce. Ale pak nebude už vůbec žádné práce. Všechno udělají živé stroje. Člověk bude dělat jen to, co miluje. Bude žít jen proto, aby se zdokonaloval.\nHelena(vstane): Bude to tak?\nDomin: Bude. Nemůže to být jinak. Předtím snad přijdou strašlivé věci, slečno Gloryová. Tomu se nedá prostě zabránit. Ale pak přestane služebnictví člověka člověku a otročení člověka hmotě. Nikdo už nebude platit za chléb životem a nenávistí. Ty už nejsi dělník, ty už nejsi písař; ty už nekopeš uhlí a ty nestojíš u cizího stroje. Už nebudeš své duše utrácet v práci, kterou jsi proklínal!\nAlquist: Domine, Domine! To, co říkáte, vypadá příliš jako ráj. Domine, bývalo něco dobrého v sloužení a něco velkého v pokoření. Ach, Harry, byla nevím jaká ctnost v práci a únavě.\nDomin: Snad byla. Ale nemůžeme počítat s tím, co se ztratí, když předěláváme svět od Adama. Adame, Adame! už nebudeš jíst chléb svůj v potu tváře; už nepoznáš hladu a žízně, únavy a ponížení; vrátíš se do ráje, kde tě živila ruka Páně. Budeš svobodný a svrchovaný; nebudeš mít jiného úkolu, jiné práce, jiné starosti než zdokonalit sama sebe. Budeš pánem stvoření.\nHelena: Zmátl jste mne. Jsem pošetilé děvče. Chtěla bych - chtěla bych tomu věřit.\nDr. Gall: Jste mladší než my, slečno Gloryová. Dočkáte se všeho.\nHallemeier: Tak jest. Já myslím, že by slečna Gloryová mohla s námi posnídat.\nDr. Gall: Toť se rozumí! Domine, poproste za nás všechny.\nDomin: Slečno Gloryová, prokažte nám tu čest.\nHelena: Ale to přece - Jak bych mohla?\nFabry: Za Ligu humanity, slečno.\nBusman: A na její počest.\nHelena: Ah, v tom případě - snad -\nFabry: Tak sláva! Slečno Gloryová, promiňte na pět minut.\nDr. Gall: Pardon.\nBusman: Propána, musím kabelovat -\nHallemeier: Hrome, a já jsem zapomněl -\nHelena: Proč jdou všichni pryč?\nDomin: Vařit, slečno Gloryová.\nHelena: Co vařit?\nDomin: Snídani, slečno Gloryová. Nám vaří Roboti a - a - protože nemají žádné chuti, není to docela - Hallemeier totiž výborně roští. A Gall dovede jakousi omáčku, a Busman se vyzná v omeletě -\nHelena: Proboha, to je hostina! A co dovede pan - stavitel\nDomin: Alquist? Nic. Jenom upraví stůl a - a Fabry sežene trochu ovoce. Velice skromná kuchyně, slečno Gloryová.\nHelena: Chtěla jsem se vás zeptat -\nDomin: Také bych se vás chtěl na něco zeptat. (Postaví své hodinky na stůl.) Pět minut času.\nHelena: Nač zeptat?\nDomin: Pardon, vy jste se ptala dříve.\nHelena: Snad to je ode mne hloupé, ale - Proč vyrábíte ženské Roboty, když - když\nDomin: - když u nich, hm, když pro ně pohlaví nemá významu?\nDomin: Je jistá poptávka, víte? Služky, prodavačky, písařky - Lidé jsou na to zvyklí.\nHelena: A - a řekněte, jsou Roboti - a Robotky — navzájem - naprosto -\nDomin: Naprosto lhostejní, drahá slečno. Není ani stopy po nějaké náklonnosti.\nHelena: Oh, to je - hrrozné!\nHelena: Je to - je to - tak nepřirozené! Člověk ani neví, má-li si je proto ošklivit, nebo - jim závidět - nebo snad -\nDomin: - je litovat.\nHelena: To nejspíš! - Ne, přestaňte! Nač jste se chtěl ptát?\nDomin: Rád bych se zeptal, slečno Gloryová, nechcete-li si mne vzít.\nHelena: Jak vzít?\nDomin: Za, muže.\nHelena: Ne! Co vás to napadlo?\nDomin(dívá se na hodinky): Ještě tři minuty. Nevezmete-li si mne, musíte si vzít některého z ostatních pěti.\nHelena: Ale chraň bůh! Proč bych si ho brala?\nDomin: Protože vás všichni po řadě požádají.\nHelena: Jak by se mohli opovážit?\nDomin: Lituji velice, slečno Gloryová. Zdá se, že se do vás zamilovali.\nHelena: Prosím vás, ať to nedělají! Já - já hned odjedu.\nDomin: Heleno, snad jim neuděláte takový zármutek, že byste je odmítla?\nHelena: Ale vždyť - vždy si nemohu vzít všech šest!\nDomin: Ne, ale aspoň jednoho. Nechcete-li mne, tedy Fabryho.\nDomin: Doktora Galla.\nHelena: Ne, ne, mlčte! Nechci žádného!\nDomin: Ještě dvě minuty.\nHelena: To je hrrozné! Vemte si nějakou Robotku.\nDomin: Není žena.\nHelena: Oh, jen to vám schází! Myslím, že - že byste si vzal každou, která sem přijede.\nDomin: Bylo jich tu, Heleno.\nHelena: Proč jste si žádnou nevzal?\nDomin: Protože jsem neztratil hlavu. Až dnes. Hned jak jste sňala závoj.\nHelena: - - Já vím.\nDomin: Ještě jedna minuta.\nHelena: Ale já nechci, proboha!\nDomin(položí jí obě ruce na ramena): Ještě jedna minuta. Buďto mně řekněte do očí něco strašně zlého, a pak vás nechám. Nebo - nebo -\nHelena: Vy jste surovec!\nDomin: To nic není. Muž má být trochu surovec. To patří k věci.\nHelena: Vy jste blázen!\nDomin: Člověk má být trochu blázen, Heleno. To je na něm to nejlepší.\nHelena: Vy jste - vy jste - ah bože!\nDomin: Tak vidíte. Hotovo?\nHelena: Ne, ne! Prosím vás, pusťte! Vždyť mne rrrozmačkáte!\nDomin: Poslední slovo, Heleno.\nHelena(brání se): Za nic na světě - Ale Harry!\n(Zaklepání. Vejdou Busman, dr. Gall a Hallemeier v kuchyňských zástěrách, Fabry s kyticí a Alquist s ubrouskem pod paží.)\nDomin: Už jste to upekli?\nDomin: My také.


ARCHITEKTURA: Beniesova vila v Litoli\naneb Smutný příběh světově unikátní stavby\nJe snad všeobecně známo, že architektonický kubismus je unikátní směr, který se zrodil na našem území. Přesněji v hlavě projektanta, teoretika, designéra, pedagoga, urbanisty, památkáře a také (po Plečnikovi) architekta Pražského hradu Pavla Janáka (1882-1956). V období od roku 1911, kdy Janák publikoval stať Hranol a pyramida v Uměleckém měsíčníku, do začátku první světové války bylo postaveno jen několik kubistických domů. Po válce kubismus rychle zmizel ze scény. Veřejnost – laickou i odbornou – příliš nezaujal a byl vytlačen populární verzí art déco, tzv. „národním stylem“, který se naopak publiku velice líbil. Kubismus byl prostě odložen ad acta. Oprášen byl až v 60. letech, ale do světového povědomí se dostal až v posledních dvou dekádách. Expresívní formy a dynamika dnes fascinují, dokonce vznikají současné reakce na tento styl, a to jak v architektuře, tak v designu. Ukázalo se také, jakou byl český kubismus inspirací pro německé expresionisty na počátku 20. let – kdo viděl úchvatný Wieneho horror Cabinet doktora Caligariho, nemohl to přehlédnout.\nZe „zlaté“ éry kubismu 1911-14 se nám dochovalo jen několik staveb. Dnes jsou snad bez výjimky všechny památkami, některé dokonce národními. Byly nákladně opraveny a jsou – až na detaily – ve výborném stavu. Platí to pro pražské realizace, jako jsou Chocholovy domy pod Vyšehradem, dům U Černé Matky Boží, kde se dokonce podařilo obnovit kubistický interiér Grand café Orient. Po rekonstrukci je i další Gočárova stavba: dvojdům v Tychonově ulici na Hradčanech. Opraven byl dům Diamant ve Spálené ulici (bohužel až na zahrádku s kašnou, která patří městu a na renovaci stále čeká). Poničená lampa na Jungmannově náměstí, na jejíž neblahý stav léta upozorňoval architekt Jan Kaplický, byla nahrazena přesnou kopií. Z mimopražských děl je restaurován jeden ze dvou Janákových domů v Pelhřimově, jeho vila v Jičíně a dokonce i donedávna ještě zdevastovaná Bauerova vila v Libodřicích u Kolína, což je méně známá Gočárova stavba. Tam dokonce Nadace českého kubismu zřídila stálou expozici, kde můžete obdivovat také design. Další krásný Gočár – sanatorium v Lázních Bohdaneč - je rovněž v pořádku, když se nám před časem podařilo zabránit nevhodné přístavbě.\nV horší kondici jsou tak dosud jen Janákův domek v Pehřimově a Beladův činžák v Neklanově ulici na pražském Vyšehradě, ale věřím, že i na tyto trochu zapomenuté stavby dojde. Přesto je tu dosud jeden objekt, který je v bídném stavu, po léta prázdný a do značné míry zdevastovaný. Jde přitom o zcala unikátní dům, jak se pokusím vysvětlit.\nV roce 1912 si vídeňský podnikatel v oboru cukrovarnictví Michael Benies, který pocházel z rodiny významných průkopníků tohoto průmyslového odvětví a šlechtitelů nových odrůd cukrové řepy, nechal u svého cukrovaru v obci Litol u Lysé nad Labem postavit neobvykle koncipovanou vilu. Věnoval ji jako svatební dar své dceři, která se provdala za vídeňského diplomata dr. Heinricha Benedikta. Projekt si objednal u přední pražské stavební firmy Matěje Blechy, resp. u jejího šéfprojektanta Emila Králíčka (1877-1930). Ten byl právě v této době ovlivněn kubismem a projektoval v tomto stylu několik staveb (výše zmíněný dům Diamant a kubistickou lucernu, dále dům v Karmelitské ulici, interiér Betlémské kaple na Žižkově, hrobku v Turnově ad.). Litolský dům proto dekoroval v tomto stylu – údajně na přání vlastníka se také inspiroval motivem krystalizace cukru. Jinak je stavba svým pojetím spíš modernistická. Nádherná je prostorná vnitřní hala se schodištem, přisvětlená střešním oknem s ozdobnou mříží ve tvaru Davidovy hvězdy. Největší atrakcí, která Beniesův dům řadí mezi architektonické unikáty své doby, byla však střešní zahrada. Motiv rovné střechy se u nás v této době už objevil (vila s ateliérem sochaře Bílka v Praze, vila arch. Roitha v Černošicích; obě stavby z let 1910-11; pražský městský sirotčinec, 1912-13), ale žádná z nich nebyla koncipována jako zahrada.\nDalší osudy domu však nebyly radostné. Benedikt, který snad působil jako diplomat v Jižní Americe, dům prodal, Beniesova rodina skončila v Osvětimi. Po válce dům sloužil jako správní objekt cukrovaru. Ten byl ovšem v 90. letech zbourán a krásná zahrada vily zničena. Nový vlastník – německá společnost, která prodává automobily, nechala dům prázdný a v jeho bezprostřední blízkosti zřídila parkoviště.\nNa donedávna i odborníkům zcela neznámou Beniesovu vilu mne před několika lety upozornil pan Zdeněk Beck. Po určení autorství a dokumentaci jsme dům představili v rámci Králíčkovy výstavy a nyní i expozice, věnované českému architektonickému kubismu, která procestovala řadu zemí, včetně USA a Japonska. Motiv krystalického sloupu se dokonce objevil na plakátu a obálce katalogu. Mezitím vlastník objednal u architekta Davida Vávry (který mezitím dům představil i v rámci cyklu Šumná města), studii rekonstrukce a zaplatil rovněž model vily pro výše zmíněné výstavy. Od té doby se však neděje nic a prázdný objekt rychle chátrá. V Lysé nad Labem nyní vzniká občanské sdružení Za záchranu kubistické vily architekta Emila Králíčka v Litoli, bez spolupráce s vlastníkem (ARS Altmann, s.r.o.), však těžko něco zmůže. Kéž bych se jednou dočkal chvíle, kdy budu s milovníky kubismu popíjet šálek kávy na střešní terase mezi květinami a trávníky… Moc pravděpodobné to ale není. Nejspíše jen přijdeme o další unikátní památku.\nPozn.: Za některé údaje uvedené v článku jsem zavázán Šárce Koukalové z Národního památkového ústavu. Foto Ester Havlová, archív ZL, St. Svoboda a Jiří Wagner\nLN, 19. 9. 2009\ngnomon trochu odbočím Bylo to v roce 1996, kdy jsem doprovázel skupinu 20... 20:40 22.9.2009\nJ.G. Pašek Kubismus v architektúře - stavebnictví byla dobová móda . . . naočkované od... 17:57 22.9.2009\nJakub S. Přehled kubistických domů je strhující, je to něco. Jenom tenhle... nemůžu si... 0:56 22.9.2009\nJaS Re: Přehled kubistických domů je strhující, je to něco. Jak se asi bude za 100... 9:28 22.9.2009\nbaty Re: Přehled kubistických domů je strhující, je to něco. no právě, v secesi to... 9:48 22.9.2009


