Citáty na téma vzduch | Citáty slavných osobností\nCitáty na téma vzduch\nSbírka citátů na téma příroda, vzduch, život, voda.\nCelkem 109 citátů, filtrovat:\n„Já ale nejezdím rychle, líbí se mi takový to svižný kochání. Je to velká radost: vnímáš svý tělo, který obtejká proudící vzduch. Je to velká svoboda.“\nČasopis Reflex č. 7 2020, str. 22-25\nO svobodě, O rychlosti, O radosti\nSmutné, Zamilované, O vodě, O světě\n„Milujeme-li, jsme zranitelní. Milujte cokoliv, a vaše srdce se bude určitě trápit a nejspíš bude zlomeno. Chcete-li si být jisti tím, že si je zachováte nedotčené, nesmíte je dát nikomu, dokonce ani zvířeti. Pečlivě si své srdce obalte koníčky a drobnými požitky. Vyhněte se všem závazkům. Bezpečně je uzamkněte v klenotnici nebo v rakvi svého sobectví. Ale v této klenotnici - bezpečné, temné, nehybné, bez přístupu vzduchu - se změní. Nebude zlomeno; stane se nezlomitelným, neproniknutelným, nevykupitelným. Alternativou tragédie, nebo přinejmenším toho, že budete tragédii riskovat, je zatracení. Jediným místem mimo nebe, kde můžete být dokonale bezpečni před všemi nebezpečími a zmatky lásky, je peklo.“\n— Clive Staples Lewis, kniha Čtyři lásky\nZdroj: Čtyři lásky\nO pekle, O srdci, O dokonalosti, O sobectví\n„Nemohu nabídnout nic než krev, dřinu, slzy a pot. Čekají nás nejtěžší zkoušky. Máme před sebou mnoho, mnoho dlouhých měsíců bojů a utrpení. Tážete se, jaká je naše politika? Řeknu: Vésti válku na moři, na souši a ve vzduchu s celou mocí a ze všech sil, které nám Bůh může dát. Vésti válku proti obludné tyranii, která nebyla nikdy překonána v ponurém, žalostném seznamu lidských vin.“\nO slzách, O utrpení, O bohu, O válce\n„Vzduch byl tak hustý, že by se z něj daly vyřezávat kostky a prodávat jako laciný stavební materiál.“\n— Terry Pratchett, kniha Zaslaná pošta\n„Ale nejraději snili o tom, že se znávali v elementárních plynných podobách, které se navzájem pronikají, zaplétají se do sebe a opět se rozplétají jako závity snu nebo dýmu: jistě se znávali jako bílá oblaka splývající spolu vysoko pod nebeskou klenbou, jako hravé vlnky, jako déšť padající na zem, jako rosa v trávě nebo jako semena z pampelišek, volně plujících vzduchem.“\n— Romain Rolland, kniha Petr a Lucie\nO trávě, O volnosti, O snech\n„Lesy jsou „plícemi“ naší země, které čistí vzduch a dodávají našim lidem novou sílu.“\nO jídlu, O samotě, O vodě, O spánku\n„Vítr je proud vzduchu vznikající tím, že slunce uvádí v pohyb nebo taví jeho nejjemnější částky.“\n„Oddělení lidských zdrojů pracuje se „vzduchem“ – lidskými dovednostmi. A ty jsou nejen stěží uchopitelné, ale navíc si většina lidí myslí, že jich má spoustu.“\n„Budeme bojovat na mořích…\nBudeme bojovat… ve vzduchu…\nBudeme bojovat na polích…\nNikdy se nevzdáme…\nWinston Churchill Červen 1940\n„Víc než eliminovat viry, kusem hadru na ksichtě, které se šíří vzduchem, je potřeba eliminovat hloupost.“\n„Ten moment a klid\nkdyž v posteli sedíš.\nsluchátka v uších máš\ndo notebooku hledíš.\nSnažíš se něco nového vyplodit.\ndalší záložku můžeš zahodit.\nKdyž hlavu na chvíli odvrátím\nmyšlenku zpět nevrátím.\nAby proudit mohl vzduch\nokno na ventilačku mám\nJeho šum jak plyne, vane..,\ndo pokoje se všechen nedostane\ndýchám dýchám, nepospíchám.\nzelený čaj lžičkou míchám.\nSluchátka na moment odložím\ndo cvrlikání kobylek se zabořím.\nposlouchám, naslouchám téměř se v tom vyrouchám.“\nO myšlenkách, O čaji\n„Vzduch byl měkký, hvězdy tak jemné, příslib každé dlážděné uličky tak skvělý, že jsem si myslel, že jsem ve snu.“\nO hvězdách, O snech\n„O štěstí nejsou romány. Štěstí se nevypravuje, štěstí se žije. Štěstí je nenápadné jako dobrý vzduch nebo zdraví.“\nO životě, O štěstí, O zdraví\n„Duha vzniká, když padne sluneční záře na hustý stlačený vzduch.“\n— Anaximenes starověký řecký filozof -585 - -525 př. n. l.\nO barvách, O hudbě\n„Moc chytrejch hráčů neznám. Ale řeknu výjimku. Petr Čech, ten dokáže prodat i teplej vzduch.“\n— Miroslav Pelta český fotbalista, místní politik, podnikatel a sportovní funkcionář 1964\nZdroj: Pelta při výpovědi u soudu\nO myšlenkách, O přírodě, O volnosti, O světle\n„I podle prázdných šibenic poznáš, že něco visí ve vzduchu.“\n„Ptáte se, jaká je naše politika? Řeknu to takto: vést válku na moři, na pevnině a ve vzduchu, celou naši silou a s veškerou silou, kterou nám Bůh může dát; vést válku proti zrůdné tyranii, nikdy nepřekonané v temném, žalostném seznamu lidského zločinu. Tak vypadá naše politika. Ptáte se, jaký je náš cíl? Mohu odpovědět jedním slovem: vítězství - vítězství za každou cenu, vítězství navzdory všem hrůzám, vítězství, byť by cesta byla dlouhá a těžká; neboť bez vítězství není přežití.“\nproslov v Dolní sněmovně, 13. květen 1940\n[(en) You ask, what is our policy? I will say: It is to wage war, by sea, land and air, with all our might and with all the strength that God can give us: to wage war against a monstrous tyranny, never surpassed in the dark, lamentable catalogue of human crime. That is our policy. You ask, what is our aim? I can answer in one word: It is victory, victory at all costs, victory in spite of all terror, victory, however long and hard the road may be; for without victory, there is no survival.]\nZdroj: [Peter G, Tsouras, Slovník vojenských citátů, Baronet, Praha, 2007, 44, 978-80-7384-048-8]\nO vítězství, O válce, O bohu, O cestě\n„Zakládat jednu hypotézu na druhé znamená stavět ve vzduchu. Pomocí takových domněnek a smyšlenek lze dosáhnout nanejvýš toho, že zajistíme pouhou možnost našeho názoru; jeho skutečnost však touto cestou nedokážeme.“\nO pomoci, O cestě\n„Stres patří k životu stejně jako vzduch a dýchání. Existuje jediný způsob, jak se stresu vyhnout. Zemřít.“\nZdroj: [Kalendárium, ceskatelevize.cz, 2011-03-21, http://www.ceskatelevize.cz/porady/1095927644-kalendarium/3153-vyhledavani/?searchType=date&kMonth=01&kDay=26]\n„Rád se projíždím na bujném koni ve vysoké trávě proti stepnímu větru. Dychtivě hltám voňavý vzduch, upírám oči do modré dálky a usilovně lovím mlhavé obrysy předmětů.“\n„Někteří spotřebují tolik vzduchu k vytrubování fanfár, že se ho nedostává k dýchání jiným lidem.“\nZdroj: Vácha, Marek, Neumělcům života, Cesta, Brno, 2014, 978-80-7295-177-2\n„Nedokázala už vdechnout vzduch, a tak lapala po dechu. Nedokázala už myslet, a tak upadla do bezvědomí. Nedokázala se probudit k vědomí, a tak zemřela.“\n— Andrew Coburn 1932 - 2018\n„Tlustý muž, jehož větrem formované tvary měnily jeho vzezření každou vteřinou, rotoval vzduchem jako těsto na pizzu. Jistě se takhle rychle nikdy nepohyboval, jelikož kvičel, až mu hlas přeskakoval.\n--Robert, Milencem až za hrob“\nO mužích, O rychlosti\n„Voda a vzduch, dvě základní tekutiny, na nichž závisí veškerý život, se staly popelnicemi světa.“\n— Jacques-Yves Cousteau francouzský námořní důstojník, průzkumník, ochránce přírody, filmař, inovátor, vědec, fotograf, spisovatel a výzkumník 1910 - 1997\nO světě, O vodě, O životě\n„Měli bychom se procházet častěji, aby naše mysl mohla být osvěžena čerstvým vzduchem a hlubokým dýcháním.“\n„Jeden druhému vydýcháváme vzduch, jeden musí ustoupit nebo být „ustoupen“, do té doby musíme zůstat protivníky.“\nO prusko-rakouských vztazích. V dopise Leopoldu von Gerlach z roku 1853.\nZdroj: [Schoeps, Hans-Joachim, Dějiny Pruska, Garamond, Praha, 2004, 410, 211, 80-86379-59-0, Šárka Stellnerová, František Stellner]\n„Pýthagorovci říkali, že je prázdno a že z nekonečna vstupuje do světa jednak vzduch, jako by jej svět vdechoval, jednak prázdno oddělující věci, ježto je prázdno jakýmsi dělidlem a hranicí sousedních věcí. Je především u čísel, neboť prázdno ohraničuje jejich podstatu.\n— 58 B30, Aristotelés, Fyzika 213b22-27.“\n„Když čteš povídky Antona Čechova, je ti jako jako ve smutný den pozdního podzimu, kdy je vzduch tak průzračný a tak ostře se v něm rýsují holé stromy, těsné domy, šediví lidé. Všechno je takové divné, opuštěné, nehybné a bezmocné … Autorův rozum osvětluje jako podzimní slunce s krutým jasem rozbité cesty, křivé ulice, těsné a špinavé domy, ve kterých se zalykají nudou a leností malincí, ubozí lidé a naplňují tyto své domy nesmyslným, ospalým shonem.“\nZdroj: [Anton Pavlovič Čechov: Souboj s kvartálem, rozhlas.cz, 2015-09-2, 2016-03-15, http://www.rozhlas.cz/vltava/literatura/_zprava/1527654]\nO lidech, O podzimu, O slunci, O stromech\nZdroj: [Hari, Johann, Gore Vidal: Za duchy amerického století, literarky.cz, 2009-10-20, 2011-02-19, http://www.literarky.cz/component/content/article/1485-gore-vidal-za-duchy-americkeho-stoleti]\nO blbcích, O světě\n„Nejveselejší ze všech byl „On“. Plácal se do stehen a chechtal se tak srdečně, že se dvakrát zakuckal. Vstal a znovu dopadl na židli smíchem bez sebe. Řídké vlasy mu padaly do čela, rukou mával ve vzduchu, proslavený knírek se mu třásl – byl na něho otřesný pohled.“\npopis náhodného setkání s Hitlerem v Mnichově\nZdroj: Maria Augusta, Trappová, S písní kolem světa, Zdena Martinová, Praha, Vyšehrad, 1971, 81, dále jen S písní kolem světa\n„Štěstí je zbraň pro čtyři dlaně. Zákon zní, raň, než budeš raněn. Láska je přelud, to ze strachu ti srdce buší, že mu dojde vzduch.“\nO strachu, O zákonech, O srdci, O štěstí\n„Ovládněte sebe - ovládnete vzduch.“\n— František Novák československý akrobatický letec 1902 - 1940\nZdroj: Ivo Štuka: Král vzduchu (nakladatelství Novinář, 1970)\n„Radikál je člověk stojící oběma nohama pevně ve vzduchu.“\nO hladu, O životě, O lidech, O zákonech\n„To jak rostou stromy dávno známe. Ze země si vyzvednou vždy trošku různých solí do zelených listů a s nimi vyfárají a pak navrch dají si hrst slunce s bílou pěnou vzduchu.“\nZamilované, O stromech, O slunci\n„Ženy jsou pro mne vzduch, ale bez vzduchu se nedá žít.“\n„Létací prostředky těžší než vzduch jsou čirým nesmyslem.“\n— Lord Kelvin britský fyzik a inženýr 1824 - 1907\nprezident Royal Society, 1895\n„Filtry, přes které se díváme na svět jsou jako vzduch. Nevíme o nich do doby, než nám je někde ukáže.“\n— John King 1559 - 1621\n„Rozum se zesiluje a zeslabuje čtením právě tak jako tělo čerstvým nebo hnijícím vzduchem.“\nO moudrosti, O rozumu, O čtení\n„Vídeňáci chodí rádi do kaváren, protože tam jsou daleko od domova, a pece ne na čerstvém vzduchu.“\n— Hermann Kesten německý spisovatel 1900 - 1996\n„Dav vyhazuje čepice do vzduchu. Všeobecné nadšení a možnost, jak přijít k lepší pokrývce hlavy.“\nO zvířatech, O pekle, O jídlu, O síle\n„…a na kraji mu řekli, podívali se: Máme ještě málo kulturních domů. Řekli: Hřiště ne, ale jestli chceš stavět kulturní dům, na ten ti dáme. Byla tam dobrá hospoda, která šla rekonstruovat, a tak se rozhodl postavit kulturní dům, poněvadž na něj měl pomoc. Samozřejmě že je správný stavět kulturní domy, poněvadž lidi se maj kde scházet, kde se bavit a tak dál. Napříště chceme, abychom stimulovali ty národní výbory, co maj stavět. No jestli máme zájem, aby byl čistý potok, aby nepouštěli špinavou vodu, no pak řekneme: Jestliže postavíte čistírnu odpadní vody, dostanete řekněme 70 % státní subvenci. Když ji nepostavíte, nedostanete nic. A na druhý vám subvenci nedáme. Nebo vám dáme ještě subvenci na toto, na jiný zas ne. A to bude ten státní zájem, který budeme uplatňovat. Tedy chceme pozvednout ty národní výbory, aby skutečně rozhodovaly o těch otázkách občanů! A stejně tak chceme, aby ta Národní fronta se oživila. Dole aby se oživila! Aby pracovaly samostatně ti organizace. Mnozí pracujou, zahrádkáři a chovatelé drobného zvířectva, myslivci a další, ale všichni aby samostatně pracovali. A na té bázi, Národní frontě i národního výboru, se ten zájem sjednocoval, v něco vyúsťoval. My nechceme…, nemůžeme…, nejsme proti tomu, ale co nám pomůžou jenom kritici. Vždyť my víme, že v Praze, nebo v Plzni či jinde, kolik je tam špíny - tedy ve vzduchu mám na mysli - kolik je tam kysličníku siřičitého, to můžeme změřit, víme to, no k tomu nepotřebujeme, aby nám to někdo říkal!…“\nVarianta: ... a na kraji mu řekli, podívali se: Máme ještě málo kulturních domů. Řekli: Hřiště ne, ale jestli chceš stavět kulturní dům, na ten ti dáme. Byla tam dobrá hospoda, která šla rekonstruovat, a tak se rozhodl postavit kulturní dům, poněvadž na něj měl pomoc. Samozřejmě že je správný stavět kulturní domy, poněvadž lidi se maj kde scházet, kde se bavit a tak dál. Napříště chceme, abychom stimulovali ty národní výbory, co maj stavět. No jestli máme zájem, aby byl čistý potok, aby nepouštěli špinavou vodu, no pak řekneme: Jestliže postavíte čistírnu odpadní vody, dostanete řekněme 70 % státní subvenci. Když ji nepostavíte, nedostanete nic. A na druhý vám subvenci nedáme. Nebo vám dáme ještě subvenci na toto, na jiný zas ne. A to bude ten státní zájem, který budeme uplatňovat. Tedy chceme pozvednout ty národní výbory, aby skutečně rozhodovaly o těch otázkách občanů! A stejně tak chceme, aby ta Národní fronta se oživila. Dole aby se oživila! Aby pracovaly samostatně ti organizace. Mnozí pracujou, zahrádkáři a chovatelé drobného zvířectva, myslivci a další, ale všichni aby samostatně pracovali. A na té bázi, Národní frontě i národního výboru, se ten zájem sjednocoval, v něco vyúsťoval. My nechceme..., nemůžeme..., nejsme proti tomu, ale co nám pomůžou jenom kritici. Vždyť my víme, že v Praze, nebo v Plzni či jinde, kolik je tam špíny - tedy ve vzduchu mám na mysli - kolik je tam kysličníku siřičitého, to můžeme změřit, víme to, no k tomu nepotřebujeme, aby nám to někdo říkal!...\nO vodě, O pomoci\n„Kdysi jsem uvažoval o tom, vytvářet hudbou počasí. V mozkové chirurgii používají na odřezávání tkáně ultrazvuk. Dosahují toho zahříváním. Vysoké kmitočty vyvolávají v hmotě teplo, nízké kmitočty se se skládají z kmitů a pohybů sloupců vzduchu.“\nZdroj: [Bockris, Victor, Malanga, Gerard, Nadoraz: Příběh The Velvet Underground, Josef Rauvolf, Levné knihy, Brno, 2010, 214, 978-80-7309-807-0, 148]\nO hudbě, O počasí\n„Proč dávat 40 procent z nákladů na stavbu na klimatizaci? Místo toho zvyšte stropy. Vpusťte dovnitř vzduch a dejte lidem více prostoru.“\n— Alvar Aalto finský architekt a designer 1898 - 1976\nOriginál: (en) Why put 40 per cent of the building's cost into air-conditioning? Raise the ceilings instead. Let in the air and give people more space.\nZdroj: [Jones, Cranston, Architecture Today and Tomorrow, McGraw-Hill, New York, 1961, 78, anglicky]\n„Začínala jsem abstraktní lyrikou, odrazy ve vodě, chvěním vzduchu a posléze jsem tíhla k figuře. Moje velké téma je člověk. Snažila jsem se projít realitou. Vyvolávala jsem podoby rodiny, spolužáků a dostala jsem se tak daleko, že jsem se dotkla nějaké hranice, kterou už člověk nemá překračovat. Až jsem se toho lekla. Cítila jsem to jako avízo. Jako úzkost a upozornění: Tam nešlapat, toho se nedotýkat, tím neprocházet.“\n— Adriena Šimotová česká malířka, grafička a sochařka 1926 - 2014\nZdroj: [Dotyky spirituálna Adrieny Šimotové, revue.idnes.cz, 2003-03-04, 2013-03-20, http://revue.idnes.cz/dotyky-spiritualna-adrieny-simotove-dw3-/lidicky.aspx?c=A030303_204624_lidicky_pol]\nO realitě, O rodině, O vodě\n„Byl jsem ve vazbě rok úplně sám a nevyšel jsem z cely. Jednou tam vletěla moucha a vzpomínám si, jak ohromnou radost jsem měl, že je tam se mnou ještě nějaký živý tvor. Neviděl jsem slunce, měl jsem pořád hlad, nebyl tam čerstvý vzduch ani voda.“\nO radosti, O slunci, O hladu, O vodě\n„Základní výzkum je jako vystřelit šíp do vzduchu a kam dopadne, tam namalovat terč.“\n— Homer Burton Adkins chemik 1892 - 1949\nOriginál: (en) Basic research is like shooting an arrow into the air and where it lands painting a target.\nZdroj: [Rosenberg, Steven A., Barry, John M., 1992, The transformed cell: unlocking the mysteries of cancer, Putnam, 56, angličtina]\n„Školní učitelé! Nezůstávejte se svými žáky v lavicích, nýbrž vycházejte s nimi na volný vzduch přírody, staňte se peripatetiky.“\n— Theodor Gottlieb von Hippel německý spisovatel 1741 - 1796\nZdroj: [Novák, Jan Václav, Vorovka, Karel, Kniha moudrosti, sborník aforismů a sentencí peadagogických, Bursík a Kohout, 1892, 44, 186, česky]\nO volnosti, O učitelích, O přírodě\n„Jako nikdo nevdechne všechen vzduch, tak také žádný duch nemůže pojmout Boží podstatu a také ho žádné slovo nemůže vyjádřit.“\n— Řehoř z Nazianzu křesťanský svatý, biskup a teolog 329 - 389\nZdroj: [Göttlicher, R., Modlitba z hlediska lingvistického, teologicketexty.cz, 2003, 2012-10-27, http://www.teologicketexty.cz/casopis/2003-5/Modlitba-z-hlediska-lingvistickeho.html]\n„To není průmyslové znečištění, co poškozuje naše životní prostředí. Jsou to nečistoty ve vzduchu a ve vodě, které za to mohou.“\nO životě, O vodě\n„Vzhledem k Hopijské kosmologii je žlutá rasa propojena s elementem vzduchu, rudá rasa s elementem země, bílá rasa s elementem ohně a černá rasa je propojena s elementem vody.“\nO vzhledu, O vodě\nO realitě, O jídlu, O změně, O vodě\n„Nemám rád popis a takové ty polopatické příběhy. Spíš zkratky, vnitřní obrazy a druhé až třetí plány. Prostě mi jde o to, zachytit slovem, co se jinak nezachytí. Něco, co visí ve vzduchu, ty to cítíš a dovedeš to slovy uvést do chodu, takže si to ještě někdo jiný uvědomí.“\n„Chtěl bych, aby kniha přicházel k lidem nikoli jako profesor se vztyčeným ukazováčkem, nýbrž jako pěkná milenka. A jako s milenkou je rozkoš největší, když má dívča prádlo sněhobílé a čerstvým vzduchem vonící, je třeba, aby také kniha, kterou milujeme a jako oko v hlavě střežíme, měla krásný zevnějšek, dýšící poctivostí a vkusem řemeslníka-umělce.“\nZdroj: [Neumann, Stanislav Kostka, S městem za zády: předválečná idyla, https://web2.mlp.cz/koweb/00/04/41/11/70/s_mestem_za_zady.pdf, 2018, 2019-08-18, Městská knihovna v Praze, „Místo dopisu", článek, 86]\nO knihách, O milenkách, O lásce, O milování\nO smrti, O vodě, O vzdálenosti, O dětech\n„Jestliže to chceš, jdi si za tím. Tolikrát toho potom budeš litovat,žes to neudělal. Není to pro tebe jednoduchý, ale buď silný, a jdi si za svým. Snaž se jí okouzlit, ikdyž víš že jsi pro ní vzduch. Buď silný, a běž si za svým. Ona bude odmítat, ona bude ignorovat a vyhýbat se. Pak zjistí,že tady byl někdo, pro koho byla svět a bude vzpytovat.“\n„Když necháme zlato na vzduchu, tak ho někdo ukradne.“\n„Láska je jako vzduch, a bez vzduchu se nedá žít“\n— Charlie Rodriguez\n„Život bez přátel je jako život bez vzduchu. Bez vzduchu nepřežiješ.“\n„Barví se listí, dálky jsou blízko a v zapadajícím slunci\nŠumavské kopce na obzoru se zdají modřejší. Jako bych\nse díval na nahnědlý topas a zelený akvamarín, barvy krajiny.\nVzduch je průzračný, létající pavučinky svádí k plachtění.\nŽivot je most, já host.“\nStopy v srdci, Praha 2017\nO barvách, O slunci, O životě\nO moři, O slunci, O životě\n„Je důležité popsat podmínky, v jakých dnes Židé žijí v ghettech. Odolá nás pouze několik. Zbytek dříve či později zemře. Jejich osud je rozhodnut. Prakticky ve všech skrýších, kde se skrývají tisíce lidí, není pro nedostatek vzduchu možné zapálit svíčku.“\nO smrti, O životě, O osudu\nO horách, O čase, O trávě, O životě\n„Preisler se zdál být fascinován barvou samou o sobě. Barvou ne již tak zcela opuštěnou ve vzduchu a světle po způsobu plenérovém, nýbrž značně samostatnou a takřka symbolickou. Barvy začínají být nositelkami vnitřních stavů duševních, různých citům vášní a nálad.“\n— František Žákavec český historik umění 1878 - 1937\nZdroj: [1075. schůzka: Mikoláš Aleš vyjádřil českého ducha. Jan Preisler českou duši., rozhlas.cz, 2016-02-01, 2016-08-22, http://www.rozhlas.cz/toulky/vysila_praha/_zprava/1075-schuzka-mikolas-ales-vyjadril-ceskeho-ducha-jan-preisler-ceskou-dusi--1580557]\nO citech, O světle, O barvách, O náladě\n„Dá se říct, že varhany jsou nejkomplexnější hra. Musíte být schopen hrát jako klavírista a zároveň musíte umět ovládat pedálnici. To znamená, že hrajete ještě nohama. Celá řada lidí si myslí, že varhaník nohama jen šlape vzduch. Ale varhaníci by měli zahrát nohama to samé co rukama.“\nZobrazeno 100 of 109