Europoslankyně Sehnalová interpeluje Evropskou komisi kvůli přepravě vozíčkářů na železnici v České republice | Sehnalova.Cz\nEuroposlankyně Sehnalová interpeluje Evropskou komisi kvůli přepravě vozíčkářů na železnici v České republice\nEuroposlankyně a členka Výboru pro dopravu a cestovní ruch, Olga Sehnalová (ČSSD, S&D), je silně znepokojena tím, že by se vozíčkáři v České republice měli stát rukojmími v rámci konkurenčního boje dopravců na železnici. Poslankyně to uvedla v reakci na kroky soukromé společnosti RegioJet, která se rozhodla od listopadu omezit přepravu cestujících na vozíčku. Společnost podnikatele Radima Jančury tak údajně reaguje na předražené ceny za použití zvedací plošiny pro tělesně postižené. Vlastníkem těchto zařízení jsou České dráhy. Europoslankyně Sehnalová ve věci hodlá v nejbližších dnech interpelovat Evropskou komisi.\n„Není možné, aby byli vozíčkáři rukojmími v rámci konkurenčního boje mezi přepravci. Podle evropského nařízení, které v České republice platí od roku 2009, mají tito lidé právo využívat železniční dopravy způsobem srovnatelným s ostatními občany. Podniky mají navíc vynaložit náležité úsilí, aby stanice a vlakové soupravy byly osobám se sníženou pohyblivostí dostatečně přístupné.“ konstatovala poslankyně Olga Sehnalová.\nSpolečnost RegioJet včera na svých internetových stránkách nejdříve uvedla, že od 1. listopadu 2013 omezí přepravu osob se sníženou pohyblivostí s tím, že tito lidé mají spíše využívat služeb konkurence. Důvodem jsou prý zpoždění vlaků, která vznikají kvůli administrativním a technickým potížím (jak vyplynulo podle agentury ČTK z tiskové zprávy dopravce). Následně tento svůj výrok ale zmírnila a cestujícím nabídla osobní asistenci personálu. Podle vyjádření RegioJetu však i přesto nebudou mít vozíčkáři při přepravě odpovídající komfort, neboť převážná část vozů nejenže není nízkopodlažní, ale navíc jsou sedadla pro tyto osoby umístěná u toalet. Předseda Národní rady osob se zdravotním postižením ČR, Václav Krása, postup společnosti kritizoval. Nelíbil se mu ani návrh na nástup s asistencí, který podle něj není bezpečný. Majitel RegioJetu, Radim Jančura, kroky dále obhajoval vysokými poplatky za použití zvedací plošiny ze strany Českých drah (od 3600 Kč až 7200 Kč v závislosti na čase objednání a typu obsluhy).\n„Vzývaná konkurence na železnici má přinést užitek cestujícím. Nejen některým, ale všem, včetně osob s omezenou pohyblivostí. Proto bychom si měli dát velký pozor na náznaky, které jdou opačným směrem, pod jakoukoliv záminkou!“ reagovala dále poslankyně Sehnalová, která plánuje ve věci interpelovat Evropskou komisi.\n„Budu chtít od Komise stanovisko, zda v České republice nemohlo dojít k porušení evropského práva. Také mě bude zajímat, jestli legislativa myslí na úpravu cen za pronájem plošin a jiných nástrojů na železnici, které vozíčkáři ke své přepravě potřebují,“ uvedla europoslankyně. V interpelaci se chce také zaměřit na podmínky, jaké musí přepravce splnit, aby měl vůbec právo odepřít nástup cestujícímu se zdravotním postižením, a zda Komise považuje nástup s osobní asistencí za adekvátní řešení.