Zdeňka Tvrdá uběhla na lyžích skoro 150 kilometrů za den - Hranický deník\nZdeňka Tvrdá uběhla na lyžích skoro 150 kilometrů za den\nPaprsek/Hranice – Na přelomu února a března se konaly v okolí Paprsku v Jeseníkách dva už tradiční závody na upravených běžeckých tratích. Prvním z nich byl pod taktovkou TJ Šumperk Jelyman a jeho trasa vedla přes polské území. Ženy běžely dvacetikilometrový okruh jednou, muži dvakrát.\nBěželo se klasickou technikou. Čerstvý mokrý tající sníh při teplotách nad nulou byl problematický pro mazání a ztížil závodníkům podmínky. Za těchto složitých podmínek a husté mlhy se závodu zúčastnila také Zdeňka Tvrdá z SK Hranice, která vybojovala ve své kategorii 3. místo. Tento závod pojala jako součást přípravy na čtyřiadvacetihodinovku na lyžích, která se zde konala o týden později.\nVe dnech 2. a 3. března se konal čtyřiadvacetihodinový závod na běžkách. Počasí ukázalo svou přívětivější stránku, a tak na startu v sobotu v 11 hodin svítilo sluníčko a rozpouštělo sníh, což bylo též náročné na mazání. Na trať se vydali jak jednotlivci, tak štafety. Cílem bylo najezdit co nejvíc okruhů a ujet do nedělní 11. hodiny co nejdelší vzdálenost.\nPo noci, kdy závodníci kroužili po čtyřkilometrovém okruhu s čelovkami, se již za bílého dne rozhoduje o konečných výsledcích a celkové ujeté vzdálenosti. Zdeňka Tvrdá zde najela téměř 150 kilometrů což stačilo mezi ženami bez rozdílu věku 3. místo.


Šumavská galerie : železářská huť sv. Klimenta, Plasy\nŠumava budějovicko (121) domažlicko (273) horažďovicko (87) churáňo-zadovsko (45) jindřichohradecko (69) kapličsko (37) kašpersko (121) klatovsko (585) krumlovsko (103) kvildsko (51) lipensko (107) modravsko (25) Německo (358) nepomucko (80) novohradsko (45) písecko (281) plzeňsko (303) prachaticko (150) prášilsko (60) Rakousko (21) srňsko (76) strakonicko (160) sušicko (518) špičácko (167) táborsko (78) tachovsko (33) třeboňsko (96) vimpersko (95) volarsko (107) vyšebrodsko (50) železnorudsko (156) kategorie\nnerozhoduje... akce (143) akvaparky (6) archeopark (2) architektura (201) báje, legendy (1) běžecké lyžování (4) bitvy (4) bobová dráha (0) bruslení (0) bungee jumping (1) bunkry (41) církev (1) církevní (70) cyklistika (9) děti (54) divadla (4) dráha (6) ekobus (2) fary (109) filmová místa (40) fotbal (2) fotopoint (0) galerie (10) geologie (18) golf (0) hasičské sbory (4) horská a vodní služba (0) hrady (21) hraniční přechody (7) hřbitovy (251) hudba (0) in-line (1) infocentra (8) kaple (293) kasárna (13) kašny, studny (73) koloběžky (0) koně (3) konspirace (0) kostely (371) koupaliště (17) krajský úřad (0) krimi (1) lanová centra (3) lanovky (6) letecký, seskoky (2) literatura (1) města a obce (1016) mlýny (76) motorsport, rallye (4) muzea, expozice (95) nádraží (116) nouzová nocoviště (0) odpočinek (24) ochrana přírody (19) oslavy (4) osobnosti (18) památné stromy (90) památníky (57) pamětihodnosti (65) parkoviště (0) pěší - naučné stezky (48) plavby lodí (3) počasí - předpověď (1) počasí - sníh (1) politika (1) pomníky (104) pro vozíčkáře (0) přírodní krásy, úkazy (44) publicistické pořady (85) rádia (0) řemesla (3) sáňkování (1) skanzeny (4) skatepark (3) ski areály (16) slalomové káry (1) sochy (43) Sokol (16) sportoviště (2) sportovní centra (1) státní podniky (0) šlechtické rody (0) technické (162) tvrze (31) újezdy (25) voda - jezera (4) voda - ledovcová jezera (10) voda - plavební kanály (1) voda - přehrady (17) voda - rybníky (74) voda - řeky (48) voda - slatě (1) voda - vodopády (4) vodáctví (0) vojáci (2) vrcholy, rozhledny (86) výtvarná díla (2) yacht (0) zámky (154) zaniklé osady (49) zážitek (5) ZOO (8) zoologie (12) zřícenina (44)\nželezářská huť sv. Klimenta, Plasy\nInformace o objektu železářská huť sv. Klimenta, Plasy:\nV letech 1827 - 1829 vystavěl kníže Metternich v Plasích železárnu (původně zvanou Viktorova huť). Hlavním důvodem byly zřejmě dostatečné zásoby dřeva ve vlastních lesích, z něhož bylo vyráběno dřevěné uhlí, při užívaném způsobu výroby železa nezbytné. Dalším energetickým zdrojem byla řeka Střela a ložiska uhlí v nedalekém Kaznějově. Železná ruda byla získávána z drobných nalezišť v blízkém okolí. Vysoká pec patřila k typu dřevouhelných pecí s otevřenou hrudí, zvaných belgické. Surové železo bylo zpracováno sléváním, přetavováním v kuplovně, zkujňováním a od roku 1859 i válcováním. Železárna dosáhla největšího rozmachu kolem poloviny 19. století. Knížecí železárna sestávala z vysoké pece, kuplovací pece s parním strojem, slévárny kovů, sedmi bucharů, táhla a váhovny, mechanické dílny se šesti soustruhy, hoblíky, šroubořezy a lisy. V roce 1843 zaměstnávala 124 horníků, 26 hutních dělníků, 75 slévačů a čističů, 45 železářských kovářů, 45 zámečníků, soustružníků a modelářů a 35 uhlířů. Ročně se tu vyrobilo 18.000 centů surového železa, 8.000 centů litinového zboží a 7.800 centů nářaďového železa. Vše se vyrábělo podle francouzských nákresů, posílaných kancléřem z Paříže. Huť zaměstnávala až 300 dělníků a jako největší podnik v obvodu plzeňské živnostenské komory měla roční obrat kolem čtvrt milionu zlatých. Plaská huť vyráběla široký sortiment železářského zboží, zásobovala zemědělství i začínající průmysl nářadím, stroji a výrobky běžné potřeby. Velkou část výrobků tvořila litina strojní a užitková, funerální ale i do módy přicházející litina umělecká (Kunstguss). V sedmdesátých letech 19. století se výroba kvůli vysokým nákladům na dovoz rudy začala prodražovat. Po smrti kancléře Metternicha zdědil železnou huť jeho syn Richard. Při velké povodni v roce 1872 byla huť značně poškozena a v roce 1875 byl provoz železárny zastaven. Postupem času byly objekty prodávány, případně bourány na stavební materiál. Až v roce 1963 byla huť prohlášena za technickou památku. Koncem 90. let město Plasy přijalo projekt záchrany plaské hutě. Opravila se hlavní budova, zachránila se umělecká litina. V roce 2004 byla zřízena i výstavní síň, která je zaměřena na historii plaské hutě a výrobků z litiny. Při procházce po Plasích je možné zhlédnout i další výrobky umělecké litiny - kašnu, kandelábry a lucerny, domovní čísla na některých budovách, náhrobky a kříže na hřbitově. K významným dílům litinové funebrální plastiky patřila výzdoba metternichovské hrobky a náhrobky ředitele panství Jana Nussbauma a hutního ředitele Josefa Blümela na plaském hřbitově. Metternich věnoval také nádherný železný pomník na paměť zesnulých cisterciáků na plaský hřbitov. Řada křížů z plaské huti je také rozeseta po celém kraji. Z plaské produkce jsou i litinové empírové hraniční sloupy panství s nápisem HERRSCHAFT PLASS na silnici do Plzně a v Potvorově. Litinová je také náhrobní výzdoba na okolních hřbitovech (Kožlany, Kralovice, Křečov, Sulkov, Manětín, Nečtiny, Plzeň, Potvorov a Rabštejn). Další monumentální litinové prvky zdejší provenience zdobí exteriér zámku v Kynžvartu. Sbírka plaské umělecké litiny je soustředěna v muzeu v Mariánské Týnici a Plasích. Plaské památky ovšem najdeme také v Praze - sousoší sv. Luitgardy (na Karlově mostě v Praze nechal na svůj náklad postavit od sochaře Matyáše Brauna plaský klášter za opata Tyttla), v kostele kláštera na Strahově je na oltáři nádherný tabernákl, pokrytý želvovinou, z plaského kláštera z roku 1715. Slavnostní otevření výstavní síně plaské litiny (historie železárny a výrobků z litiny), obnovené hutě a restaurované sochy sv. Jana Nepomuckého, která je umístěna před hutí, se konalo dne 26. května 2005.