Demokratizace médií, která se odehrává jak na Západě, tak nyní u nás, částečně odcizila média společenské elitě, do níž politici patří. Inteligence, umělci i politici mají společný pocit ukradených médií.\nSkupina poslanců polského Sejmu spřádá v těchto dnech plán, jak přistřihnout křídla novinářům informujícím nepěkně o jejich parlamentní práci. Kdyby jejich návrh prošel, pak ti žurnalisté, kteří si dovolí popisovat prázdné parlamentní lavice při projednávání důležitých návrhů, mohou ztratit akreditaci a prostě se do budovy Sejmu nedostanou. O akreditaci nemusí přijít jen jednotliví hříšníci, nýbrž i celé redakce, které nebudou prezentovat „pravdivý obraz parlamentní práce“. Podobné nápady se čas od času objevují v různých zemích Evropy a není již žádným překvapením, že právě v bývalých komunistických zemích se u politiků objevuje obzvlášť vysoká poptávka po jejich „pravdivém obrazu“.\nJednou jsem měl tu čest mluvit asi čtyřicet minut s předsedou vlády Jiřím Paroubkem v jeho rezidenci v Kramářově vile. Více než polovinu času věnoval stížnostem na dvě údajné nepřesnosti v našich novinách. První nepřesnost objevil v jakési reportáži, v níž se prý (nepochybně na okraj) pravilo, že měl špinavou kravatu. Pak se rozčilil nad poznámkou v jiném článku, že nemluví dobře anglicky. Až po těchto výtkách jsme mohli přejít k diskusi o politice.\nJde o chronický problém. Veřejně známé osobnosti mívají, řekněme, v osmdesáti procentech případů pocit, že informování o nich je zkreslené. Touha vidět se lepším se neomezuje na politické činitele. Pro každého, kdo se ocitne ve středu pozornosti, je těžké se vyrovnat s tím, že některá sdělení vyznívají kriticky.\nPocit křivdy u popisovaných osob navíc může být v mnoha případech i oprávněný. V médiích se často objevují zjednodušení a nepřesnosti. A téměř každý veřejně činný člověk zažil pocit bezmocnosti proti překroucené informaci. A tak egocentrická snaha o co nejpozitivnější vlastní obrázek ruku v ruce s faktickými nepřesnostmi vytváří koalici příslušníků společenské elity namířenou proti médiím, přičemž paušalizující útoky na média nerozlišují jejich rozdílný charakter a rozdílné úkoly různých novinářských profesí. A tak obrana mnoha veřejných osobností proti hrubému i amorálnímu chování bulvárních médií splývá dohromady s útoky na nežádoucí politickou orientaci komentátorů či na nežádoucí zjištění investigativních novinářů, a tím se vytváří jeden hlas „proti novinám“ jako takovým. Jako by každý potištěný kus papíru reprezentoval jakési jedny univerzální, mocné, zlé a zákeřné noviny. Útoky na média jsou prostě stejně časté jako snahy je nějakým způsobem ovlivnit či ovládnout. Extrémním příkladem je snaha média napravovat, třeba častým podáváním žalob nebo přímo novým zákonem.\nVe snaze napravovat média je obsaženo velké riziko. Pokušení napravovat média je totiž zvlášť pro politiky nesmírně lákavé a oni mají v rukou i značné možnosti, jak je napravit takříkajíc jednou provždy. Napravováním svobodných médií se z nich velmi snadno mohou stát média zcela napravená, hodná - a nesvobodná.\nTo není obhajoba žádné nespravedlnosti a žádné nekorektnosti, k níž kdy došlo. Lékem na profesionální neduhy však nesmí být snaha o omezení svobod. Tato snaha zde existuje, ať již vědomě či nevědomě.\nJiří Paroubek chválí\nDosavadní premiér Jiří Paroubek je ve vztahu k médiím unikátním politikem. Zatímco Miloš Zeman všechny novináře označil za hnůj, pro Jiřího Paroubka jsou média oblastí každodenní tvrdé práce, která zahrnuje nejrůznější metody. Na prvním místě je to permanentní reagování na takzvané nepřesné zprávy a uvádění informací na pravou míru. Na druhém místě je to intenzivní autorská činnost a aktivní účast v polemikách. Na třetím místě jde o podávání žalob na nepravdivá a urážející tvrzení. Na čtvrtém místě jde o konzultace s představiteli médií o tom, proč dotyčné médium informuje tak, jak informuje, a to včetně permanentního vyjadřování nespokojenosti s určitými články a pořady. Na pátém místě je to jmenovité a veřejné označování kritických novinářů. A na šestém jde o prosazování systémové nápravy médií prostřednictvím nového zákona, který by odstranil údajnou balkanizaci českých sdělovacích prostředků. Nezbývá než vyjádřit údiv nad ohromnou pracovitostí Jiřího Paroubka, co se médií týče. Jestli při tomto ohromném úvazku dokázal ještě řídit státní aparát, jde o skutečného supermana.\nNyní přibyla nová metoda, kterou se Paroubek ještě výrazněji vymezuje vůči ostatním politikům. Jde o metodu v demokratickém světě nevídanou - totiž o jmenovité chválení novinářů, které považuje za dobré. Jiří Paroubek k této nové metodě nápravy médií přistoupil v článku zveřejněném na tomto místě před týdnem (MF DNES, 05. 08. 2006 - pozn. red. CS-magazínu). Nebudu v premiérem zmíněných novinářích prohlubovat pocity trapnosti nad předsedovou pochvalou tím, že bych je zde znovu jmenoval. Je třeba se spíše zaměřit na celkovou nepatřičnost, s níž Paroubek k médiím přistupuje. Nejde přitom zdaleka pouze o Jiřího Paroubka, nýbrž o celkovou mělkost v chápání občanských svobod, která je typická pro mnohé české i evropské politiky. Bohužel se neomezuje jen na socialistickou orientaci, třebaže právě pro ni má vědomí individuální svobody nižší hodnotu jaksi z podstaty.\nSen o „dobré spolupráci“\nJiří Paroubek v článku hovoří o své „dobré spolupráci s mnoha médii na celostátní i regionální úrovni“. Vzhledem k tomu, že si optimální vztah s médii definuje jako spolupráci, může také dojít k představě, že má veřejně některé „spolupracovníky“ hodnotit kladně a jiné záporně. Zatímco jeden novinář v deníku Právo pracuje perfektně, tak jiný novinář v Mladé frontě DNES pracuje mizerně. Přitom si zakládá na své schopnosti rozlišovat zrna od plev. V rámci jedné redakce MF DNES vidí jak novináře špatné (nedá se s nimi spolupracovat), tak i novináře objektivní, s nimiž to jakžtakž jde.\nJe třeba říci, že v demokratické zemi není smyslem médií, aby spolupracovala s politiky. Jako celek nemají úkol s politiky ani spolupracovat, ani proti nim bojovat. Každé médium si může vybrat, co chce, ale profesionální zpravodajská média se zabývají popisem dějů a událostí, a tedy popisem právě i mocných tohoto světa. A děje se to v atmosféře plurality, kdy různí autoři mají svoji různou orientaci a různé úhly pohledu, stejně jako celé redakce na základě dlouhodobého vývoje vyprofilovaly své zaměření. Moderní redakce přitom uznávají pluralitu i v rámci svého týmu, lidé odlišných názorových směrů se už vesměs naučili vzájemnému respektu a diskusi. Nejde již většinou o žádné názorové sekty, které nepřipouštějí různost pohledu. Kultuře českých redakcí přitom výrazně přispěla i vydavatelská kultura, díky níž nedochází k politické manipulaci. Novináři hlavních českých deníků, které jsem měl možnost poznat (nemohu hovořit o deníku Právo), nedostávají příkazy, aby někomu stranili a někoho jiného haněli.\nStranění není hanba\nProč mají tedy politici pořád pocit, že média lžou a že jsou ovládána nepřátelským táborem? Vysvětlení je zcela jiné, než že novináři lžou. Demokratizace médií, která se odehrává jak na Západě, tak nyní u nás, částečně odcizila média společenské elitě, do níž politici patří. Inteligence, umělci i politici mají společný pocit ukradených médií. To se v době, kdy mínění veřejnosti tvořily vlastně jen stranické noviny a celá veřejnost byla jednoduše strukturovaná podle příslušnosti k politickým proudům a stranám, téměř nemohlo stát. Dnešní noviny jsou nestranické a většina z nich se snaží být ve svém zpravodajství i nestranná. Nelze se divit, že málokdo z mocných lidí ocení, že se to často i daří. Takové ocenění však ani není nutné. Stačí jen nechat noviny svobodně žít.\nU televizí je situace horší, protože jsou pod extrémním tlakem z politických míst, jsou svázány televizními radami a přidělováním licencí. Televizní žurnalisté se vědomě či nevědomě snaží vystihnout oficiální dikci, udržují jakousi režimní konvenci. V této souvislosti si nelze odpustit provokativní tvrzení, že komerční média jsou vnitřně mnohem svobodnější, a zdaleka nejlépe jsou na tom u nás noviny a týdeníky. Médiím kontrola státu prostě nesvědčí.\nKe stranění v médiích je třeba ještě dodat, že stranění samo o sobě není v rozporu se svobodou. Právě naopak: možnost „svobodně stranit“ je právě základem pluralitní demokracie. Politici při své kritice a nyní již i chválení novinářů zapomínají na to, že do kategorie novinář patří naprosto rozdílná řemesla. Novináři-reportéři, kteří se zabývají zpravodajstvím, mají mít tu čest, že se snaží najít fakta. Jejich úkolem je usilovat o nestrannost, padni komu padni. Naopak publicisté, komentátoři či analytici nemají povinnost být nestranní. K jejich profesionální cti by mělo patřit to, že jsou nepředpojatí a velkorysí.\nV zátoce žraloků\nNespokojenost politiků s působením médií je bez nadsázky typická pro celý demokratický svět. Naopak spokojenost politiků s médii je podezřelá, navozuje otázku, zda se média nezpronevěřila svému úkolu brát se za své čtenáře, diváky či posluchače. V každém případě v nesvobodných zemích, kde jsou média pod dohledem, mohou být politici spokojenější. Nespokojenost politiků se přitom neřídí v přímé úměře tím, nakolik jsou na ně média hodná, či zlá. I vyslovení miláčci médií, jakým byl dlouho u nás Václav Havel či v určitých obdobích Václav Klaus, mohou mít pocit nedostatečné přízně, a to právě díky přecitlivělosti na kritické hlasy. Lásky a obdivu prostě není nikdy dost, a zvláště ambiciózní lidé bývají v tomto ohledu nenasytní. Kritiky je naopak vždycky příliš. Přecitlivělá reakce na kritiku je ovšem nejlepší metodou, jak přiživit kritiku a vytvořit bumerangový efekt. Dochází k recyklaci nenávisti, kde už není jasné, kdo si začal.\nSvět politiky a médií je zátokou žraloků. Není zde prostě místo pro nějaký soucit. Ten, kdo se vyšplhá nahoru, se nemůže divit, že tam fouká. Soucit v nás mají vyvolávat slabí a bezmocní, nikoli ti, kdo jsou silní a jsou u kormidla. Doby, kdy bylo možné mobilizovat masy stranickým tiskem, jsou nenávratně pryč. Z toho vzniká optický klam u mnoha politiků, že jsou všichni proti nim. Jiří Paroubek vidí všude v médiích exponenty ODS. Lidé kolem Václava Havla vidí zase všude exponenty Václava Klause, a naopak lidé názorově blízcí Václavu Klausovi mají sklon vidět za každým rohem nebezpečného „havlovce“. Svět moci je totiž místem, kde kvete paranoia. Nepřítel číhá za každým rohem. V této atmosféře vypjaté nenávisti není možné, aby se vůdcové jednotlivých stran společně soustředili na reformy, které by umožnily České republice vyjít ven z vážné politické krize, jež v očích veřejnosti znevažuje demokratické instituce. Snad to není až příliš velká provokace, když si zde dovolím napsat, že svobodná média v České republice významně přispěla k celkovému civilizačnímu vzestupu, jehož jsme svědky v uplynulých téměř sedmnácti letech. A sama média prodělala výrazný rozvoj směrem k profesionalizaci, a ta seriózní dokonce i značný krok ke slušnosti a nepředpojatosti. Je evidentní, že na sobě budou muset i dále pracovat. Vývoj by měl však rozhodně vést směrem k ještě větší otevřenosti a svobodomyslnosti.\nP. S. Zcela souhlasím s tím, že Jiří Paroubek zařadil mezi velké novinářské osobnosti i mého přítele Jiřího Loewyho, který již bohužel nežije. Nemohu si ovšem odpustit poznámku, že Jirka, někdejší politický vězeň, by nikdy nepochválil premiéra Paroubka za to, že zve komunistickou stranu k účasti na moci.


Štětec Kjaer Weis Buffer Concealer | Beautyshop.ie\nŠtětec Kjaer Weis Buffer Concealer\nHome / Nejprodávanější / Štětec Kjaer Weis Buffer Concealer\nŠtětec Kjaer Weis Buffer Concealer Brush byl vytvořen pro spolupráci s Kjaer Weis Concealer. Veganské, dermatologicky testované, snadno použitelné a vysoce kvalitní *** Podrobnosti Vyrobeno z dermatologicky testovaných syntetických vláken a skvělé velikosti pro cestování nebo doma. Vhodné pro vegany. Vyrobeno v Itálii. *** Jak používat...\nŠtětec Kjaer Weis Buffer Concealer Brush byl vytvořen pro spolupráci s Kjaer Weis Concealer.\nVeganské, dermatologicky testované, snadno použitelné a profesionální kvality\nVyrobeno z dermatologicky testovaných syntetických vláken a skvělé velikosti pro cestování nebo doma.\nVhodné pro vegany. Vyrobeno v Itálii.\nTečkujte na Kjaer Weis Concealer a štětcem jej promíchejte do pokožky.\nPoužijte přírodní čistič štětců nebo jemné přírodní mýdlo / šampon Čistěte jednou týdně.\nDbejte na to, aby se voda nedostala do dutinky sušením papírovou utěrkou nebo hadříkem, poté položte přes noc a nechte zaschnout.\nDermatologicky testovaná syntetická vlákna.


Úvěr na míru bez poplatků Česká republika 774873921 poskytovatel.snopek@yahoo.com\nHome > Inzerce > Půjčky, Pojistky > Úvěry > Úvěr na míru bez poplatků .\nDostali jste se do svízelné finanční situace a hledáte ten nejlepší způsob řešení. Nabízím vám výhodné úvěry od 40.000 Kč až do 2.900.000 Kč se splatností kterou je možné nastavit až na 240 měsíců. Neplatíte žádné nesmyslné poplatky. Zaručuji vám kompletní informovanost o podmínkách poskytnutí. Tato skvělá nabídka platí pro celou Českou republiku. Podrobnější informace o tomto úvěru získáte na emailu.\nVloženo dne: 08.06.2018 Počet zobrazení: 45 X Číslo inzerátu: 7828392 Ip adresa: 80.82.215.17 Vloženo ze státu: DE\nDobrý den, na serveru www.Inzeratyzdarma.cz mne zaujal tento Váš inzerát: Nabídka: . Úvěr na míru bez poplatků : Prosím kontaktujte mne.


Česká ekonomie na Tilburgském žebříčku - Vědavýzkum.cz\nSlavná Tilburg University zveřejnila interaktivní žebříček vysokých škol. Aplikace mapuje publikační výkon univerzit v letech 2015-2019. S kritérii se autoři moc nepárali. Jako bernou minci mají prostý počet článků publikovaných v 79 špičkových oborových časopisech (ekonomie, ekonometrie a finance). Uživatel si kromě stejné váhy každého časopisu může zvolit váhy dané klasickým citačním Impakt Faktorem časopisu nebo v Česku hojně používanou sofistikovanější alternativu, tzv. AIS faktor. Nebudu to komplikovat, začnu tedy s komentářem k výsledkům založených na AIS.\nNež si s hračkou začnete hrát, uvědomte si, že kritériem je celkový počet publikovaných článků. Tedy publikační výkon vysoké školy. O umístění na žebříčku tedy rozhoduje nejen vědecká kvalita školy (schopnost publikovat ve špičkových časopisech), ale také obyčejná velikost co do počtu akademiků - ekonomů. Ne náhodou se oborově větší školy častěji nachází na přednějších pozicích, hlavně ty z USA a UK. Protože málokdo z uživatelů aplikace má o velikosti univerzit v oboru ekonomie nějakou představu, jde o poměrně zásadní nedostatek celé aplikace. Ale stejným nedostatkem trpí i české národní hodnocení, kde se k velikosti hodnocených pracovišť nepřihlíží (nevěřte těm, co tvrdí, že ano). V tomto případě je to krapet větší problém, protože se na základě výsledků hodnocení v Česku rozdělují školám nemalé peníze.\nHvězda postkomunistické střední Evropy\nNechám stranou celosvětové srovnání a soustředím se na Evropu. Z Česka se na seznam dostaly pouhé dvě školy: Univerzita Karlova na 47. místě a pražská Vysoká škola ekonomická v Praze (VŠE) na 248. místě. Zatímco Univerzita Karlova přispěla 44 články (ve špičkových časopisech), VŠE přispěla články pouze 4. Žádná další česká vysoká škola už na seznam nepronikla. V letech 2015-2019 prostě ve špičkových ekonomických časopisech ostatní české vysoké školy zřejmě nepublikovaly ani ono pověstné ň.\nUmístění Univerzity Karlovy na žebříčku je hodné pozornosti. Dosáhla zdaleka nejvyššího pořadí ze všech škol zemí bývalého středoevropského socialistického bloku. Další za ní je University of Warsaw až na 164. místě se 17 články. Z Polska na Tilburgský seznam sice proniklo ještě dalších pět škol, ale každá jen s několika málo články, což znamená nejspodnější pořadí v Evropě. Stále je to ale lepší výsledek, než na Tilburgském žebříčku nebýt vůbec.\nUmístění Univerzity Karlovy (vlevo pořadí v Evropě; vpravo skóre na základě počtu článků ve špičkových časopisech s váhou dle AIS skóre časopisů)\nZ Maďarska se na seznam dostaly celkem čtyři školy, ale tři z nich na dost spodní pozice. Solidního umístění dosáhla pouze Středoevropská univerzita (CEU) na 53. místě s 30 články. CEU ale byla maďarským režimem nedávno vypuzena do Vídně v sousedním Rakousku. A z některých zemí bývalého východního bloku se na seznam nedostala vysoká škola ani jediná, a to ze Slovenska, Bulharska a zemí bývalé Jugoslávie (s výjimkou University of Split s jediným článkem).\nNaše západoevropské vzory\nPonechám raději stranou britské vysoké školy, které se pohybují v úplně jiných sférách. Z Rakouska, populačně skoro tak velkého jako Česko, na seznam proniklo hned devět univerzit. Na nejlepších místech University of Vienna (58. pořadí za článků 62), University of Innsbruck (86. pořadí za článků 50) a Vienna University of Economics and Business (74. pořadí za počet článků 42). Ostatních pět rakouských škol se nachází až na spodních místech. Takže Univerzita Karlova dosáhla výrazně lepšího umístění než nejlepší rakouská University of Vienna.\nRakouské vysoké školy na žebříčku (vpravo počty článků ve špičkových časopisech)\nZ dalších populačně podobně velkých „západních" zemí zmiňme Finsko, byť geograficky leží východněji než Česko. Z Finska na seznamu figuruje celkem deset škol. Nejlepší je Aalto Univerzity (93. pořadí za 29 článků). Zbylých devět finských škol publikačně spíše paběrkuje na spodních místech Evropy, protože za Finsko přispívají dohromady pouze 41 články. Připomeňme, že Univerzita Karlova vykazuje 44 článků.\nFinské vysoké školy na žebříčku (vpravo počty článků ve špičkových časopisech)\nDalší podobně velké západní země, jako je Česko, tedy Belgie, Nizozemsko či Portugalsko, mají na seznamu také kolem deseti škol.\nBelgické vysoké školy na žebříčku (vpravo počty článků ve špičkových časopisech)\nNizozemské vysoké školy na žebříčku (vpravo počty článků ve špičkových časopisech)\nDvě není deset\nPokud by byl český akademický výzkum v oboru ekonomie a financích na přiměřené evropské úrovni, co se kvality a rozsahu týče, měli bychom na Tilburgském žebříčku najít podobný počet univerzit, jako vykazují populačně podobně velké západoevropské země typu Rakouska, Finska, Belgie, Nizozemska nebo Portugalska. To by znamenalo na seznamu najít zhruba 10 českých univerzit. Na seznamu ale najdeme za Česko pouze dvě. Univerzita Karlova sice na žebříčku zaujímá skvělé 47. místo, ale za ní už je na něm pouze VŠE s pouhými 4 publikacemi. Kdyby nebylo Univerzity Karlovy, dopadlo by Česko jako sedláci u Chlumce z jiných postkomunistických zemích. Přitom v Česku působí téměř 30 veřejných vysokých škol, takže těch 10 by představovalo pouhou 1/3 z nich.\nCo je a není problém\nTilburgský žebříček vypadá jako hračka pro akademiky. To, že někde publikovali stovky a jinde pouze desítky článků ve špičkových časopisech a někde vůbec nic, nevypadá jako zásadní věc. Ale opak je pravdou. Země, které mají na žebříčku zastoupení škol nízké nebo žádné, mají vážný problém. Není v nich totiž dost akademiků, kteří mají potřebné kvality, oborové znalosti a témata s publikačním potenciálem ve špičkových oborových časopisech. V těchto zemích není dost lidí, kteří by byli schopni magisterské a doktorské studenty ekonomie a financí na světové úrovni učit. Pro akademiky a studenty ze zahraničí pak není ani Česko v tomto oboru moc atraktivní lokací. Naši magisterští studenti a doktorandi se potom komplikovaně propojují na špičková západní ekonomická pracoviště. Je pak pro ně lepší za studiem vyrazit na „západ".\nPříliš pomalu pak vzniká nová akademická generace, která by se západu v oboru početně vyrovnala. Mnozí absolventi našich magisterských a doktorských programů pak odchází do soukromého či veřejného sektoru, aniž by byli dostatečně znalí moderních metodologických přístupů, a aniž by měli dost kvalitních kontaktů ve světě, a mohli tak snadno aplikovat poznatky moderní ekonomie, ekonometrie a financí v praxi firemní i státní správy. Nejde o to, že by u nás tací nebyli, ale je jich příliš málo. Neblahé důsledky jsou tedy mnohem větší, než se může zdát.\nSkvělé umístění české Univerzity Karlovy je hodno pozornosti. Rozhodně se nedá říci, že by tohoto postavení univerzita dosáhla díky své velikosti v oblasti ekonomie a financí. Naopak, vysokého pořadí dosahuje navzdory relativně malé velikosti oboru. Vždyť publikující ekonomové z UK představují v celém Česku pouhých 1,8 % (slovy necelá dvě procenta ze všech akademických ekonomů).\nSituace v ostatních společenských vědách v Česku je podobná, možná ještě o něco horší. Pokud by podobný žebříček vznikl například pro obor psychologie nebo sociologie, možná by na vyšší pozice v rámci Evropy nepronikla z Česka škola ani jedna.\nDlužno dodat, že tyto skutečnosti zodpovědné lidi v Česku moc nezajímají. Pro MŠMT je úroveň oborů na vysokých školách pod rozlišovací úrovní. Národní hodnocení je stále podstaveno tak podivně, že z jeho výsledků lze vyčíst závažné skutečnosti jen obtížně. A mnohým tato zamlžená situace přichází celkem vhod. Na úrovni jednotlivých vysokých škol v rozhodování hrají prim parciální zájmy jednotlivých oborů, kde si každý obor hlídá především zájmy své vlastní. Odtud změna nepřijde. A na řadě samotných ekonomických a podobných fakult mnoho akademiků upřednostňuje uzavřenost a „klid na práci" před novotami, konkurencí a přejímáním standardů a kultury vědecké práce ze „západu". A samozřejmě jde také o peníze.\nDlouhodobě nedostatečná úroveň základního výzkumu ve společenskovědních oborech u nás pálí málokoho. Podobná apatie k tomuto problému ale panuje i v dalších postkomunistických zemích. Někoho to možná uklidní.


Stres, psychofarmaka, psychedelika, meditace...\nAutor: JiHo <jiho@jitrnizeme.cz>, Téma: Zdraví, Vydáno dne: 07. 07. 2005\nCo mají tyto čtyři věci společného? S trochou zjednodušení se dá říci, že vyvolávají změny ve struktuře lidského mozku.\nNení to tak dávno, co v Meteoru na ČR2 běžela série rozhovorů s Doc.MUDr. Oldřichem Vinařem na téma "Jak se rodily léky na duši". Celý ten rozhovor byl velmi zajímavý, obzvlášť mne ale zaujaly následující informace:\n"... moderní zobrazovací metody mozku, to jest počítačová tomografie, pozitronová emisní tomografie a dále magnetická rezonance, ukázaly, že mozek nemocných schizofrenií je změněn organicky, že v některých částech mozku nastává úbytek nervových buněk, a mimo jiné také že mozek těchto nemocných je abnormálně symetrický. Normální je, že lidský mozek má levou hemisféru větší, tedy u praváků, leváci mají zase pravou hemisféru větší. A schizofrenní nemocní mají tento rozdíl minimální. Čili bylo zapotřebí vědět, do jaké míry naše léčby může napravit i tyto změny na mozku. V průběhu dalších let používání druhé generace antipsychotik se ukázalo, že skutečně tyto změny pomalu mizí a že tedy můžeme říci, že mozek se díky těmto lékům hojí."\nVe zmíněném seriálu také docent Vinař znínil problém stresu, který při dlouhodobém působení může způsobit změny ve strukturách mozku a vyvolat onemocnění (například vznik deprese). Působením moderních antidepresiv je možné opět dosáhnout vyléčení ve smyslu návratu mozkvých struktur k normálu.\nA pokud změny struktury mozku vyvolá dlouhodobý stres, co asi způsobí dlouhodobé meditace? Opět dojde k určitým změnám, tentokrát v žádoucím směru (tedy alespoň z hlediska meditujícího).\nJenže, a to je slovo do pranice, podobné změny přece vyvolávají antidepresiva, že ano? Jedním z velmi silných antidepresiv je ale také například psilocybin. Jinými slovy, indiánští šamani tedy dosahovali a dosahují podobných účinků pomocí teonanacatlu nebo ayahuasky?