Mariánské Lázně – Perla světových lázní/Procházky a výlety – Wikizdroje\nMariánské Lázně – Perla světových lázní/Procházky a výlety\nChrámy a služby boží Procházky a výlety\nTitulek: Procházky a výlety\nZdroj: Mariánské Lázně – Perla světových lázní. Mariánské Lázně : Úřední lázeňská správa v Mariánských Lázních, 1927. S. 83–96.\n17. PROCHÁZKY A VÝLETY.\nNeporovnatelně nádherná poloha lázeňského města v jedinečném velikém přírodním sadě, jejž dokola věnčí hlubokými lesy porostlé výšiny, a celá rozkošná krajina skýtá jako zřídka kde jinde příležitost k četným vycházkám ve zdravém, prachu a kouře zcela prostém horském vzduchu. Při výtečném označení procházek není těžko vyznati se v husté spleti cest, které probíhají ve všech směrech bližší i vzdálenější okolí lázeňského města. Lavičky k odpočinutí jsou ve velikém počtu postaveny na všech cestách. Výběr kratších procházek každého stoupání jest velmi veliký. Menší výletní místa od 1 až ke 3 hodinám chůze, jsou velice vděčná a mohou býti podnikány ve stále nových variacích, takže nikdo nepocítí pocitu jednotvámosti. Též o větší výlety (polo- a celodenní) není nouze; tak do romantického údolí říčky Teplé, do Bukového údolí a\nKosí doliny, do údolí Mže, k Wolfsbergu, na Dyleň a m. j.\nV následujícím jest podáno stručné vylíčení nejoblíbenějších vycházek a výletů, jež ovšem nemůže býti úplné vzhledem k velikému počtu krásných procházek a i pestrému výběru cest, směřujících různým směrem k cíli.\nPřehled nejoblíbenějších konečných bodů vycházek podle jejich vysoké polohy:\nv metrech Doba dosažení\ncíle od Křížového\nPramene v minutách\nKieselhof 544 20\nNádraží 567 25\nFerdinandův Pramen 570 20\nKavárna Victoria 580 20\nKavárna Bellevue 595 20\nKavárna Schweizerhof 605 20\nKavárna Miramonte 615 20\nLesní Pramen 632 20\nKavárna Egerländer 635 20\nHotel a kavárna Miramonte 635 20\nKřížový vrch 636 20\nKavárna Waldmühle 643 15\nKavárna Červená Karkulka (Rotkäppchen) 660 25\nKavárna Maxovo Údolí 664 20\nVyhlídka Carolina 665 20\nMalé Švýcarsko 673 15\nKavárna Panorama 689 20\nKynžvartská myslivna 693 15\nChrám Mescéry 704 15\nRozhledna 716 25\nÚdolní přehrada 728 40\nPastýřův odpočinek (Hirtenruhe) 735 40\nKavárna Forstwarte 737 20\nVyhlídka Bedřicha Viléma 737 35\nKavárna Krakonoš 739 30\nKavárna Hvozd 742 45\nKavárna Meteor 757 45\nZádubská výšina 778 45\nRájovská myslivna 778 90\nKavárna Nimrod 781 60\nKavárna Alma 802 60\nLovecký zámek v Kladské 814 100\nPodhora 846 100\nVlčí kámen 880 150\nZimní kouzlo na Vlčím Kamenu.\nPopisují se zde jen nejznámější.\n1. Kolonáda—Křížová Hora—Goetheovo Zátiší—Panoráma—Krakonoš.\nOpustivše kolonádu sloupovím Ferdinandova Pramene a minuvše Ambrožův Pramen, dojdeme na silnici vedoucí přímo ke „Krakonoši; tuto přetíná zvolna stoupající cesta stinným, hlubokým lesem nejdříve ke Křížové Hoře s pamětihodným t. zv. „cholerovým křížem“. Odbočíme-li zde vlevo, dostihneme opětným odbočením vpravo Goetheova Zátiší, krášleného obeliskem s kamenou lavicí. Zde odpočíval často veliký básník Goethe, bloudě svým zrakem po rozsáhlých lesích a pozoruje vzrůstající Mariánské Lázně. Jdouce dále vzhůru, dostihneme v několika minutách elegantně zařízený podnik „Panorámu“, jež je z nejoblíbenějších lesních kaváren Mariánských Lázní. Z rozsáhlé terasy je nádherná podívaná do kvetoucího údolí, uzavřeného v dáli harmonicky modravými horami Šumavy. Za „Panorámou“ vede stinná cesta lesem k vrcholu výšiny Hameliky, korunovanému rozhlednou. Odtud úchvatný pohled do blízka i do dáli. Sledujíce dále lesní cestu, docházíme silnice na planině, kde odbočují cesty do kaváren „Hvozd“ a vzdálenější „Zádubské Výšiny“. Odbočka vlevo vede lučinami podél okraje lesa k pohádkově položenému hotelu a kavárně „Krakonoš“ (¾ hodiny od východiska).\n2. Kolonáda—Křížová Hora—Miramonte—Švýcarský Dvůr—Bellevue.\nNejdříve jako při prvé ke Křížové Hoře, odtud v přímém směru do zámku a kavárny „Miramonte“ (¼ hodiny), poté v 10 minutách přes „Švýcarský Dvůr“ nebo přímo dolů k Ferdinandově třídě a oblíbené kavárně „Bellevue“. Zpět buď Ferdinandovou třídou nebo loukami kolem kavárny „Viktoria“ a dále kolem Alfredova a Alexandřina Pramene do Hlavní třídy.\n3. Kolonáda—Křížová Hora—Lesní Rokle—Forstwarte—Alm—Hřiště pro golf—Kavárna Meteor—Krakonoš—Panoráma—Miramonte.\nOd Křížové Hory vlevo k Lesní Rokli a touto stinnými lesními cestami nahoru ke krásně položené kavárně „Forstwarte“ (skvostný pohled na lázeňské město — ½ hodiny). Nyní v severovýchodním směru lesní cestou okolo malého lesního jezírka ke kavárně „Alm“, vynikající rovněž krásnou polohou (25 minut). Odtud přímo hlubokým lesem podél vodovodu pitné vody (kavárna Forstwarte objeví se vlevo nahoře v lese) k městu (20 minut) nebo od kavárny „Alm“ podél hřiště pro golf ke kavárně „Meteor“ (20 minut) a nahoru ke „Krakonoši“ (15 minut), odkud „přes „Panorámu“ a „Miramonte“ do města. (Úhrnná doba chůze pro tuto velmi doporučeníhodnou obchůzku asi 2 hodiny).\n4. Panoráma—Rozhledna—Kavárna Hvozd Údolí Potty—Ferdinandův Pramen—Bellevue.\nCestou při 1. uvedenou k rozhledně na Hamelice a pak vpravo dále ke kavárně „Hvozd“. Odtud dolů romantickým Pottským údolím (v zimě krásný lyžařský sjezd) k Prameni Excelsior zvanému též Prelátský Pramen nebo Pottská kyselka) a podél trati dráhy Karlovy Vary—Mariánské Lázně dolů k Rudolfce. Podél potoku loukami severně k Ferdinandovu Prameni se\nZ lázeňského sadu.\nSolivarnou a k „Bellevue“, nebo ke kavárně „Viktoria“ okolo sportovního Stadionu. Úhrnem 1¼ hodiny.\n5. Forstwarte—Zádubská Výšina—Podhora.\nOd „Panorámy“ na východ k Zádubské Výšině a odtud buď přímo nebo (poněkud pohodlněji) přes Závěšín k vrcholu Podhory, 846 m vysoké. Vyhaslá sopka s nádherným rozhledem. Z kolonády tam i zpět asi 2½ hodiny chůze.\n6. Kolonáda—Dianin Dvůr—Výšina Bedřicha Viléma—Forstwarte-Alm.\nNad Křížovkou vede lesní silnice podél hotelů Lipsko, Imperiál a Carlton k Dianině Dvoru (za tímto velká tennisová hřiště a střelnice u Lesního Pramene). Před dvorem vede cesta s levé strany vpravo šikmo hlubokým lesem kol krásně položené gotické Laskovy kapličky vzhůru v mírných serpentinách k Amaliině, dále k Štěpánčině Výšině a k výšině Bedřicha Viléma (737 metrů), na níž se týčí rozhledna. Odbočkou vpravo přichází se nádherným hlubokým lesem kolem vodní nádrže ke kavárně Forstwarte, odkud možno jíti libovolnými cestami (ke kavárně Alm atd.). Od Křížovky ke kavárně Forstwarte jest touto cestou 1 hodina.\n7. Výšina Bedřicha Viléma—Beckeova Cesta—Údolní Přehrada—Kavárna v Maxově údolí—Lesní Pramen.\nKousek cesty dolů od Výšiny Bedřicha Viléma až k rozcestí a nyní místo vpravo (k Forstwarte, jako při 6.), v přímém směru po Beckeově Cestě (vpravo odbočuje Schwarzenbergova Cesta) až k jejímu konci, kde je překrásná vyhlídka na údolní přehradu a lem okolních lesů. Jde-li se cestou dále až k Údolní Přehradě (jež jest 732 metrů vysoko n. m. a dodává potřebnou užitkovou vodu pro lázeňské město), kteréžto jest opatřena 22 metrů vysokou zdí, má hloubku 15 metrů a prostor k zachycení vody na 250.000 m3 vody, je možno putovati po silnici dolů až do města. Podél pěkně položené kavárny „V Maxově Údolí“ přijde se sady u Lesního Pramene do třídy Lesního Pramene k městskému divadlu a na Schillerově náměstí do Hlavní třídy. (Od výšiny Bedřicha Viléma až k Schilerovu náměstí 1 hod. chůze).\nOd Amaliiny Výšiny lze též na pravo odbočiti ke kavárně Forstwarte a kavárně Alm. Rovněž tak možno zajíti od údolní přehrady cestou vzhůru vedoucí přes kavárnu Nimrod k Wolfsteinu nebo k Rájovské fořtovně (kavárna Jágerheim) a ke kavárně Alm. (Tři velmi odporučeníhodné varianty!) Velmi krásnou je též cesta od Forstwarte ke kavárně Jägerheim.\n8. Lesní Pramen—Kavárna Nimrod—Vlčí Kámen.\nOd Lesního Pramene ke kavárně v Maxově Údolí po zatáčkách silnice kolem údolní přehrady ke kavárně Nimrod (1 hodina) a dále lesní silnicí k pozoruhodné vyhlídce Vlčímu Kameni (880 m). Pod vrcholem (nádherný rozhled!) výšinová restaurace a kavárna Vlčí Kámen, oblíbené výletní místo Mariánsko-Lázeňských hostů (též povozem dosažitelné — pravidelné spojení autoomnibusy!). Nedaleko Vlčího Kamene znamenitá Farská kyselka (2 hodiny chůze).\n9. Lesní Pramen—Kladské—Sangerberg—Vlčí Kámen—Nimrod—Údolní Přehrada—Maxovo Udolí.\nOd Lesního Pramene přímo podél cesty Lesního Pramene velkolepým hlubokým lesem po široké, mírně stoupající silnici za 1¼ hodiny k loveckému zámku Kladské, kde výborný restaurant. Pak dále kol krásných staveb švýcarského slohu k zotavovně pro zaměstnance Svazu čs. porculánského průmyslu v Sangerbergu (¾ hodiny). Před městečkem vpravo opět vzhůru, k Vlčímu Kameni (¾ hodiny) a nyní přes Nimrod a Údolní Přehradu zpět do Maxova Údolí. (Úhrnná doba chůze 3½ hodiny).\n10. Maxovo Údolí—Údolní Přehrada—Duncanovo Sedlo—Königsteinská myslivna—Kladské.\nOd Údolní Přehrady vlevo k Duncanově Cestě na Königsteinskou myslivnu—Kladské. Velmi pěkná cesta, poněkud před Duncanovýrn Sedlem namáhavá. Od Údolní Přehrady 1¼ hodiny chůze.\n11. Lesní Pramen—Karlina Výšina—Myslivna—Obora—Lázně Kynžvart.\nNad Lesním Pramenem, naproti „Lesnímu mlýnu“, vede stinná vyhlídková, lehce stoupající cesta k Karlině Výšině; odtud směřuje odbočka vpravo ke kavárně „Myslivna“, cestou vedoucí vzhůru přijde se nejdříve k hájovně u Schobru, kde odbočí cesta vlevo na Kynžvartskou silnici, směřující dolů do Lázní Kynžvart. Stinná pěšina provází zde silnici v hloubi svahu po levé straně. Skvostné průhledy na okolí Dyleně (Od Lesního Pramene 1¼ hodiny). Z Kynžvartu zpět do Mariánských Lázní dráhou. Cestou k nádraží může se navštíviti Metternichův zámek s pozoruhodným museem a překrásnými sady. Na blízku tiché a přívětivé místo pro pobožnosti „U Kříže“ (staré obětní kameny).\n12. Lesní Pramen—Kladské—Lázně Kynžvart.\nJako při 9. ke Kladské, krátce před restaurantem mírně stoupající silnicí vlevo a potom druhou stranou dolů do lázní. Pěkná vycházka (2 hodiny).\n13. Kavárna Egerländer—Metternichův Dvůr—Slatiniště.\nZ nejkrásněji položené výšinové kavárny Egerländer (nejvhodnější příchod stromořadím od anglického kostela) jde se krátce před kavárnou vlevo buď cestou kolem židovského hřbitova ke kavárně Křemenný mlýn, u něhož je plovárna, nebo se odbočí silnicí vedoucí k Slatiništi. Velká slatiniště stojí za shlédnutí. Se slatinišť může se jíti buď dále k vísce Šancím a odtud zpět do Mariánských Lázní, nebo kol Pramene ve Slatiništi (znamenitá kyselka!) nahoru vpravo zpět do města. (Krásná a vděčná procházka; přes Šance 1 hodina, přímo přes Pramen ve Slatiništi ¾ hodiny).\nTéž od Městského domu vzhůru kolem katolického hřbitova vede lesní cesta k Slatiništi. U hřbitova lze odbočiti též vpravo vzhůru k Myslivně, nebo již o něco dříve vpravo přes Karlinu Výšinu dolů k Lesnímu Prameni.\n14. Bellevue—Miramonte—Švýcarský Dvůr—Červená Karkulka—Pottské údolí—Rudolfův Pramen.\nOd kavárny Bellevue vzhůru k zámku a kavárně Miramonte, případně před tím vpravo kolem Švýcarského Dvora k idylicky v lese položené kavárně Červená Karkulka. Odtud dolů v údolí Pottském a kolem Rudolfky a Ferdinandky dále přes Solivarnu zpět k Bellevue (¾ hodiny; srov.nej též 4.).\n15. Krakonoš–Vlkovice–Buchtal–Michelsberg–Chodová Planá.\nPodél kavárny „Krakonoš“ a „Hvozd“ vede silnice k pohorské vsi Vlkovice (lze sem dojeli též dráhou, první stanice dráhy Mariánské Lázně—Karlovy Vary), jež jest východiskem vycházky do romantického Buchtalu. Cesty jsou zde dobré a nelze tu zablouditi. Nejdříve dostihne se Reinmühle a pak počíná stinné údolí. Mlýny o samotě na okraji potoka postavené (dolní Reinmühle, Buchmühle, Tabakmühle, Schartelmühle) vnášejí do rozkošné krajiny příjemnou změnu scenerie. U Tabaksmühle otevírá se vpravo Kosí dolina a spojují se zde potoky Buchbach a Amselbach. Vpravo od tohoto mlýna a od Schartelmühle zvedá se zajímavý Lazurberg.\nÚdolím dojde se dále na silnici vedoucí do starého horského městečka Michelsbergu. Odtud nahoru k Výškovu a pak dolů do Chodovy Plané, odkud dráhou zpět. Krásný polodenní výlet.\n16. Brod—Josefova Huť.\nVlakem do Brodu (zastávka dráhy Mariánské Lázně—Plzeň), pak krásným údolím říčky Mže do Josefovy Hutě. Odtud zpět dráhou. Pěkný polodenní výlet.\nPlzeňským vlakem do Ošelína. Podél staniční budovy a hostince nejdříve nahoru a pak dolů k Deutschmühle (skvostná poloha); za tímto mlýnem vede cesta vlevo vzhůru, později vpravo odbočujíc. Nahoře zajímavá zřícenina Wolfsberg a vlevo od ní vypíná se Wolfsberg sám. Občerstvení ve dvoře u zříceniny. Odtud krátký vzestup k vrcholu (1 hodina). Wolfsberg, s něhož je úchvatný rozhled po okolí, navštěvoval již Goethe pro často zde se vyskytující nálezy vzácných nerostů.\n18. Pověstmi opředená Dyleň.\nDyleň leží západně od Mariánských Lázní a koluje o ní mnoho pověstí. (Srov. Freimut, Tillenberg). Nejpohodlnější a nejkrásnější cesta k Dyleni: vlakem do Kynžvartu nebo Žandova (trať Mariánské Lázně—Cheb, první, případně druhá stanice od Mariánských Lázní) a pak pěšky 1 hodinu do Maiersgrünu na úpatí Dyleně, odkud lze pohodlně vystoupiti na vršek. Stejnou cestou zpět. (Polodenní výlet). Dobří chodci zvolí cestu: Slatiniště—Šance—Gibacht—Grafengrün—Maiersgrün, která vede idylickým údolím s mnohými mlýny. Cesta zpět jako dříve. (N. B.: Sestup s Dyleně do Bavorska je možný s revidovaným pasem.)\nSilnicí kolem hotelu „Esplanade“ na Závěšín, Rájov a Mnichov; před tímto odbočuje silnice k železniční stanici Poutnov dráhy Karlovy Vary—Mariánské Lázně). Dobří chodci mohou jíti cestou z Mnichova rozkošným údolím řeky Teplé dále do Bečova. Romantická poloha, zajímavý beaufortský zámek. Zpět vlakem.\n20. Město a Klášter Teplá.\nZa Závěšínem odbočuje cesta do města a Kláštera Teplé. (Spojení též vlakem z Mar. Lázní). Shlédnutíhodný klášter premonstrátského řádu. Nádherný řádový chrám se slavnými malbami. Drahocenná knihovna (přes 70.000 svazků), umístěná v nádherné novostavbě. Goetheovo museum. Město Teplá je sídlem okresních úřadů. Krásný kostel. Zpět dráhou. (Polodenní výlet).\n21. Výlet do Chebu a do Františkových Lázní.\nChebu lze dostihnouti z Mariánských Lázní za ¾ hod. osobním vlakem. Odtud do Františkových Lázní 1 hod. pěšky nebo 15 minut vlakem.\n22. Zřídelní město Karlovy Vary.\nZ Mariánských Lázní dostihne se Karlových Varů vlakem za 2 hodiny. Celodenní výlet.\nCitováno z „https://cs.wikisource.org/w/index.php?title=Mariánské_Lázně_–_Perla_světových_lázní/Procházky_a_výlety&oldid=234685“


Projektant - encyklopedie profesí - Prace.cz\nPrace.cz > Poradna > Encyklopedie profesí > Projektant\nEncyklopedie profesí: Projektant\nProjektant má na starost návrh a realizaci projektové dokumentace všech stupňů. Úzce spolupracuje s manažery projektu a dalšími odborníky, kteří se na celé práci podílí. Dokumentace je vytvářena elektronicky na počítači nebo klasicky rozkreslována na papír. Během návrhu projektu je potřeba konzultovat celou činnost s investory, s členy týmu nebo dalšími externími odborníky. Jednání s úřady nebo vyjádření správců sítí následně promítá do výsledného projektu.\nAktuální nabídka práce na pozici Projektant:


Kdo jsme | Geotechnika.cz\nSpolečnost GEOFOS, s.r.o. je přední slovenská geologická a geotechnická firma s dlouholetou tradicí a profesionálními zkušenostmi v inženýrské geologii, geotechnice, terénních měřeních, ekologii a geodézii. Svým klientům poskytuje komplexní služby v oblastech průzkumů, monitoringu, dozorů a konzultací v různých fázích plánování a výstavby silnic a dálnic, vodohospodářských staveb, tunelů a mostů, železnic a životního prostředí. Společnost byla založena v roce 1996. V roce 2005 získala majoritní podíl ve společnosti GEOFOS firma Stavební geologie - Geotechnika a.s., (dnes SG Geotechnika a.s.), která je od roku 2002 součástí mezinárodní skupiny ARCADIS.\nGeoinženýring s.r.o., je specializovaná geotechnická firma se sídlem v Moravské Ostravě, která se zabývá projektováním, inženýringem a project managementem zejména inženýrských podzemních a ekologických staveb a prováděním geotechnických a ekologických průzkumů, jakož i samostatnou realizaci výše uvedených staveb.