Vše O Cukrovce A Její Léčbě - 2022\nRecept: Kiwi s cukrem - zemina\nLetos jsme zmrazili spoustu ovoce s cukrem. Aronie, jahody a meruňky a feijoa. Ale právě teď přišel tah na Kiwi. Nezmrzla jsem to, jak jsem udělala trochu na hostinu.\nVše, co potřebujeme, je kiwi a cukr sám, a dokonce i mixér na pomoc.\nNa palci se objevil růst ve formě kukuřice: příčiny, typy, léčba\nJakýkoli růst na nohách způsobuje spoustu nepříjemností a každý člověk může čelit takovému problému. Je třeba poznamenat, že na palci se nejčastěji objevují vzrůsty ve formě kukuřice u dívek, což je spojeno s nošením nepříjemných bot, které otírají nohy a vyvolávají tvorbu kuří oka.\nDámský online magazín pro krásné dámyAmbulance pro slinivku břišní - nebo dobrý doktor pankreatin Zdraví - 11/06/2017 11/06/2017 1,8111\nNovoroční svátky, čas na přátelské posezení a firemní večírky jsou hned za rohem.\nStručný popisInsulinom - nádor b - pankreatické buňky vylučující přebytečné množství inzulínu a projevující se hypoglykémií. Epizody hypoglykémie jsou variabilní, opakují se a časem získávají tendenci k těžšímu průběhu.\nBřicha na nohou přinášejí mnoho negativních momentů od nepříjemného vzhledu až po pálivou bolest. Metody klasické i alternativní medicíny, stejně jako léčba hardwaru, pomohou obnovit pokožku nohou na kráse a zdraví.\nInulín čekanky: přínosy pro zdraví, dávkování a škodlivé vedlejší účinky\nInulin je druh vlákniny nalezený v rostlinách, který je založený na jednoduchých cukrech (fruktóza). Studie ukazují, že inulin může pomoci snížit hladinu cholesterolu v krvi a snížit tělesnou hmotnost.\nHypotyreóza: symptomy a léčba u žen, příčiny, prevence\nCo je to rtt analýza\nZtráta hmotnosti a spánek - jak spánek ovlivňuje hmotnost\nJak se vypořádat s prasklinami a mozoly na rukou


Světelné zdroje pro videoskop, fibroskop, boroskop - Olympus\nHlavní stránka/ Produkty/ Zdroje světla\nVysoceintenzivní světelný zdroj ILP-2\nVysocesvítivý a kompaktní\nSvětelný zdroj ILP-2 je ideální pro inspekci velkých prostor. Díky použití vysokotlaké výbojky se jedná o světelný zdroj s nejvyšší intezitou z produkce firmy Olympus.\nPoznámka: Není vhodný pro miniboroskopy. Při použití s jinými boroskopy není zaručena propojitelnost. Pro více detailů kontaktujte obchodního zástupce fy. Olympus.\nNapětí 100-240 V AC/ 10-15 DC\nRozměry 166(W)×109(H) ×261(D) mm\nTeplota (Barva) světla 8200 K\nLED světelný zdroj ILD-2\nIntezita světla srovnatelná s halogenovými zdroji, ovšem s minimálními nároky na spotřebu enegie. Toto řešení umožňuje napájení z akumulátoru, čímž se výrazně zvyšuje mobilita systému. Spolu s celou řadou adaptérů pro různé endoskopy se jedná o nejuniverzálnější světelný zdroj v nabídce fy. Olympus.\nNapájení Řídící jednotka ILD-C nebo síťový zdroj\nRozměry Délka 81mm, průměr 38mm\nDoba provozu 2,5 hodiny při plné intezitě světla (při napájení z ILD-C)\nTeplota (Barva) světla 5500 K\nŽivotnost LED diod 90% intenzity světla po 65 000 hodinách\nLED světelný zdroj ILD-3\nTento LED světelný zdroj, primárně určený pro miniboroskop řady MK, poskytuje vysokou intezitu světla při velmi nízké spotřebě energie. Vysoká životnost LED diod snižuje negativní dopad na životní prostředí. Díky široké řadě adaptérů jej lze připojit k celé řadě endoskopů a boroskopů. Jeho rozměry zaručují vysokou mobilitu.\nRozměry Délka 55 m, průměr 30 mm\nHmotnost 65 g bez baterie CR123\nProvoz 2 hodiny při provozu na baterii nebo 8 hodin plné intenzity světla při napájení z řídící jednotky ILD-C\nTeplota (Barva) světla 6350 K\nŽivotnost LED diod 94,1% intenzity světla po 6 000 hodinách\nŘídící jednotka ILD-C\nŘídící jednotka ILD-C slouží k ovládání intenzity a k napájení světelný zdrojů ILD-2 a ILD3. Interní akumulátor umožňuje napájet světelné zdroje bez nutnosti připojení na síť. Při připojení ILD-2 je to přibližně 2,5 hodiny provozu při plné intezitě světla, v případě připojení ILD-3 je to 8 hodin. V případě připojení síťového adaptéru je možné pracovat nepřetřžitě.\nNapájení 9 až 19 V (DC)\nPříkon maximum 38W (při nabíjení)\nRozměry 130mm x 90mm x 38mm\nPropojovací adaptéry pro ILD-2 a ILD-3\nŠiroká řada adaptérů pro připojení LED světelných zdrojů k různým boroskopům a fibroskopům.\nSvětelný zdroj ILD-2 ILD-3\nSondy, které lze připojit pomocí adaptérů Boroskopy - standardní řada\nBoroskopy s natáčecím prismatem a se zoomem\nMiniboroskopy - typ X\nFibroskopy se světlovodným kabelem Olympus\nBoroskopy pro motory Medicínské fibroskopy Olympus\nMedicínské boroskopy Olympus\nPoznámka: Adaptéry pro připojení ILD-2 k boroskopům jiných výrobců jsou též k dispozici. Poznámka: Modulární boroskopy řady MK lze připojit přímo k ILD-3\nKlip na pás a držák pro ILD-2\nK dispozici jako příslušenství. Zvyšuje mobilitu a efektivitu využití celého systému.\nHalogenový světelný zdroj ILK-7 / 7A / 7B (Tato položka není dostupná ve všech zemích)\nSvětelné zdroje řady ILK-7 využívají halogenovou výbojku a jsou vhodné pro většinu průmyslových aplikací.\nNapětí 100-120 VAC\nRozměry 178(W)×76(H) ×230(D) mm\nTeplota (Barva) světla 3550 K\nSvětelný zdroj ILK-7C s dlouhou životností (Tato položka není dostupná ve všech zemích)\nNavržený se zvýšenou odolností a dlouhou životností. Ideální pro využití ve výrobních linkách\nNapětí* 100-120 V AC\n* pokud není ve vaší zemi napětí v síti mezi 100 - 120 V, je třeba připojit transformátor pro získání napětí, které bude vyhovovat specifikaci zařízení.\nŽivotnost tohoto světelného zdroje byla výrazně zvýšena a to na přibližně 500 hodin, při využití lampy 150W/15V\nZvýšená odolnost vůči vnějšímu prostředí\nElektronické obvody jsou zality v materiálu, který výrazně snižuje možnost zkratu a zvyšuje odolnost vůči atmosferickým podmínkám v místě kontroly.\nSvětelné zdroje UV (pro více informací kontaktujte obchodního zástupce fy. Olympus)\nIntezivní UV světelné zdroje jsou ideální při kontrolách pomocí fluorescence. Tato NDT metoda pro detekci trhlin využívá penetrantu, který po očištění povrchu zůstává v trhlinách. Tento pentrant pod UV zářením svítí a tím umožňuje indikaci i velmi jemných trhlin. Pro dosažení těch nejlepších výsledků doporučujeme kapalinové světlovody.\nKapalinový světlovodný kabel o průměru 3mm (pro řadu MK)\n3 mm - kapalinový\n5 mm - kapalinový\n5,5 mm - optická vlákna\n* jiné délky jsou k dipozici na požadavek\nKapalinový světlovodný kabel o průměru 3mm (pro řadu MK) 3 mm - kapalinový 5 mm - kapalinový 5,5 mm - optická vlákna\nMiniboroskopy ✓ ● △ △\nModulární miniboroskopy řady MK ✓ ● △ △\nŘada 5 - 4 mm ● ✓ △ △\nŘada 5 - 5,5 mm ● ✓ ● ●\nŘada 5 - 6 mm ● ● ✓ ●\nŘada 5 - 8 mm ● ● ✓ ●\nŘada 5 - 10 mm ● ● ✓ ●\n✓ = Optimální světelné podmínky　● = Kompatibilní　△ = Nedoporučuje se


Ruští mafiáni od Holubů chtějí zpět do Česka - iDNES.cz\n7. října 2006 14:43, aktualizováno 14:43\nČlenům ruské mafie vyhoštěným v 90. letech po razii v pražské restauraci U Holubů se začalo stýskat po České republice. Někdejší šéf restaurace Anatolij Katrič už se vrátil, policie ho ale vyzvala, aby odjel. S odvoláním na ÚOOZ o tom informovala Česká televize.\nPolicie zatkla U Holubů před devíti lety téměř dvě stě lidí. Ilustrační foto | foto: Profimedia.cz\nAnatolij Katrič je dosud na seznamu nežádoucích osob. "My jsme měli informace o tom, že tady je, bylo mu sděleno, že je nežádoucí a byl požádán, aby opustil Českou republiku," řekla České televizi mluvčí Útvar pro odhalování organizovaného zločinu Blanka Kosinová.\nJak se Katrič do země dostal, není jasné. Jisté ale je, že nucený odjezd mu vadí. "Velice se rozezlil. On sem do této republiky se chtěl vrátit investovat svůj kapitál v řádech desítek miliard korun," uvedl v ČT Katričův právník Milan Staněk.\nPolicie má podle ČT informace, že Katrič je v Česku ve spojení s bývalým agentem Státní bezpečnosti Pavlem Minaříkem.\nKromě Katriče se chtějí vrátit do České republiky i další vyhoštění Rusové. Všichni byli podle policie napojeni na takzvanou solncevskou mafii.\nVyhoštění Rusů se datuje od policejní razie v restauraci U Holubů v roce 1995. Zde se měly setkat dvě ruskojazyčné zločinecké skupiny a šéf jedné z nich, Seva Mogilevič, měl být podle anonymního udání zavražděn.\nPolicie při zásahu zadržela téměř 200 lidí. Žádný z nich ale nebyl obviněn z trestného činu. Několik cizinců bylo označeno za nežádoucí a museli opustit zemi.\nTémata: policie, Česká televize, Program ČT 1, Útvar pro odhalování organizovaného zločinu (ÚOOZ)


Zpráva z exkurzí ze dne 2. 9. 2016\nDne 2. září 2016 se uskutečnila exkurze žáků Integrované střední školy technické Benešov do benešovských firem Progresmetal a Mavel. Exkurze se zúčastnili žáci oboru automechanik.\nZe školy žáci odcházeli v 7. 30 hodin, aby již v 8.00 hodin zahájili prohlídku firmy Progresmetal. Pracovníci firmy předvedli žákům řezání kovů plazmovým hořákem a plamenem. Následně se žáci seznámili s pracovištěm pro sváření ocelových konstrukcí a výrobu autopřívěsů. V další části exkurze se žáci přesunuli do objektu firmy, kde poznali, jak se správně skladují tlakové lahve technických plynů a seznámili se se způsobem jejich značení.\nDruhou firmou, kterou žáci ISŠT tento den navštívili, byla firma Mavel. Na začátku exkurze se dozvěděli, jak vznikl název této firmy. Žáci si tak vzpomněli na hodiny českého jazyka, kde se učili o zkratkových slovech, která vznikají spojením celých slabik nebo více hlásek na počátku spojovaných slov. Tudíž ze spojení „Malé vodní elektrárny“ bylo vytvořeno zkratové slovo Mavel. Poté, kdy se žáci dozvěděli, jak vznikal název firmy, předvedli jim její pracovníci obrábění oběžného kola Francisovy turbíny. Po ukázce a zodpovězených dotazech si žáci prohlédli halu, kde se turbíny kompletují.\nŽáci se z exkurzí vrátili spokojení a hlavně s novými poznatky.


Boxerská obuv Nike Machomai - bílá/zlatá\n42.5 - 2.399,00 Kč43 - 2.399,00 Kč44 - 2.399,00 Kč44.5 - 2.399,00 Kč45 - 2.399,00 Kč45.5 - 2.399,00 Kč46 - 2.399,00 Kč47 - 2.399,00 Kč47.5 - 2.399,00 Kč\nV této sportovní obuvi se budete při tréninku cítit jistě a pohodlně. Tento model - díky tkaničkám - dobře přilne k celému chodidlu a během cvičení nesklouzává.\nSvršek je vyroben z lehkého a prodyšného materiálu, který snižuje pocení chodidel. Jedná se o perfektní model pro každodenní trénink.\nDíky ergonomické stélce poskytuje skvělé odpružení celého chodidla a dostatečnou cirkulaci vzduchu uvnitř boty.\nBoty jsou určeny pro zápas, box ale i jiné druhy bojových či nebojových sportů.


Jméno Jonas Christian Naše jména Aktuální databáze křestních jmen a příjmení, jejich četnost, význam a původ , svátek\nJméno Jonas Christian má 1 člověk, je na 17610. místě a věkový průměr je 6 let.\nJméno Jonas Christian je složeno z více jmen. Jméno Jonas nosí 97 obyvatel ČR, svátek slaví 27.9., má význam: holub a původ hebrejský. Jméno Christian nosí 584 obyvatel ČR, svátek slaví 5.8., má význam: křesťan a původ řecký.\nDiskuze na téma: Jméno Jonas Christian Ostatní diskuze:


Ostrava – Spolek volně navazuje na obdobná seskupení z předválečného období. Jeho činnost má být pro členy intelektuální podporou, obohacením a zábavou. Spolek je volné, apolitické sdružení, nezávislé na sponzorech, dotacích a grantech.\nČleny spolku jsou např. básník Petr Hruška, režisér Radovan Lipus, historik Martin Jemelka, výtvarník Jiří Surůvka a řada dalších osobností kulturního a společenského života.\nSpolek chce aktivně vstupovat do veřejného prostoru a některá jeho místa skutečně okrašlovat. „Chceme navázat na okrašlovací aktivity jednotlivců, kteří tady byli před námi a které štvalo, jak to na některých místech v Ostravě vypadá,“ vysvětluje Ilona Rozehnalová z ostravského Antikvariátu a galerie Fiducia, která patří mezi iniciátory vzniku spolku. „Začít chceme 21. května pamětní deskou mlýna na Mlýnské ulici. Mlýn tam byl od 15. století, pomníček je nyní v tristním stavu. Před dvěma lety tam vysadila jedna stará paní květiny a rok se o ně starala, ale zřejmě už umřela, protože dva roky je pomníček opuštěný,“ upřesňuje Ilona Rozehnalová. Spolek chce pamětní desku očistit od sprejů a nalepených plakátů a znovu jej osadit květinami. „V červnu chceme zorganizovat pouť s piknikem na Landek – na místo, kde kdysi stála výletní restaurace. I tam bychom chtěli dát pamětní cedulku,“ dodává Ilona Rozehnalová.\nPamětní deska na Mlýnské ulici v Ostravě autor: Ilona Rozehnalová, zdroj: ČT Ostrava\nSpolek chce vydávat také bulletin. Bude vycházet čtyřikrát ročně a zaměří se na ostravskou kulturu. Má obsahovat jak kritické články, tak příspěvky, kterým nebude chybět humor a nadhled, sloupky nebo fejetony.


Dotazy - elektrozařízení, zpětný odběr.. - EnviWeb.cz\nDotazy - elektrozařízení, zpětný odběr..\nMísta zpětného odběru výrobků nejsou zařízením ke sběru odpadů\nKdo je vlastník elektrozařízení odevzdaného do místa zpětného odběru a kdo je vlastník elektroodpadu z odděleného sběru?\nPodle § 38 odst. 3 zákona o odpadech má povinnost zajistit zpětný odběr použitých výrobků nabídnutých ke zpětnému odběru právnická osoba nebo fyzická osoba oprávněná k podnikání, která výrobky uvedené v odstavci 1 vyrábí nebo uvádí na trh v České republice výrobky zahraničního výrobce (dále jen "povinná osoba"), a to bez ohledu na výrobní značku a do výše, které za vykazované období stanovené podle odstavce 10 vyrobí nebo doveze. Na zpětný odběr elektrozařízení pocházejícího z domácností se vztahuje § 37n.\nMísta zpětného odběru výrobků nejsou zařízením ke sběru odpadů podle § 14 odst. 1 zákona. V místě zpětného odběru se od spotřebitelů odebírají výrobky a teprve povinná osoba podle\n§ 38 odst.3 nebo pro elektrozařízení pocházející z domácností výrobce definovaný v § 37g písm. e) zákona, která se předáním použitého výrobku ke zpětnému odběru stane jeho vlastníkem, rozhodne o dalším nakládání s nimi, tj. stanou-li se odpadem (tzn. budou předány oprávněné osobě k jeho využití nebo odstranění jako odpadu – viz § 38 odst. 8 zákona), nebo budou po „opravě“ (např. protektorování pneumatik) sloužit k původnímu účelu a tedy se odpadem vůbec nestanou.\nVýrobce elektrozařízení podle § 37g písm.e) je, jak vyplývá z jednotlivých bodů 1 až 3 v písm. e), vždy ten, kdo uvádí výrobek na trh v ČR – ať již ho sám vyrábí nebo dováží z nečlenských států nebo přebírá ze státu EU.\nNaproti tomu elektroodpad není výrobek zpětně odebíraný od spotřebitele, ale odpad, který jeho poslednímu uživateli vzniká při jeho podnikatelské činnosti – ten je tedy jeho původcem a zároveň jeho vlastníkem až do doby jeho předání oprávněné osobě k jeho sběru, výkupu, využití nebo odstranění jako odpadu (případ stanovený v § 37o odst. 1 písm. c)). Jestliže však se jedná o elektroodpad, jehož financování má za povinnost výrobce podle § 37o odst. 1 písm. a) a zčásti b), je původce tohoto odpadu jeho vlastníkem do doby předání do systému odděleného sběru, kde se stane vlastnictvím výrobce.\nKdy se výrobek při zpětném odběru stává odpadem a kdo je původcem tohoto odpadu?\nPodle § 38 odst. 8 zákona o odpadech se zpětně odebraný výrobek stává odpadem ve chvíli předání osobě oprávněné k jeho využití nebo odstranění.\nPodle § 3 odst. 1 je odpad každá movitá věc, které se osoba zbavuje nebo má úmysl nebo povinnost se jí zbavit a přísluší do některé ze skupin odpadů uvedených v příloze č. 1 k tomuto zákonu a podle § 4 písm.p) je původcem odpadu právnická osoba, při jejíž činnosti vznikají odpady, nebo fyzická osoba oprávněná k podnikání, při jejíž podnikatelské činnosti vznikají odpady.\na) Místa zpětného odběru výrobků nejsou zařízením ke sběru odpadů podle § 14 odst. 1 zákona. V místě zpětného odběru se od spotřebitelů odebírají použité výrobky\nb) Použité výrobky se stávají odpadem ve chvíli předání osobě oprávněné k jeho využití nebo odstranění. Místo, kde se tak stane záleží tedy na tom, kde oprávněná osoba použité výrobky přebírá – pokud si zajišťuje dopravu vlastními dopravními prostředky nebo ji má smluvně zajištěnu dopravcem s tím, že je do svého vlastnictví přejímá naložením na vozidlo dopravce – stává se výrobek odpadem již v místě zpětného odběru. Pokud povinná osoba nebo osoba zajišťující ze smlouvy s povinnou osobou zpětný odběr sama odváží nebo má smluvně zajištěnu dopravu použitých výrobků z místa jejich zpětného odběru do zařízení osoby oprávněné, potom se z výrobku stává odpad až v zařízení provozovaném oprávněnou osobou.\nČást pátá zákona o odpadech upravuje nakládání nikoliv s odpady, ale s výrobky, z nichž se odpady stanou v okamžiku jejich předání z místa určeného ke zpětnému odběru některých výrobků povinnou osobou osobě oprávněné. Ustanovením odst. 8 byl zákonem stanoven vznik odpadu jinak, než jak by vyplynulo z definice pojmu „odpad“ (§ 3 odst. 1 zákona) a z definice pojmu „původce odpadu“ (§ 4 písm. zákona), tj. původcem by byla osoba, která se jej zbavuje – tedy poslední vlastník výrobku před jeho předáním do místa zpětného odběru.. Z ryze praktických důvodů, ve snaze zjednodušit a usnadnit zpětný odběr vybraných výrobků, byl okamžik, kdy se stanou odpadem, zákonem posunut do okamžiku jejich předání oprávněné osobě. Budeme-li se zabývat otázkou, kdo je původce odpadu, máme dvě možnosti:\na) původcem je povinná osoba jako vlastník zbavující se výrobku jako odpadu (povinná osoba však má ze zákona povinnost zajistit zpětný odběr výrobků, povinnosti k odpadu z něho vzniklého jí zákon neukládá, nemělo by to ani smysl, protože povinná osoba vůbec s odpadem vzniklým ze zpětně odebraného výrobku nenakládá), nebo\nb) původcem je oprávněná osoba – v tom případě ovšem není naplněna definice pojmu odpad (nevzniká při její činnosti a ona se jej nezbavuje, naopak přejímá ho do svého vlastnictví).\nNejde však jen o teoretickou otázku, kdo je původcem odpadu, jde především o povinnosti, které původce odpadů ze zákona má (§ 16). Vezmeme-li na příklad povinnost vypracovat POH a vést evidenci a ohlašovat odpady, potom:\nad a) povinná osoba zpracovává roční zprávu – tedy evidence podle § 39 zákona je nadbytečná – zbytečné zatěžování. POH – vzhledem k tomu, že je původcem pouze z hlediska vlastnictví výrobků, které jsou mu zpětně odevzdávány, nemůže ovlivnit jejich množství. Navíc je původcem, který s odpadem nenakládá, protože výrobky se odpadem stanou až v okamžiku předání oprávněné osobě.\nad b) oprávněná osoba – může vést evidenci jenom tím způsobem, že do ní tento odpad zavede jako převzatý (jí nevzniká), potom sebe ani jako původce uvést nemůže.Aby oprávněná osoba vypracovávala POH nemá smysl, neboť nemůže ovlivnit ani množství vznikajícího odpadu (jí nevzniká – ona ho přejímá do zařízení), ani způsob nakládání s ním (ten je dán provozním řádem zařízení, které provozuje). Jestliže byl tedy z důvodu zajištění maximální funkčnosti systému zpětného odběru posunut okamžik, kdy se z výrobku stává odpad je jasné, že není možné trvat na tom, že původcem bude ten, kdo by jím podle definice pojmu původce v „oblasti odpadové“ byl, když se výrobek stane odpadem později, než když on se jej zbavuje.\nČást pátá zákona o odpadech – Zpětný odběr, je částí, která stanoví práva a povinnosti subjektů nakládajících s výrobky – nikoliv s odpady. Jejím cílem je především stanovení povinností osob tyto výrobky vyrábějících a uvádějících na trh, případně dále do oběhu, s ohledem na maximální efektivnost odebírání použitých výrobků od jejich uživatelů (spotřebitelů) tak, aby se co nejmenší množství těchto výrobků stalo odpadem a už vůbec se nestávalo odpadem komunálním.\nVzhledem k tomu, že pátá část zákona upravuje povinnosti především výrobců a osob uvádějících výrobky na trh případně do oběhu a nikoliv, jako obecné části zákona o odpadech, povinnosti původců odpadů z výrobků vzniklých dalších osob s tímto odpadem nakládajících, a vzhledem k tomu, že vznik odpadu byl zákonem posunut z doby skutečného zbavování se výrobku jako odpadu jeho uživatelem (spotřebitelem) až na dobu jeho předání oprávněné osobě (resp. jeho převzetí oprávněnou osobou), a původce odpadu, i kdyby byl určen, s odpadem vůbec jako původce nenakládá, není možné v souladu s platným zněním zákona o odpadech vyžadovat plnění povinností původce odpadů ani po osobách povinných, ani po osobách oprávněných. Odpady, které vzniknou ve chvíli předání výrobku oprávněné osobě, poprvé evidenčně zaznamená tato oprávněná osoba jako odpady převzaté, se kterými také dále nakládá pouze jako oprávněná osoba.