Ubytovací řád - Penzion Klárka\nZe smlouvy o ubytování vznikne hostu právo na přechodné ubytování, na dohodnutou dobu v penzionu Klárka, Cimburkova 169, Tovačov.\nHost při nástupu k ubytování předloží osobní doklady k zapsání do knihy ubytovaných a zaplatí dohodnutou finanční částku za pobyt v penzionu.\nHost má právo používat prostory, které mu byly vyhrazeny k ubytování, užívat společné prostory penzionu a využívat služeb souvisejících s ubytováním.\nHost je povinen užívat řádně prostory vyhrazené pro jeho ubytování. Bez souhlasu ubytovatele nesmí v těchto prostorech provádět žádné změny.\nHost má právo se ubytovat na základě objednaného ubytování nejdříve od 15.00hodiny a nejpozději do 18.00hodin daného dne. Ubytovatel do dané doby rezervuje pokoj pro hosta, není-li dohodnuto jinak.\nV penzionu mohou být ubytovány pouze osoby, které nejsou postiženy infekčními nemocemi.\nUbytovatel zajistí při onemocnění nebo zranění hosta přivolání lékařské pomoci, případně převoz do nemocnice.\nHost při odchodu z pokoje uzavře okna a vodovodní kohoutky, vypne elektrické přístroje, potom uzamkne a klíč předá ubytovateli.\nZ bezpečnostních důvodů není povoleno ponechávat děti do deseti let v pokoji a ostatních společenských prostorách penzionu bez dozoru dospělých.\nPři ztrátě klíčů zaplatí host škodu způsobenou ubytovateli ve výši 1500,-Kč.\nUbytovatel může před uplynutím dohodnuté doby odstoupit od smlouvy, když host v penzionu i přes upozornění hrubě porušuje dobré mravy, nebo jinak hrubě porušuje ustanovení ubytovacího řádu.\nZa ubytování a služby s ním spojené je host povinen zaplatit ceny v souladu s platným ceníkem ubytovatele. Při rezervaci ubytování může ubytovatel požadovat zaplacení zálohy. Tato záloha nemusí být hostu vrácena, když zruší rezervaci tak, že tím způsobí ubytovateli škodu.\nKouření je povoleno pouze v restauraci. Kouření na pokojích je zakázáno.\nV zimním období je host povinen dbát opatrnosti při pohybu v okolí budovy penzionu z hlediska nebezpečí úrazu padajícím zmrzlým sněhem, nebo rampouchy a z hlediska možnosti úrazu na náledí. Vozidla musí parkovat tak, aby je padající sníh a rampouchy nemohly poškodit. Při čištění parkoviště penzionu jsou majitelé aut, ubytovaní v penzionu, povinni respektovat pokyny správce k přeparkování na obecní parkoviště.\nPřípadné stížnosti a návrhy na zlepšení služeb přijímá ubytovatel, tj. majitel nebo správce penzionu.


Lagardere uvádí webové rádio na přání | RadioTV\nHomepage > Internet > Aktuality Internet > Lagardere uvádí webové rádio na přání\nAktuality Internet\t13. 5. 2009\nV pondělí 18.května spustí zábavně-hudební portál Koule.cz rádio, které bude hrát písně dle Vašeho přání.\nSpolečnost Lagardere Active ČR počátkem května spustila nový portál zabývající se především hudbou, Koule.cz přináší novinky a recenze z oblasti hudebního prostředí, uživatelům zprostředkovává i rozhovory a další zajímavé tipy. Tematické speciály na webu provází zpravidla audiovizuální obsah. Součástí portálu je i web radio.lide.cz, ten nabízí tematicky zaměřené streamy (ať již žánrově nebo jen jednotlivé interprety či dekády). Přední novinkou bude bezesporu „Musiline“, rádio, které si může vytvořit sám uživatel. Pomocí jednoduchého nastavení zadá, jaké styly hudby preferuje, popřípadě je může kombinovat. Existuje i možnost přímého zadání interpreta, tempo hudby. Připravuje se i možnost preference hudební dekády.\nRegistrace pak umožní mimo jiné „ukládání hudebních nálad bez kvantitativního omezení, maximální ladění vlastních hudebních nálad díky třem funkcím – líbí, nelíbí a skip a sdílení s přáteli,“ uvedla v prezentaci skupina Lagardere Active ČR. V současné době je v databázi 10 tisíc písniček a dalších 30 tisíc se připravuje. Portál se zaměřuje na lidi ve věku 14-35 let. Internetová aplikace vychází z francouzského modelu, mnohem známější je ale podobný server Last.fm, Musiline je na rozdíl od svého konkurenta zcela zdarma. Zhruba třetina písniček bude z české tvorby, datový tok má velikost 96 kbps, přehrávač využívá kodek AAC.\nProjekt bude financován z reklamy. Kromě klasické reklamy přes bannery se dočkáme i audio reklamy v hudebním streamu, to ale až po dvou měsících fungování. Obdobně přidává reklamu například Nova.cz. Míra reklamy by měla být únosná – její frekvence nemá obtěžovat. Každé pondělí bude na Koule.cz publikovat Marek Huňát z Tatabojs, pro návštěvníky připraví sloupek Mardošův iPop, v úterý prostor dostane kreslíř Štěpán Mareš se svým komiksovým stripem. Velkým rozhovorům pak bude vyhrazen čtvrtek.\nŠtítky: koule.cz, lagardere


Anhydritové podlahy pro domy i byty – eOstrava.cz\n11. 8. 2019 admin Bydlení 0\nKvalitní provedení podlahy je vždy příjemnou zárukou, že vydrží mnoho let bez potřeby větších oprav. Tento fakt ocení nejen majitelé firemních budov, ale rovněž rodinných domů. Určitě nejprve promyslete, jak vysokou očekáváte zátěž, aby se lépe ujasnily podmínky k realizaci.\nPodlaha s dokonale rovnou plochou\nLité a betonové podlahy vás překvapí svým moderním vzhledem a praktičností. Před samotnou realizací je dobré myslet na výbornou izolaci podlahy, protože ta se postará o delší životnost, sníží náklady na vytápění a hladinu hluku. Anhydritové podlahy se staly vyhledávanými hlavně pro obchodní centra, školy, nemocnice a různé administrativní a obytné budovy. Umožňují vytvoření dokonale rovné plochy pod poslední nášlapnou vrstvou, tedy nejčastěji pod dlažbou, linoleem či kobercem. Zhotovují se ze směsi na bázi síranu vápenatého smíchaného s vodou, pískem a jinými přísadami. Perfektního výsledku se dosáhne díky certifikované receptuře, do které se používají pouze nejkvalitnější a praxí ověřené suroviny.\nNěkolik výhod litých podlah\nSamonivelačním potěrem dosáhnete nejen rovného a hladkého povrchu, ale nebudou v něm vznikat ani dilatační spáry. Na tento povrch položte jakoukoliv podlahovou krytinu. Aplikování se nespojuje s fyzicky náročnou prací, ale vše je jednoduše a rychle hotové. Realizace lité podlahy trvá v rodinném domku maximálně jeden den. Určitě vás potěší, že již druhý den se dá po podlaze chodit. Zatížení lze provádět zhruba po čtyřech až pěti dnech. Po pokládce se nemusíte zaobírat dlouhým úklidem prachu a dalších nečistot. Ve spojení s podlahovým vytápěním docílíte výborného prohřívání s dobrou tepelnou vodivostí. Pokládání v tekutém stavu zajistí průnik směsi do všech míst kolem trubek. Tyto typy podlah se nedoporučují do místností, kde se předpokládá nárůst vlhkosti.


Výprodej Exvoid Vajíčko Vibrátor Sex Hračky Pro ženy Usb Dobíjecí G-spot Masér Vodotěsné Silikonové Vibrátory Pro ženy Klitoris Stimulátor < Sex hračky ~ www.cinohra1620.cz\nEXVOID Vajíčko Vibrátor Sex Hračky pro Ženy USB Dobíjecí G-Spot Masér Vodotěsné Silikonové Vibrátory pro Ženy Klitoris Stimulátor\n90.18 Kč 117.00 Kč\nSpecifikace: Položka: Vejce Vibrátor Materiál: Silikon Barva: Červená, Fialová Napájení: Lithiová Baterie (Dobíjecí, vestavěná) Frekvence: 10 Frekvence vibrátor je vodotěsný,můžete si to ve sprše,nebo kdekoliv si budete přát Poskytuje nové erotické pocity,ať jste okouzlující to Jako perfektní dárek pro sebe nebo svého milence\nObsah balení: 1 x Vejce Vibrátor\nMáte 7 dnů, kontaktujte nás a 30 dní na vrácení to ode dne, kdy byl přijat. Pokud tato položka je ve svém držení více než 7 dnů, má se za použité a MY NEBUDE PROBLÉM SI NÁHRADU NEBO VÝMĚNU. Neexistují ŽÁDNÉ VÝJIMKY! Náklady na dopravu nese jak prodávající a kupující na polovinu. Všechny vrácené zboží MUSÍ BÝT v původním obalu a MUSÍTE nám POSKYTNOUT přepravní sledovací číslo, specifický důvod pro návrat. My vám vrátíme PLNOU VÍTĚZNÁ NABÍDKA ČÁSTKU, po obdržení zásilky v původním stavu a obalu, se všemi součástmi a příslušenství v ceně, PO OBA Kupující a Prodávající zrušit transakci z www.cinohra1620.cz. NEBO, můžete si vybrat, mít náhradní.\n12 měsíců Výrobce omezená Záruka na vadné zboží (s výjimkou položek poškozené a/nebo zneužití po přijetí). Doplňky přijít s 3-měsíční záruka. Vadné zboží MUSÍ BÝT hlášeny a vrátil se do záruční doby (a v původním obalu, pokud je to možné). Musíte nám říct, co vady je a dejte nám číslo vaší objednávky. NEMÁME OPRAVY NEBO NAHRADIT ZBOŽÍ S PROŠLOU ZÁRUČNÍ. Souhlasíte s tím, aby všechny výše uvedené politiky při objednání na www.cinohra1620.cz!\nŠtítky: klitoris vibrátor, vibrační, dildo, silicon klitoris vibrátor, erotické klitoris vibrátor, vibrat, vibrátor g spot, sex, klitoris vibrátor videa, klitoris vibrátory, klitoris vibrátor u.\nČíslo Modelu: 10214\nDiamand Anální Butt Plug Mini Bullet Vibrátor z Nerezové Oceli, Hladké Korálky Řitní otvor Dilatátor Sex Intimní Zboží Erotické Hračky pro Dospělé\nDiamand Anální Butt Plug Mini Bullet Vibrátor z Nerezové Oceli, Hladké Korálky Řitní otvor Dilatátor Sex Intimní Zboží Erotické Hračky pro Dospělé Popis: 1.100% zbrusu nový, Kovový materiál. 2.Barva:Růžová 3.Produktu velikost: S: 70*28mm; M: 82*34 mm; L95*40mm, Vibrátor\nSpecifikace: Zbrusu nový a vysoce kvalitní Jazyk, sací funkce, 1 0 sání typ, žádné vibrace To může být použit pro sání bradavky, klitorisu stimulátor Materiál: ABS + Silikon Napájení: vestavěná Baterie, USB Nabíjení Barva: Champagne gold Soukromí Zaručeno:\nElektrický Šok Buttplug Zadek Šok E-Stim Silikonové Anální Plug Zrcátko Konečníku Dilatátor Masáž Prostaty Terapie Lékařskou Tématikou Hračky Materiál:Silikon Barvy:Černá Plug velikost:120*35mm Obsahuje:1*anální plug & 1*power box Baterie:2*AAA(není zahrnují) Balení:Diskrétní balení,chránit\nHot Značky Originální Parfém Pro Muže Svěží Dlouhotrvající Sprej Skleněná Láhev Man Eau De Kolínská Voda Pro Muže Parfum Lehká Vůně\nFunkce: 1. Typ: Parfém, Muži 2. Pohlaví: Pánské Parfum 3. Materiál: Přírodní Esenciální Olej 4. Net: 100ml nebo 50ml Upozornění: 1. Vyhnout se oheň,ohně nebo kouření během používání. 2. Skladujte v chladném místě. 3. Nestříkejte do očí. 4.\nMateriál: Dow Corning silikagel, SOFTEK technologie nátěru, v souladu s FDA, Rohs, CE a další Evropské a Americké normy pro osvědčování. Technologie: Výrobky lze manipulovat prostřednictvím Bluetooth a mobilní telefon, odkazy. Uživatelé si mohou stáhnout a nainstalovat ZALO Dálkový ovladač, který je vyvinut\n10 Rychlost Masturbace AV Vibrátor pro Ženy, Kouzelná Hůlka Masér G-bod, Klitoris Stimulátor Pro Ženy Sex Hračky, Dospělý Sex Products002\nO Nás tým, který je odhodlána poskytovat co nejvíce konkurenceschopné produkty a vynikající služby toglobal kupující. Spokojenosti zákazníka vede k vysoké úvěrové...... Těšíme se na buliding dlouhodobé obchodní s vámi. O Kvalitě Jsme přímý továrna se nachází na předměstí Guangzhou, která má


Dárci opět mohou nosit ošacení - Chebský deník\nDárci opět mohou nosit ošacení\nCheb - Charita prosí o čisté oblečení a boty\nO štědrovečerní večeři nepřijdou ani lidé bez domova. Chebská noclehárna Betlém, působící při farní charitě, pro ně opět letos chystá pohoštění.\n„Tentokrát budou večeře dvě,“ uvedl Pavel Barták z Betléma. „Ta první se bude konat přibližně od 18 hodin v denním centru svaté Alžběty na Třídě Svobody. Sem můžou přijít lidé přímo z ulice,“ řekl. „Další je připravená nahoře v noclehárně Betlém. Začne v 18.30 hodin.“\nNejen jídlo ale potřebují klienti chebské noclehárny. V těchto dnech pociťuje Betlém nedostatek zimních bund, ponožek, bot a spodního prádla. To vše dámské i pánské.\n„Boty nám chybí celoročně,“ poznamenala vedoucí ubytovny Alena Samuelová.\nJe ale nutné, aby darované oblečení bylo nositelné. I bezdomovci jsou lidé a vyklizená skříň po babičce mnoho užitku nenadělá.\nS oděvy, které se nehodí pro další využití, pak má charita problém a musí je likvidovat.\n„Prosíme všechny, kteří nám chtějí něco darovat, aby bylo ošacení čisté. My nemáme možnost je nechávat prát,“ požádala Samuelová. „Lidé mohou oblečení nosit nepřetržitě přímo do Betléma,“ řekla.\n„Pokud ale někdo má blíž do města, může přijít do denního centra svaté Alžběty. Tam jsme každé pondělí a středu mezi 12. a 18. hodinou,“ doplnila.


LEHKÉ POŽÁRNĚ ODOLNÉ STŘECHY ISOVER | Isover\nPožární odolnost plochých střech na trapézovém plechu není překvapivě stará záležitost. Dnes si již těžko dokážeme představit, že ještě před rokem 2002 se lehké střešní pláště tohoto typu nad obchodními centry a výrobními halami navrhovaly bez požární odolnosti. V současnosti se běžně navrhují s požární odolností REI 15 a REI 30 DP1, u speciálních staveb se zvýšenými požárními nároky dokonce s požární odolností REI 45 a REI 60 DP1.\nLehké pláště na trapézovém plechu - ekonomické a bezpečné řešení\nPosledních dvacet let ve výstavbě halových objektů tj. zejména obchodních a logistických center, výrobních a skladovacích hal apod. má v oblasti střešních konstrukcí jasného vítěze - lehký střešní plášť na trapézovém plechu. Na trapézový plech je umístěna parotěsnicí vrstva (folie, asfaltový pás), dále pak tepelně izolační souvrství (dle konkrétních požadavků MW, EPS, PIR) a nakonec souvrství hydroizolační. Jako hydroizolace se používají zejména hydroizolační fólie, výjimečně asfaltové pásy. Rychlost, jednoduchost a celkové ekonomické řešení tohoto pláště jsou nejdůležitějšími faktory pro jeho rozšířenost nejen na našem trhu.\nPožární odolnost REI 15 - REI 60\nSpolečnost SGCP divize ISOVER patří v současnosti k lídrům v oblasti požárně odolných lehkých střešních plášťů.\nZa poslední léta investovala nemalé prostředky do požárních zkoušek a v současnosti nabízí nejširší nabídku řešení pro zajištění požární odolnosti REI 15 - REI 60 DP1. Protože společnost ISOVER v současnosti nabízí kompletní portfolio tepelných izolací, logicky s výhodou využívá tuto skutečnost také pro lehké střešní pláště.\n(s minerální tepelnou izolací pro REI 15 - REI 60 DP1)\n(s kombinovanou tepelnou izolací MW+EPS pro REI 15 DP1)\nCOMBI ROOF 15M-i\nCOMBI ROOF 30M\n(s kombinovanou tepelnou izolací MW+EPS pro REI 30 DP1)\nCOMBI ROOF 30M-i\n(s kombinovanou tepelnou izolací MW+PIR pro REI 30 DP1)\nPožární odolnost REI 15 - REI 60 pro velké rozpony (běžně 6m a více).\nVyužití široké nabídky izolantů - MW, EPS, PIR\nUniversální použití pro hydroizolační folie i asfaltové pásy.\nPožární odolnost REI 15 - REI 60 pro velké rozpony\n(běžně 6m a více)\nMinimální hmotnost střešního pláště\nJednoduchá montáž, vysoká spolehlivost\nUniversální použití pro hydroizolační folie i asfaltové pásy\nPříklady skladeb lehkých požárně odolných střech ISOVER Top Roof, COMBI ROOF 30M, a COMBI PIR\nLehký požárně odolný plášť TOP ROOF\npožární odolnost REI 15 - REI 60 DP1*\nHydroizolační souvrství B ROOF(t3)\nDvouvrstvá izolace ISOVER MW\n(s posunem spár v obou směrech)\n(max. tl. 2mm, max. výhřevnost 15MJ/m2)\n(dle statických požadavků)\nLehký požárně odolný plášť SG COMBI ROOF 30M\npožární odolnost REI 30 DP1*\nISOVER MW tl. 2x30mm\nLehký požárně odolný plášť COMBI PIR\n* Pro splnění uvedené požární odolnosti je třeba splnit další požadavky uvedené v příslušné požární klasifikaci. Podrobné informace o statice, parametrech a minimálních tloušťkách izolantů, splnění teploty max. 110oC na povrchu MW pod EPS apod. Vám poskytneme na základě dalšího jednání.\nMinerální izolace vždy ve dvou vrstvách s posunem spár v obou směrech!\nJednou z důležitých podmínek pro zajištění požární bezpečnosti lehkých střech na trapézovém plechu je použití nejméně dvou vrstev nehořlavé minerální izolace se vzájemným posunem spár v obou směrech.\nJednovrstvé provedení tepelné izolace je zcela nepřípustné. Při mimořádné situaci požáru dochází k velkým průhybům konstrukce a souvisejícímu rozevírání spár mezi deskami. Těmito požárními mosty by v případě použití jednovrstvé minerální izolace došlo k průniku požáru až k hořlavé hydroizolaci. Použití dvouvrstvé izolace z MW s posunem spár pro konstrukce druhu DP1 vyžaduje také kmenová ČSN 73 0810.


Hlídání dětí Praha 20 | Hlídačky.cz\nVyberte si paní na hlídání v Praze 20. Na každém profilu si můžete prohlédnout úroveň ověření hlídačky, přečíst o jejích zkušenostech a především zjistit, jak ji hodnotí ostatní rodiče.\n5 hodnocení 13 let zkušeností s hlídáním 44 let primární místo\nJmenuji se Hanka a mám ráda děti. Ráda s nimi trávím čas - aktivně. Jsem zdravotní sestra s bohatou praxí péče o děti i seniory. Pravidelně vedu kroužek plavání pro děti s postižením, účastním se táborů pro...\nVětšinou mohu pondělí, středy, pátky odpoledne, o víkendu dle domluvy\n1 hodnocení 30 let zkušeností s hlídáním 46 let primární místo\nDostupnost ve všední dny po 16. hodině, o víkendu celý den.\nZdravým všechny rodiče, nabízím laskavou péči o Vaše dítě/děti. Jmenuji se Aneta a jsem studentkou Karlovy Univerzity oboru Učitelství pro mateřské školy a pracuji v mateřské škole. Zkušenosti mám s dětmi od...\nVětšinou mohu víkendy, ale dá se domluvit i někdy v týdnu.\nKrásný den všem!:) Je mi 21 let a bydlím v Benátkách nad Jizerou, ale přes týden bývám v Olomouci, kam chodím na VŠ – obor speciální pedagogika s kombinací s hudební výchovou. Vystudovala jsem střední pedag...\nVolná jsem většinou středy odpoledne, čtvrtky, pátky a sobotu.\nJmenuji se Tereza a je mi 19 let. Studuji Střední školu grafického designu. S hlídáním dětí mám zkušenost již od mala, hlídala jsem svoji sestřenici, a spoustu malých dětiček od známých. Jsem velmi zodpověd...\nVětšinou mohu každý všední den odpoledne, někdy i víkendy krom výjímek\nJmenuji se Victoria a v roce 2021 jsem vystudovala gymnázium v Praze. Nyní chodím na VŠ Podnikání a práva. Mám dva sourozence - dvojčata bráchy (14 let). Takže zkušenosti s dětmi rozhodně mám. Vyzvedávala js...\nJmenuji se Kristýna a jsem v maturitním ročníku na česko-španělském Gymnáziu Budějovicka. Mé dosavadní zkušenosti s hlídáním jsou zatím spíše jednorázové a u známých. Pravidelně doučuji děti angličtinu (jsem...\nNejvíce mi vyhovují pondělky (od 15:00), dale můžu středy a čtvrtky (od 17:00).\ncelkem 44 hlídaček - chův v Praze 20 (4km)\n» Praha » hlídačky - chůvy Praha 20


Je to naprostý nesmysl! Analytička Zlámalová se pustila do Zemana i Bakaly | ParlamentniListy.cz – politika ze všech stran\nParlamentníListy.cz » Aréna » Monitor » Je to naprostý nesmysl! Analytička Zlámalová se pustila do Zemana i Bakaly\nO dalším vývoji kolem OKD v úterních Událostech, komentářích České televize debatovali ministr průmyslu a obchodu Jan Mládek (ČSSD), šéf odborů Josef Středula, jejich ekonomický expert Pavel Janíčko a komentátorka deníku Echo24.cz Lenka Zlámalová.\nMinistr hned v úvodu konstatoval, že vláda stojí o to, aby byla firma reorganizována a těžba byla udržena v maximálním možném rozsahu. Středula s ním však nesouhlasil. „Já si nemyslím, že reorganizace je cesta,“ oponoval ministrovi. Soud musí rychle rozhodnout, na původní vlastníky by se mohlo rychle zapomenout a firma bude mít šanci na nový život, např. se silnou účastí státu.\nMládek by sice také rád zapomněl na současné vlastníky, jenže to nejde. Správce konkurzní podstaty teď bude vybírat Krajský soud v Ostravě a člen vlády doufá, že k tomuto úkolu přistoupí maximálně zodpovědně. Stát do toho nemůže zasahovat, protože soudy jsou nezávislé.\nStředula ale připomněl, že o jednu věc by se vláda postarat měla, a to o nezaměstnané, kterých v regionu hodně přibude. Odborář ovšem také jasně řekl, že současný kabinet se opravdu snaží něco dělat. Premiér Bohuslav Sobotka (ČSSD) se s prosbami o pomoc obrací i na Evropskou unii. O problému jedná i vláda jako celek a ministr Mládek zde prý bude prosazovat, aby určitá část zaměstnanců mohla nastoupit dříve do důchodu.\nAnalytička Zlámalová tvrdě: Návrh Zemana je nehorázný. Bakalovy kroky byly nehorázné\nVe prospěch České republiky hraje fakt, že naše ekonomika sílí a nové zaměstnance podnikatelé potřebují. Doly by se také měly uzavírat postupně, aby náraz na náš trh práce nebyl tak masivní.\nLenka Zlámalová k tématu doplnila, že znárodnění OKD, po kterém volá prezident Miloš Zeman, je absolutně mimo přijatelná řešení. „Je to naprostý nesmysl. OKD už dávno není strategický podnik a není k tomu důvod,“ konstatovala dáma. Nesmíme zapomínat na to, že ceny uhlí dlouho padaly a na firmě se to podepsalo. Další pohled ovšem ukazuje, že společnost zatěžují nevhodné vztahy, které nastavil někdejší vlastník, miliardář Zdeněk Bakala. Ten si podle Zlámalové počínal ve firmě naprosto nehorázně a teď to bude podle všeho mít složitou právní dohru.\nPavel Janíčko podotkl, že bychom vlastně neměli být překvapeni, protože už od 19. století víme, jak se chovají kapitalisté. Snaží se maximalizovat své zisky, ale když přijdou problémy, titíž kapitalisté se stáhnou. To podle odborářského ekonoma není nic nového na světě. Bohužel.\nBakala , ČT , ekonomika , Mládek , OKD , Středula , Zeman , Zlámalová , Janíčko


› Blog › Kolagen a detox\nDetoxikace může být velmi užitečná jako součást vašeho každodenního zdravotního režimu. Kromě detoxikační diety a vhodných cvičení, výživové doplňky zaměřené na detoxikaci jsou vhodným pomocníkem k dosažení maximální efektivity podstoupené detoxikační kúry. Věděli jste, že hydrolyzovaný kolagen může být skvělým doplňkem vašeho detoxikačního plánu?\nCo je "DETOX"?\n"Detox" je zkratka pro detoxikaci, odstranění toxinů (škodlivých látek) z těla. Detoxikace těla je důležitou součástí zdraví. Každý den jsme vystaven škodlivým látkám, které jsou ve vzduchu, vodě, ale i jídle. Naše tělo je vystaveno škodlivým látkám i když žijeme zdravým životním stylem. Naše těla si také vyrábějí toxiny samy, jako přírodní vedlejší produkty různých vnitřních chemických procesů. I když jsou naše systémy při odstraňování těchto toxinů skvělé, někdy potřebují malou pomoc.\nMnoho věcí, které děláme každý den, může do našeho těla vnést toxiny. Alkohol, kouření a nezdravé jídlo jsou samozřejmě velkými pachateli. Nicméně tělo vystavujeme toxinům i bez těchto zlozvyků.\nAbyste se zbavili toxinů v těle, můžete udělat několik kroků. Přechod ze slazených nápojů na čistou vodu, jedení výživné stravy s nízkým obsahem přísad a dostatečný odpočinek. Důležité je také pravidelné cvičení - nejlépe v prostředí, kde nedýcháte znečištěný vzduch.\nAbyste se ujistili, že podstoupíte požadovanou detoxikaci těla, mohou být doplňky stravy velmi pozitivní volbou. Stejně jako antioxidanty a další čisticí vitamíny a živiny, čistý, vysoce kvalitní kolagen může být efektivním nástrojem vaší detoxikace. Kolagen je protein, který vaše tělo používá ve většině tkání a orgánů, od kloubů a pokožky po oběhový systém a vnitřní orgány.\nKolagen a detox.\nVaše tělo rozkládá kolagenový protein ve vaší stravě na životně důležité aminokyseliny. Tyto aminokyseliny pak váš systém používá různými způsoby, včetně vytváření nového kolagenu na udržení tkání v dobrém stavu.\nKolagenová síla jako součást programu detoxikace vašeho těla pochází částečně z aminokyselin, které tvoří tento pozoruhodný protein. Jeden z nich, glycin, hraje významnou roli v přirozených detoxikačních procesech vašeho těla.\nKolagen také podporuje detoxikaci díky své schopnosti udržovat zdravé vnitřní orgány. Jeden z nejdůležitějších orgánů z hlediska detoxikace jsou vaše játra. Kolagen tím, že dodává vašemu tělu to, co potřebuje pro zdravé tkáně, podporuje zdraví jater.\nKolagen, játra, detoxikace.\nJátra jsou největší orgán v těle a primární orgán na detoxikaci. Filtrují krev, odstraňují velké toxiny, enzymaticky rozkládají nežádoucí chemikálie a transformují toxické látky na sloučeniny, které se mohou vylučovat z těla. Když jsou játra vystavena většímu množství toxinů, schopnost jater detoxikovat se může oslabit. To vede k tomu, že toxiny se budou v našich tkáních a buňkách dříve ukládat, než odstraňovat.\nGlycin nacházející se v kolagenu může pomoci při detoxikaci a snížit poškození jater toxiny. Zjistilo se, že glycin zabraňuje poškození jater a minimalizuje poškození jater alkoholem (*). Pomáhá také trávicímu systému vylučovat odpad a zlepšuje využití antioxidantů v těle. Antioxidanty pomáhají detoxikačnímu systému těla. Glycin je také prospěšný pro zdraví metabolického systému (*).