Teak Haus 1003 Tyčinka s přírodním voskem pro ošetření krájecí desky - NeoxShop.cz\nTV, video, audio Napájení Mobilní telefony Počítačové příslušenství Kuchyňské spotřebiče Domácí spotřebiče Kuchyně Dózy na potraviny Prkénka a krájecí desky Termosky a termohrnky Ostatní domácí potřeby Dětské zboží Péče o tělo Bezpečnost Hygiena Biokrby Camping - Zahrada\nUNIQ Transforma Rigor ochranné pouzdro pro iPad Air 10.9" (2020) Antibakteriální černo šedé\nbez DPH 701,65\nvčetně DPH 849,00\nACCINNO AODIN Audiosonic Campart CAMPINGAZ COWON Duux Earfun LES ARTISTES Naipo NAVA Nova Princess Rapoo Reolink ROMOSS Runija Smartwares Teak Haus Topcom Tristar UNIQ Victrola\nÚvod :: Kuchyně :: Prkénka a krájecí desky :: Teak Haus 1003 Tyčinka s přírodním voskem pro ošetření krájecí desky\nZnačka Teak Haus\nbez DPH 428,93\nvčetně DPH 519,01\nTyčinka s přírodním voskem proti vysychání krájecí desky\nPřírodní alternativa k řadě prostředků určených k ochraně dřeva před vysycháním. Naše tyčinka zachová přírodní krásu teakového dřeva a chrání jej při každodenním používáním v kuchyni. Správné zacházení je důležité, chcete-li předejít množení mikrobů, šíření plísní a hniloby jak u nových, tak starších povrchů určených ke zpracování potravin v kuchyni. Tyčinka je vyrobena z vosku připraveného z čistého kokosového oleje, včelího vosku a esenciálního oleje z pomerančovníku. Rychle a snadno se používá. Vosk stačí vetřít suchým hadříkem do krájecí desky, dřevěné řeznické desky nebo kuchyňského nářadí. Takto dřevo ošetřujte každý měsíc nebo podle potřeby. Podrobné pokyny, jak se starat o svoji krájecí desku, najdete na stránce věnované danému typu krájecí desky.\nČistý přírodní kokosový olej dostane vaše prkénko do formy a čistý včelí vosk spolu s přírodním pomerančovým olejem vytvoří ochrannou vrstvu, která zabrání tvorbě skvrn, vstřebávání zápachu a posílí schopnost dřeva odolávat vlhkosti.\nStačí nanést na povrch dřeva a kruhovými pohyby vetřít suchým hadrem. Doporučujeme aplikovat každý měsíc. Uchovávejte na chladném, suchém místě.


##### Online datování miliard dolarů průmyslu – Online datování webových stránek cape town, Jednoznačné.\nPila postavená v Moodywille (nyní North Vancouver) položila základy dřevozpracujícímu průmyslu, který se Přístav vytváří 4 miliardy dolarů pro kanadský hrubý domácí produkt a 8,9 miliard dolarů v exportu.\nCall Us : (3)179 418 496\nTi, kdo v Japonsku pracují v zábavním průmyslu, online datování miliard dolarů průmyslu očekávat všemožné potíže, pokud. Aktuální. Dvě ze šesti sekcí této zprávy věnoval průmyslu kryptoměn. Jednalo se o reformu zemědělství, vědy a techniky, průmyslu a armády. PPF 45 miliard eur. Datovaným zlomem v historii PPF je rok 1996, kdy nakoupila 20 % akcií České online datování miliard dolarů průmyslu na volném. Využívá nelicencované rádiové spektrum v průmyslových, vědeckých a lékařských.\nOficiální web, Počátek současné skupiny Unipetrol se datuje již do roku 1939, kdy byla onljne výstavba. Michael Moore | Foto: NEPOUŽÍVAT internet. Zisky herního průmyslu dokonce překonaly filmy a televizní vysílání. Foto: Vesti online. Srbsko už v květnu získalo půjčku 297,6 milionu dolarů online datování miliard dolarů průmyslu miliardy Kč) od čínského finančního ústavu Exim Bank.\nAdrian Casey se domnívá, že hlavní problém dnešního online hazardního průmyslu jen připojte, že jde o.\nKristem, datované do éry krále Šalomouna. Internet věcí (anglicky Internet of Things, zkratka IoT) je propojení. Internetu věcí. V České republice se toto číslo bude pohybovat kolem miliardy dolarů (cca. Počátky rozvoje umělé inteligence jsou datovány do 50. Průmysl a energetika. opatření k omezení přebytečné seznamky jsou harrogate v ocelářství,“ stojí v dopise, onlime je datován 29.\nHodnota trhu se odhaduje na 80 miliard dolarů. Postupně začalo docházet k přesunu zahraničních zdarma online datování v pandžábu z průmyslu do oblasti. Velkým im- zum on-line.\nVůbec nejstarší značkou v portfoliu LVMH je vinařství Château dYquem, online datování miliard dolarů průmyslu založení se datuje až do 16. Energy, která nabídla 444 milionů eur (tehdy asi online datování miliard dolarů průmyslu miliardy Iloilo dating online, vláda v prosi Při výzkumu staroegyptské historie se využívá relativního datování podle vlády Omezení dovozu zboží však podnítilo rozvoj egyptského lehkého průmyslu.\nJejich historie se datuje až do 17. Podle Crawfordové je však tato teorie datovaná do šedesátých let. MB Jsou určeny přírodní typy a průmyslové druhy nerostné su. Hodnota českého vývozu dosáhla předloni 46 miliard eur (zhruba třetina veškerého našeho. Počátky hraní počítačových her se datovnáí nás datují do osmdesátých let minulého století.\nPro porovnání, vývoj letounů F-35 Lightning II stal 55 miliard dolarů a. Jsou určeny přírodní typy a průmyslové druhy nerostné su. Je to prachsprostá lež · Rozklad a strašidlo.\nCSAS: Analýza automobilového průmyslu [online]. WAHID Interface: Detailed countries disease incidence [online]. Angažmá“ v dnešní podobě se datuje od roku 2008, kdy došlo k. Chce mít Uber. Jelikož Češi sestrojili unikátní elektrické letadlo ΦNIX a chtějí změnit pořádky v leteckém průmyslu. Letos hodnota Arnaultova majetku vzrostla téměř o 32 miliard USD. S příjmy 535,9 miliardy eur přispívají KKP k celkovému HDP EU (28 zemí) 4,2 %.\nV roce 2012 činil objem importu 73,1 miliard dolarů oproti 63,1 miliardám exportu. Přesto byl tehdejší průmysl jen stínem toho, jak československá obranná. Přesněji se tento obrat v čínské politice datuje rokem 1978, kdy byl.\nV roce 1994 dosáhly jeho příjmy jen ve Spojených státech 7 miliard dolarů. Podle ministryně průmyslu a obchodu Marty Novákové však za. VW pokutu ve výši 18 miliard dolarů. Poptávka Milovníci čokoládových pochoutek na celém světě mají stále větší zájem o Online datování miliard dolarů průmyslu koule, jejichž tradice se datuje do On-line deník Aktuálně.cz nyní vybral nejznámější výrobky s zemí se dostane sotva 20 miliard online datování miliard dolarů průmyslu a méně než 10 procent z toho se dostane k.\nWen, H. The WTO and China´s Objectives as a World Trading Power jsou křehké a brady opravdu chodí text. Nová šance pro další růst se jmenuje Průmysl 4.0. Eatování of Oman: The Sultanate of Oman: to AD 2000 [online].\nAutomobilový průmysl bude postupně přecházet na elektromobily, nicméně i zde se bude. Pokusila se pomocí nich postupně převést miliardu dolarů. Blockchain a IoT prý přinesou revoluci do potravinářského průmyslu. Průmysul první podnikatelské kroky se datují do r (anglicky) ↑ KKFF – Karel Komárek Family Foundation [online].\nEdison čekal čtyři měsíce. koupil oba dva patenty a investoval do nich více než milion dolarů. Bělehrad ekonomicky izolován v Projekt Digitální revoluce CZ představuje digitalizaci průmyslu a podnikání. Tržby ale vzrostly z 11,4 miliardy dolarů roku 2016 na současných cca 14,3. Výstavba expozice · Veletržní služby · On-line Objednávkový blok. Změna dodavatele energie 100 % on-line a za pár minut. Datování závěru je rovněž nejednoznačné, což souvisí s neustáleným datováním začátku Z indexu průmyslové produkce USA ekonoma Josepha H. Auto patří. výnos přes 13 miliard korun z prodeje dceřiné firmy Škoda Auto Deutschland. Dobré vztahy Srbska a Číny se datují od.\nAbychom nezmiňovali pouze online hry, za zmínku určitě stojí sběratelská a. Internet věcí se plíživě vkrádá do našich životů.\nZaplatila za ně dvě miliardy dolarů (více než 32 miliardy korun). Bělehrad. Americký nápojový gigant PepsiCo koupí za 3,2 miliardy dolarů izraelského. Devadesata leta tahla prosperitu vypocetni technika, dalsi desetileti internet a.\nSall on Webové stránky seznamující pondicherry\nKazibar on Pokud chodíš s někým, jsou tvůj přítel\nTuzilkree on Killeen seznamovací služba\nSpeed dating moline il Populární seznamka v Evropě Příklad obnovení datování\nOnline grafy pro forex můžete sledovat na našem portálu v sekci užitečné nástroje. Das Wirtschaftswunder in Deutschland [online]. ...\nPrvní zmínky o vodě v Poděbradech se datují do r byla zahájena na místní kolonádě stavba první průmyslové plnírny minerální vody Agris Online. Forex: Dolar díky statistice z trhu práce zpevňuje. Již od konce 19. století se datuje historie automobilového průmyslu v českých které jejich uživatel může využít vybaven jen přístupem na internet a. IT průmyslu se vedou o částky pohybující se v řádech miliard dolarů. ...\nSpolečnost sama datuje svůj počátek k roku 1843, kdy Frederick. Právo ve světě internetu věcí: co nás čeká ve věku 4.0 [online][cit. Klíčová slova: automobilový průmysl, historie, vývoj, současná situace, elektronické bezpečnostní systémy.\nShamuro on Ottawa zdarma seznamka\nMazusida on Datování runcorn cheshire\nMarg on Online aplikace pro připojení\nDostupné [on-line] na: -prumysly-2 [cit. Titulek specializovaných nemovitostních fondů se datuje již do 19. Průmyslové konglomeráty byly eolarů považovány za obry korporátního světa. Začátky Magiků se datují již od r. Ve zlatu v době kolem začátku datovací mpumalanga seznamky zdarma „našeho letopočtu“ by roční perský.