Samsung Galaxy Tab 4 7.0 a 8.0 (test): dobrá práce se škraloupem\nVe třech úhlopříčkách displeje s rozlišením 800 x 1 280 bodů přichází rychlý tablet se čtyřjádrovým procesorem, elegantním zadním krytem a možnou podporou extrarychlých dat přes LTE. Je tu ale také pár důležitých nedostatků.\nFolie na displeje mobilů nejsou extra populární, ale každý kdo se už spálil, ví své. Už několik let se vyrábějí i u nás, ale firma se na světlo světa vydala teprve nedávno. A má co nabídnout...\nfoto: autor, Skinzone, Veronika Vránová\nFlash disk je určen pro přímé napojení na zařízení podporující verzi USB zvanou OTG, tedy notebooky, mobily či tablety. V prodeji už jsou různé kapacity za ceny více než příznivé! AKTUALIZOVÁNO\nfoto: autor a Kingston\nAlcatel Onetouch Idol Alpha 6032X (test): Nádherná stylovka s designovými prohřešky\nZáleží vám na stylu? Obdivujete eleganci broušeného hliníku v kombinaci se skleněnými plochami a světlem? Pokud je tohle pro vás to hlavní při nákupu nového mobilu, tady se rozhodně zastavte!\nSamsung Gear Fit, Gear 2 Neo a Gear 2 (test): udělejte něco pro svoje zdraví\nNáramek a multifunkční hodinky jsou určeny jako doplňky k řadě telefonů Galaxy a tohle je nutnou podmínkou pro to, abyste je mohli zprovoznit. Samostatně je bohužel provozovat nemůžete i když...