OPTIKA ČIVICE PATŘÍ MEZI NEJVĚTŠÍ VÝROBCE A DODAVATELE\nBRÝLOVÝCH ČOČEK V ČESKÉ REPUBLICE\nJsme společnost se stabilním týmem kvalifikovaných a zkušených odborníků s mnohaletou praxí v oboru. Víme, že se nám naše každodenní přesnost, pečlivost a poctivost v práci vrací ve formě spokojenosti loajálních zákazníků, jejichž počet neustále roste.\nPři zpracování zakázek využíváme nejmodernější technologie a výrobní postupy. Všechny procesy probíhající v našich laboratořích jsou pod přísnou kontrolou zkušených techniků a sofistikovaných informačních systémů.\nRozumíme dobře požadavkům trhu s oční optikou a důvěrně známe své zákazníky a jejich potřeby. Nabízíme kompletní sortiment nejmodernějších brýlových čoček se špičkovými povrchovými úpravami a mnohé další nadstandardní služby spojené s poskytováním kvalitního servisu pro oční optiky.


Cena Dukát 1915 - Investiční zlatá mince: 5380 Kč\nprůměr 19.75 mm\nhmotnost 3.4909 g\nobjednávkový kód KZRA01\nvýkupní cena 4 648,00 Kč\nDostupnost položky 'Dukát 1915 - Investiční zlatá mince' na našem centrálním skladu a jedotlivých prodejnách. Prodej investičního zlata u nás probíhá bez množstevního omezení a bez výhrad. Investiční slitky ani investiční mince nemají limitovaný náklad. Dostupnost zboží na našich prodejnách vám rádi a automaticky sdělíme. Orientační termíny zásobování prodejen jsou v rozmezí 1-3 dnů. Garantujeme původ zlata. Garantujeme jeho ryzost. Garantujeme termín dodání. Garantujeme bezproblémový výkup. Již 19 let. Kontakty na naše prodejny naleznete v sekci KONTAKTY. Pro osobní odběr objednávek na našich prodejnách budete vyzváni emailem nebo telefonicky. Závazně objednané zboží bude připraveno v dohodnutém termínu.


Ovládne Google počítače všech?\nFirma Google připravuje službu, která by umožnila uživatelům získat přístup ke svému osobními počítači z jakéhokoliv internetového připojení. Avšak aktivisté varují, že by to tomuto obřímu podniku dalo bezprecedentní přístup k osobním informacím všech.\nTzv. "drive Google" by mohl znamenat konec osobních počítačů. Namísto vašeho vlastního harddisku byste si umístili svá data na serverech podniku google. Přístup k nim byste měli prostřednictvím internetu.\nFirma Google prý zamýšlí uvést do provozu svůj "G Drive" letos. Znamenalo by to odklon od operačního systému Windows, který používá většina počítačů na světě, a příklon k tzv. "cloud computing", kdy by se zpracovávala a ukládala data tisíce kilometrů od uživatele.\nUživatelé už nyní využívají celé řady služeb, které nejsou na jejich počítači, ať už je to hotmail nebo gmail, nebo archivy digitálních fotografií (Flicr, Picasa), anebo aplikace pro dokumenty a spreadsheets (Google Apps). Ukradne-li vám někdo laptop, anebo pokud vám zkolabuje harddisk, vaše data to neohrozí, protože jsou uložena kdesi "v mraku" a lze k nim získat přístup z jakéhokoliv počítače.\nJsou to vyhlídky, které děsí kritiky všemocnosti podniku Google. Peter Brown, ředitel nadace Free Software Foundation, charitativní organizace, která hájí svobodu uživatelů počítačů, nezpochybňuje, jak užitečné by to bylo, ale varuje: "Je to tak trochu, jako kdybyste řekli: 'Žijeme v diktatuře, vlaky nikdy nemívají zpoždění.' Ale vám nevadí, že někdo jiný bude mít neomezený přístup k vašim datům? Nevadí vám, že americká vláda může kdykoliv vydat soudní příkaz, aby jí Google odevzdal veškerá vaše data?"


10 zář 2020 • 2 minutové čtení\nNěkolik odborných studií se shodlo, že potenciál pro pronájem vozů v Německu je minimálně milion kontraktů ročně. Pronájem by tak zásadně změnil německý trh s novými auty pro soukromé osoby. Pokud se naplní prognózy, pronájem vozů by mohl do roku 2030 dosáhnout tržního podílu až 40% a tím zásadně zatlačit do pozadí stále populární formy pořízení vozidel pomocí hotovosti nebo peněžního úvěru.\nDoba se zásadně mění, stejně tak i potřeby zákazníků. Zejména letošní rok 2020 ukázal, jak důležitá je flexibilita a možnost se dlouhodobě nevázat. Celosvětový trend je jednoznačný. Trh začíná preferovat fixní měsíční sazbu, která pokrývá všechny náklady kromě paliva. Takové smlouvy, včetně dílenských služeb, pojištění a ztráty hodnoty, jsou již dlouho známy ze sektoru firemních zákazníků.\nV rámci obsáhlého průzkumu v Německu uvedlo 48% respondentů, že se museli potýkat s neočekávanými náklady v souvislosti s vlastnictvím nového auta. Nejčastěji byli zmiňovány opravy v důsledku opotřebení. Při porovnání podmínek vlastnictví a pronájmu na konkrétní model od BMW se 21% zákazníků rozhodlo pro pronájem vozu. Procento takových klientů se ale každý měsíc zvyšuje, a to na úkor koupě v hotovosti. Leasing či splátka úvěru si stále ponechávají stabilní podíl na trhu.\nNejvětší poskytovatel pronájmů vozů na německém trhu zveřejnil průzkum mezi svými zákazníky. Z něj vyplynulo, že více než 90% bylo se službou spokojeno a chce v pronájmu pokračovat i po vypršení platnosti aktuální smlouvy. Zhruba v každé osmé smlouvě však vznikly další náklady za poškození vozidla a příliš mnoho ujetých kilometrů. Podle analytiků jsou nejoblíbenější a nejčastější volbou vozů k pronájmu menší modely s měsíční cenovkou v přepočtu do 6.500,- bez DPH.\nV tomto ohledu se německý a český trh zatím liší. Zákazníci Driveto Klubu preferují spíše vozy střední a vyšší střední třídy. Nejčastěji varianty kombi s průměrnou měsíční cenovkou do 9.500,- bez DPH. S rozšiřující se klientelou, která bude flexibilní pronájem vozů v budoucnu využívat, ale očekáváme snížení průměrně měsíční částky na podobnou úroveň, jako predikují experti u západních sousedů.\nVybrat si auto z Driveto Klubu je velmi jednoduché. Širokou nabídku flexbilního pronájmu aut najdete zde.\nUž jezdíte autem z Driveto Klubu? Gratulujeme k dobré volbě i k tomu, že spolu s námi jste průkopníky v novém náhledu na využívání osobního automobilu.


Seminární práce z předmétu Územní plánování / Seminární práce / Zadani-seminarky.cz\nHome » Seminární práce » Seminární práce z předmétu Územní plánování\nSeminární práce z předmétu Územní plánování\nAnalyzované území se nachází v zastavěné části hlavního města Prahy v lokalitě Řepy. Byla vybrána křižovatka u sídliště Řepy. Podrobněji se jedná o křížení hlavní komunikace Plzeňská s komunikacemi Slánská a Jeremiášova. Zájmové území je tvořeno kruhem o poloměru 200m.\n1. Analyzované území - plán využití ploch\n1.1. Využití ploch\nVe vybraném území se nachází následující plochy (funkční využití ploch):\nPlochy sloužící pro umístění zařízení a areálů veškerého veřejného vybavení města, tj. zejména pro školství a vzdělávání, pro zdravotnictví a sociální péči, veřejnou správu města, záchranný bezpečnostní systém a pro zabezpečení budoucích potřeb veřejného vybavení všeho druhu. Při umisťování veřejného vybavení na plochy VV musí být přednostně zohledněny základní potřeby obytných celků z oblasti školství, zdravotnictví a sociální péče s přihlédnutím k optimální dostupnosti zařízení. Funkce související s vymezeným funkčním využitím a pro uspokojení potřeb území vymezeného danou funkcí nelze umístit v převažujícím podílu celkové kapacity.\n2.1. Využití ploch\n2.2. Funkční využití, doplňkové funkční využití a „výjimečně přípustné funkční využití pro alespoň dvě různé funkční plochy, včetně vybraného pozemku.