Ceník maloobchodních cen | Cuketka\nCeník maloobchodních cen\nDar přítele Matesoly — historická sonda do hlubin tehdejšího RaJe. Proč všechno všude stálo stejně a jak to vůbec mohlo fungovat?\nCeník maloobchodních cen, ze kterého jsem vám vytípal několik stránek, byl závaznou vyhláškou, na které byla postavena cenotvorba ve všech restauracích a jídelnách v zemi. Uvedené ceny byly závazné pro všechny skupiny odbytových středisek a spolu s recepturami pokrmů nastolily jednotný ráz naší kuchyně, se kterým se potýkáme ještě dodnes.\nTato verze ceníku (označovaného jako šedesátdevítka podle roku prvního vydání) vyšla v roce 1982 a platila až do roku 1989. Po dlouhých letech s ní došlo ke skokovému navýšení cen, což tehdejší hosté (máme tu pamětníky?) nesli krajně nelibě a prý skoro měsíc nechodili do hospod. Ceník vydávalo tehdejší Ministerstvo obchodu ČSR a SSR.\nPojďte si otevřít několik stránek o pokrmech:\nvšeobecné podmínky: strana 1, strana 2\npolévky — přesnídávkové\ncibule, chléb, křen\nV tabulce je vždy nejprve uvedená kalkulace surovin, do které se podnik musel trefit. Potom jsou uvedeny ceny pro jednotlivé cenové skupiny podniků (od IV. až k I. a výběrové). Zkratka b.o. znamená bez obsluhy, s o. je s obsluhou. Všimněte si, že u nejnižších cenových kategorií dělaly suroviny klidně i 60—70% z výsledné ceny. Ceník a kalkulace u vybraných jídel respektoval i sezónní cenu surovin a podle toho byla i některá jídla rozdělena do cenových pásem (projeďte si všeobecné podmínky).\nNa jednu stranu jste jako hosté měli perfektní přehled o cenách. Na druhou stranu ale stát vytvořil ideální prostředí, které přímo volalo potom, aby se tu a tam kalkulace krapet podběhla nebo porce lehce přizpůsobila. Absolutně si ten reálný provoz nedovedu představit! ;)\nTady jsou stránky zaměřené na nápoje:\npivo — sudové\npivo — lahvové\nminerálky a sodovky\nVšimněte si, že koncové ceny se dopočítávaly podle maloobchodní ceny kupného nápoje (kromě piva)! Ceník tedy stanovoval povolenou procentuální přirážku, kterou si zařízení mohlo přidat k nákupní ceně. Led se podával všude zdarma. Sklenka vody ke kávě byla v kavárnách a podnicích v I., II. a výběrové kategorii zdarma a automaticky. Ve III. a ve IV. byla taky zdarma, ale na požádání!\nDoporučuji pročíst od A do Z. Mám z toho mix údivu, pobavení a trochu i mrazení v zádech. Sám si tohle období pamatuju jen okrajově, takže koukám jako puk.\nPamatujete si tohle období? Máte vzpomínky k tématu? Šup s nimi do diskuze! ;)\nZa pohled do pohostinství v dobách socialismu ještě jednou děkuji Matoušovi a jeho Gastrosemináři, kde se intenzivně věnuje nejen kalkulacím a špekům ze zákulisí restaurací. Gastroseminář jsme připravili ve spolupráci se Scukem jako ojedinělou vzdělávací akci zaměřenou na hosty. Mrkněte se na program a termíny — na březen a duben jsou stále volná místa! ;)\npan Cuketka 18. března 2011\nTémata: historie, kalkulace, RaJ, socialismus, staré jídelní lístky\n1. Dirty 18. března ʼ11\nCiste teoreticky by to fungovat mohlo, jenze soudruzi nepocitali s tim, ze jsme kazdy jiny :)\nSkoda jen, ze dnes se hrneme do stejneho paskvilu jmenem EU.\nPolitika sem asi nepatri, ale tohle se jinak ani okomentovat neda, protoze jiny zaklad tahle vec nema.\n2. matesola 18. března ʼ11\nJen pro upřesnění se hodí dodat, že každý podnik té doby měl možnost vytvářet vlastní receptury + kalkulace. Kontrolu správnosti, marži a souhlasný štempl přidělil podnik (RaJ, HaR apod.)\n3. lucianka 18. března ʼ11\nMusím uznat, že mě dostala už jen ta „šedesátdevítka“ v tomto kontextu… Omlouvám se za off-topic.\n4. kami 18. března ʼ11\ntaky mi ta asociace vyskočila trochu jinak…:D\nNo, ale jinak musím říci, že mě to spíš mile překvapilo – je to poměrně promyšlené, třeba ta logika cen zeleniny podle sezony, nutnost sledování aktuální ceny suroviny… Rozhodně by si z principů v tomhle prastarém lejstru uvedených mohla vzít řada dnešních provozovatelů příklad.\nJinak na pohostinství z té doby se pamatuju málo, neb jako čoubě jsem rodiči do restaurací byla brána minimálně. Pouze vynikající čínskou restauraci (kde prý vařila skutečně Číňanka, bohužel do kuchyně mě rodiče nikdy juknout nenechali:), spjatou s obchodem s orientálním zbožím, která do zde uvedené tabulky nepasuje, receptury měli prý vlastní.\nA pak mám pouze velmi živé vzpomínky na cukrárny, kde jsem se vyskytovala vskutku hojně: )\n5. Markyza 18. března ʼ11\nKami: Cukrárny s děravými lžičkami a boxy v rudém plyši myslíte? A s vozíkem na „použité nádobí odkládejte zde“?\n6. kami 18. března ʼ11\ntak rudý plyš na naše maloměsto nějak nedorazil – měli jsme tu převážně lázeňský litinový nábytek s krucánky:) Dokonce i děravé lžičky jsme potkala poprvé až v menze na VŠ:) Ale odkládání použitého nádobí byla opravdu klasika.\n7. Jana 18. března ʼ11\nDěravé lžičky? Neznám:-o – to bylo jako proti zcizení??\n8. Petr 18. března ʼ11\nMohl bych se jako revoluční dítě zeptat, jakým restauracím odpovídaly jednotlivé kategorie? Zaplivanou nádražní čtverku si představit dokážu, ale jak vypadala restaurace II./I./výběrové kategorie? Dá se to přiblížit k dnešním?\n9. Naďa 18. března ʼ11\n8. Bylo tam lepší nádobí, nerez příbory a úslužnější číšník, ale i tam byla obloha ze sterilované zeleniny a žádné extra speciality. Pamatuju se, že jsme byli v takové lepší restauraci asi 5× (promoce, osmnáctiny, svatba apod.) a v zásadě to jídlo o moc lepší nebylo než ve III. kategorii, jen prostředí. Pamatuju se, jak jsem si dala na své osmnáctiny flambovaný chateaubriand, ale k němu byly normální předsmažené a zmražené hranolky a obloha steril. hrášek/řepa/zelí/paprika. Ale bylo to všechno nóbl a přivezli to pod poklopem na servírovacím stolečku.\nNIKDE neměli třeba čerstvé bylinky nebo pěknou zeleninu nebo něco jiného než všeobecně rozšířené pokrmy. Výjimkou byly restaurace jiných národů – čínská va Vodičkově, vietnamská naproti Veletržnímu paláci nebo ruská Berjozka, ale ani tam nevařili z jiných surovin, než co se daly sehnat v krámě.\nCelkově byla úroveň zoufale nízká, to, co jsem za socialismu jedla v lepších restauracích, vypadalo jako to, co v Ano, šéfe dohánělo Pohlreicha k šílenství.\n10. matesola 18. března ʼ11\n↪ 8 Petr: Pro mě tou nejtypičtější dvojkou s obsluhou je momentálně restaurace Evropa na dejvickém Kulaťáku. Skanzen jak z učebnice. Starší obsluha, motýlky, vestičky. Tak to na mě padlo, že jsem si musel dát bílý činzánko.\nPrvní cenová plus výběr (I cenová s *) to byl tenkrát naprostý top. Například Parnas (výběr) Pohostinství Národního divadla (I.cenová), Opera Grill (výběr). Trojky byly většinou takový ty „Snekáče.“ (pro revoluční děti Snack bary). No nic, celé to téma je pomalu na jeden celý Gastroseminář.\nKdybych to měl přirovnat na dnešní, tak Aromi, Finestra, Čestr všechno dvojka. La Degu, Allegro, Celeste jednička a výběr…\n11. Naďa 18. března ʼ11\n10. Ha, ha, v Národním divadle jsem byla na tom flambovaném chateubriandu. A obsluhovala mě učnice a pořád jí to nemohlo chytit.\n12. matesola 18. března ʼ11\n↪ 11 Naďa: Já si pamatuju, když v cca 1986/87 na Národním divadle, v té dolejší kavárně dali cenu za lahvovou třetinku Plzně 30,–Kčs!!! Byla toho týden plná Večerní Praha a pracovní kolektivy psali petice :))\n13. matesola 18. března ʼ11\nMožná se mi u těch kolektivů pokopal přemet s předsudkem. Tak se všem profesorům ČJ předem omlouvám :)\n14. Tessa 18. března ʼ11\npane C, mrknete se do archivu CT na porad Retro…tusim ze jsou k nalezeni 3 dily- Restaurace a hospody,Raj..presne si ty nazvy nepamatuju..divala jsem se minuly tyden. Pani v bilych ponozkach popisuje jak se varilo a vubec..zajimavy..;)\n15. Klára 18. března ʼ11\nJá jsem odkojená Korunou – nejprve hranolky a ryba u Vaňhy, pak jahodový koktejl v Koruně. Typický odér, vozíky s příbory, utírané umakartové vysoké stolky a všudypřítomní „páníček už nebude ?“ :-)) Chápu, že mnohým asi koruna nechybí, já mám tedy po přečtení článku značnou nostalgii.\n16. Beruska 18. března ʼ11\nJednu jistotu člověk ale oproti dnešním restauracím přeci jen měl – maso bylo maso. Když jste si objednali kuřecí řízek, věděli jste, co přinesou. Dnes máte šanci tak 50/50, že bude křehčený, tedy plný fosfátů. U uzenin (čunka, párek, salám, uzené) to platí téměř stoprocentně.\n17. andy_wise 18. března ʼ11\n↪ 16 Beruska: Jojo, maso bylo maso. To je hezky vidět ve filmu Kalamita, jak tam řezník nabízí ty nucený flaksy, co vypadaly, jakoby už je někdo jednou snědl.\nV reálu u řezníka to nebylo o nic horší.\n18. andy_wise 18. března ʼ11\nPS: Pravda, v restauracích bylo maso o poznání lepší.\n19. aida 18. března ʼ11\n↪ 8 Petr: Pro ilustraci nabízím Brno. Ta jednička výběr tu snad ani nebyla (možná byla, nevím, nechci mystifikovat), jednička snad jediná, restaurace v Intru (hotel Internacionál), možná i Voroněž nebo Kontík (hotel Continental), to fakt už nevím. Dvojky byly v lepších hotelech (Slavia, Grand) a sem tam něco po málu jinde. Další, pořád ještě docela dobré byly trojky, vlastně to byly na tu dobu takové lepší podniky, kam se ale už moc nechodilo na jídlo, spíš na víno nebo na panáka (výše zmíněné snack bary – třeba na Běhounské Bažant nebo na rohu Čáry a Jakubské Brychta), scházela se tam tehdejší zlatá mládež. No a zbytek byly čtverky, hlavně pivnice. Ale i tam se to dost lišilo – některá čtverka byla špígl nikl, jiná spíš vlastně šestka a hrozný pajzl. Ale patent na rozum si nedělám, určitě to bude někdo vědět líp.\n20. florian 18. března ʼ11\nTak vážení, většina z vás tuhle problematiku zná asi jako Vítek Bárta dopravu.pohostinství se provozovalo v Jednotě, RaJ a Interhotelu. Každý podnik sloužil určitéme okruhu zákazníků. V každém podniku pracovala určitá skupina lidí podle stupně kvalifikace. Na určitém odborném místě nemohl pracovat člověk z ulice jako je tomu dnes. Kuchař si musel sám hlídat hospodaření a ekonomiku kuchyně. Ukažte mě dnes kolik kuchařů tohle ovládá? Kontrola kvality jídla a poctivost prodeje se v třeba v Interhotelu kontrolovala každý den. Je toho hodně co bych mohl napsat o celém problému. Nedá se porovnávat pohled člověka který v pohostinství nikdy nepracoval, a zná tuhle věc jenom z jedné strany jako host. F.\n21. MildeSorte4 18. března ʼ11\nMám dotaz k cenníku piva: z ktorého je to roku ? Lebo v r. 1988–1989 som chodieval do 4. cen. skupiny na 10 st. Stein za 2,50 Kčs…\nCenník sa mi zdá byť tak z roku 1982–1985.\n22. pan Cuketka 18. března ʼ11\n↪ 20 florian: něco k věci místo plků („vím víc“) by nebylo? ;)\n23. pan Cuketka 18. března ʼ11\n↪ 21 MildeSorte4: je to možné, rok vydání nastopro 82, za konec platnosti neručím, můžu tam mít chybu. každopádně máte + body za pivní paměť!\n24. sunfreedom 18. března ʼ11\n„Pivo bylo za korunu, ale v gulagu ho neměli…“\n25. Vrána 19. března ʼ11\n22 pan Cuketka, 20 florian: Kde má florian plky? Já vidím jednu úvodní větu a dál samé informace, které potřeboval autor článku dřív než ho začal psát.\n26. pan Cuketka 19. března ʼ11\n↪ 25 Vrána: nezlobte se, ale vztah k tématu ani informační hodnotu v tom příspěvku nevidím. možná jen nahromaděnou zbytkovou frustraci a idealizaci systému ;)\n27. matesola 19. března ʼ11\n↪ 25 Vrána: Já se přiznám, že mi to taky přijde jako plk.\nNebo jsem možná jen nepochopil „určité okruhy zákazníků, určité skupiny lidí podle stupně kvalifikace a kontrolu kontroly.“\nAsi bych taky ocenil to „hodně k napsání.“\n28. Vrána 19. března ʼ11\n26 pan Cuketka: Jak bych se mohl zlobit, že něco nevidíte? Já zas špatně slyším, tak vím, jaké to je. Nemůžu mluvit za floriana, ale třeba viděl v článku větu „absolutně si ten provoz nedovedu představit“ a pokusil se k tomu něco objasnit? Sorry že odmlouvám, vím, že to celé nestojí za řeč.\n29. Polaris 19. března ʼ11\n> Beruska : Dovolím si něco málo odpovědět.\n„Jednu jistotu člověk ale oproti dnešním restauracím přeci jen měl – maso bylo maso“ – Kdepak. Neměla jste vůbec žádné jistoty, protože ono maso také mohlo před zpracováním smrdět jako ghůl, možná bylo „zkřehčené“ právě tím kuchařem, aby z něho dokázal vyždímat více porcí a možná vám ho kuchař (promiňte prosím ten expresivní výraz) pochcal. Protože neměl zrovna dobrý den. Nebo se s někým v kuchyni vsadil. Znal jsem docela dost kuchařů po hotelích a restauracích v jednom konkrétním městě a mohu vám říct, že to, co jsem viděl a slyšel mne naučilo se stravovat podle úplně jiných pravidel. Jeden z nich své kuchyni říkal „chemická laboratoř“. Věřte mi, křehčený řízek je naprostá pohádka.\nRozhodně bych všem, kteří stále věří, jak se tehdy jedlo a žilo zdravě připomenul, že od doby roku 1989 dodnes jsme postoupili v průměrné době dožití o nějakých deset let směrem nahoru a do přírody (mimo jiné) se vrátili živočichové, kteří zde už hezký pár let předtím vůbec neexistovali. Přesto budeme zdravotní problémy a ekologické škody tehdy způsobené napravovat možná ještě dalších dvacet let. Tolik k oné socialistické „idylce“.\n30. Polaris 19. března ʼ11\n> florian : Ano, takhle to zní hezky, podle pouček, škoda jen, že zrovna to, co se dělo v jednom konkrétním „Interhotelu“ jsem znal docela osobně, v dalších zprostředkovaně. Naprosto stejná situace jako jinde – led jako největší přítel barmana, jídlo které se občas dalo, občas zrovna moc nedalo sníst, dokupy, ekonomika… mluvíte o celém tom systému, kde se šábovali všichni od provozního až k poslednímu pinglovi a hráli tu hru, kolik se dá trhnout na okrádání hostů, vaření z vlastních surovin, přeprodeji doneseného chlastu atd.? To vše samozřejmě při zachování přísné vnitřní hodnostní hierarchie a s takovými vychytávkami, že právo na podíl měl i ten, kdo byl zrovna na dovolené?\nCož je současně i odpověď panu Cuketkovi na tu větu o optimalizaci porcí. To byl samozřejmě jenom začátek, protože jakkoli v určitých kategoriích provozoven to jídlo teoreticky šlo i pod nákup, jinde to bylo fest nad maloobchodními náklady, takže systém tzv „dokupů“, kde se vařilo z toho, co donesl kuchař, nebo nalévalo to, co donesli barmani byl základem bohatství celé řady z nich. Kvalitu tehdejších jídel bych moc nekomentoval, protože v mnoha ohledech mohla být subjektivně lepší, díky tomu, že dnes už je skoro nemožné díky předpisům uvařit za rozumné peníze dobré jídlo v průměrné hospodě, kam se nechodí za zážitkovou gastronomií. Na druhou stranu ale dnes nemám ten strach, co tehdy, pokud si budu chtít dát něco s česnekem a pálivým kořením…\n31. matesola 19. března ʼ11\n↪ 30 Polaris: Přesně tak. Jen doplním, že tehdejší hospody v rámci pětiletek a jiných pitchovin socialistického hospodářství měli jasně stanovený plán tržeb. Nejhorší co se mohlo udělat, bylo splnit ten plán na víc než 101%.\nA tak se jelo formou dokupů na sebe a vedoucí provozovny pohlídal aby se těch základních 101% pro stát dodrželo. Není asi žádným překvapením, že v tomto odvětví se na stachanovce nehrálo :)\nDokupovalo se všechno a jeli v tom všichni\n32. Emma 19. března ʼ11\nBývalou dobu si nepamatuji – v době vydání ceníku jsem ještě nebyla na světě. Ale dědeček mi pořád vyprávěl že každou vyjímečnou událost v rodině slavili v ostravské Sakuře. Roky a roky po takz .revoluci chodil smutně po Ostravě s tím, že takové maso tří barev a takové kung pao a takový salát z bambusových výhonků už nikdy neochutná. A bohužel už neochutná. Něco na tom bude, protože moje teta dodnes říká to samé.\n33. pan Cuketka 19. března ʼ11\n↪ 30 Polaris: díky, tohle tu vážně chybělo a takhle nějak si představuji koment z dané doby k věci ;) ty „dokupy“ znějí naprosto šíleně, au. ale z toho nastavení systému (který přirozeně eliminoval možnost poctivého fungování), to přímo vyplývá. mazec, díky ještě jednou za korekci!\n34. pan Cuketka 19. března ʼ11\n↪ 32 Emma: legendární Sakuru znám taky, bohužel jsem se tam dostal jen těsně po listopadu, prý jsme tam byli i jednou za komančů, ale to už si nepamatuji :( Ostrava měla ještě jednu atrakci – restauraci v takové té věži vedle hygieny nahoře na bazalech, to si pamatuju taky velmi jen letmo, dnes tam už nic není, ale ten výhled musel být famózní ;)\n35. Kubo 20. března ʼ11\n↪ 30 Polaris: jojo tatranky:))Vlastně shrnuto nic moc se nezměnilo…\n36. Michael Klima 21. března ʼ11\nCo já na to? Ano, já jsem tak starý že si to období pamatuji, a dokonce jsem na tvorbě těch Státních spotřebních norem spolupracoval a musím říci, že na tom ceníku maloobchodních cen v té době vůbec nic špatného nebylo, a co bych za to dal, pokud by něco takového existovalo dnes.\nJe sice pravda, že některé potraviny v tom ceníku uvedené vždy na trhu nebyly, a že nebyly ani v takové kvalitě v jaké měly být, ale tehdejší soudruzi vedoucí se měli alespoň čeho chytit a při tvorbě tehdejších vlastních kalkulací si nějak věděli rady. Mě by ale zajímalo, jak a podle čeho ty kalkulace dělají restauratéři dnes. Kalkualace jsou i dnes zákonně povinné, ale nikde není žádný oficiální návod jak ty kalkulace dělat. Pokud to někdo víte, tak „šup s tím do diskuze!“ jak říká pan Cuketka.\nUvedené ceny byly závazné pro všechny skupiny odbytových středisek a spolu s recepturami pokrmů nastolily jednotný ráz naši kuchyně se kterým se potýkáme ještě dnes.\nNa těch cenových skupinách v té době, nebylo vůbec nic špatného. Každý tak trochu věděl co, a za kolik něco dostane v tak zvané jedničce, a co dostane ve čtyřce. Teď mi ale řekněte, číím se má řídit chudák dnešní host, který nečte tyto stránky, Maurerův GRAND RESTAURANT, nebo doporučení všech těch „labužníků“ kteří doporučují všechny ty drahé restaurace, ve kterých jim to chutnalo. Kde se dozví o restauracích, ve kterých dostanete dobré jídlo za pár šupů, pokud nechce před každým jídlem brouzdat po internetu, který možná ani nemá.\nByl jsem ředitelem čínské restaurace v Praze, o které se ve svém příspěvku zmiňuje kami, kde nevařila číňanka, ale nejdřív čínští kuchaři, ale pak myslím velice dobře naši kuchaři se Štěpánem Štáatným v čele, a to podle přesných recept a kalkulací, na kterých jsem se podílel. Viz. Moje knížka Čínská kuchyně.\nNevím sice co mají cukrárny s boxy nebo děravými lžičkami, co společného s daným tématem, ale nebylo na nich nic špatného. Populární kavárnu Berger ve Vodičkově ulici znovu otevřeli, a lidem se to docela líbí, i když děravé lžičky tam nemají. Apropó, děravé lžičky nebyly proti zcizení. Byly děravé proto, že byly určeny k zamíchání kávy, a ne k jejímu usrkávání, což kdysi bylo považováno za faut pas.\nNěkdejší cenové skupiny, a nesmyslnost jejich zrušení, jsem někde již popsal, a podle mě to rozdělení do skupin bylo lepší než ty dnešní hvězdičky, kterých si na jídelní lístek může každá restaurace dát kolik chce.\nPražská Koruna byl tak zvaný „autoat“ někdy zvaný bufet, jako například zmiňovaný rybí bufet pana Vaňky na Václavském náměstí. Tyto bufety patřily k tomu Václaváku jako sám Svatý Václav, a já jsem v obou těchto restauracích byl velice častým hostem, a musím říci, že je to něco, co českému pohostinství chybí.\nMusím říci, že s Floriánem v zásadě souhlasím, ale já mám více než 40 let zkušeností práce s „uličníky“ neboli lidmi z ulice, kteří po vyškolení byli o mnoho lepší odborníci, než většina absolventů našich hotelových škol. Všimněte se toho při vaši návštěvě kterékoliv zahraniční země, kde nikdo není vyučený nebo absolvent hotelové školy a přitom vám dají lepší služby než většina podniku našeho pohostisntví.\nNáš samozvaný nejvyšší kuchař Zdeněk Pohlreich, známý svým vybraným slovníkem, by nejspíše řekl: „What the fuck is that, pitchoviny se přeci píše píčoviny, a já vím vo co go“. Pohlreich se totiž veřejně přiznal, že v té době kradl jako každý jiný, takže v tom „jel“, a přesto že všichni kradli, tak to zvládali zřejmě na 101%.\n37. dalimil 21. března ʼ11\nnejlepší je to " po orientálsku ", to zní jako z první republiky… :-)\n38. Beruska 21. března ʼ11\nto 29, Polaris: Tak to jste mě špatně pochopil nebo selektivně četl. Nehájím „výdobytky socialismu“. Můj povzdech směroval ke kvalitě vybraných surovin, což se zdaleka netýká jen ČR. To, že se dožíváme vyššího věku, souvisí spíše s úrovní medicíny (ano, jistě i s určitou změnou stravovacích návyků pod vlivem větší dostupnosti surovin…). Rozhodně nemají na vyšším věku podíl zmíněné polyfosfáty v mase a uzeninách. Ty se totiž na zdraví podepisují negativně. Bohužel se o nich narozdíl od jiných méně škodlivých aditiv veřejně nemluví, proto také nevidíte na křehčeném řízku nic špatného. A pokud jde o specifické chování kuchařů nebo personálu k hostům, nedělejte si iluzi, že dnes je to o mnoho lepší. :-)\n39. Andy.l 21. března ʼ11\n↪ 38 Beruska: Nemyslím si že zrovna zdejší čtenáři nevidí na křehčeném řízku nic špatného ani že by se o tom nemluvilo, či nepsalo. Naopak, je to téma časté a známé snad ze všech webů i tiskovin zabývajících se gastronomií a dobrýnm jídlem. Jen supermarket Vám asi tyto informace nenabídne.\n40. Beruska 21. března ʼ11\nto Andy.I: ano, z hlediska kulinářsko-gurmánského se o tom mluví :), z hlediska zdravotních dopadů bohužel nikoliv.\n41. Andy.l 21. března ʼ11\n↪ 40 Beruska: Myslím že o škodlivosti většiny éček se mluví dost, ale to už jsme dost mimo téma. Křehčené maso je pro restaurační provoz celkem logicky i neekonomické, protože během tepelné úpravy navázanou vodu pustí a moc vám z toho nezbyde.\n42. FLFL 22. března ʼ11\nJa kdyz dnes ctu ty – pomerne caste- nostalgicke vzpominky na kvalitu socilalistickeho stravovani, tak bych mohl vyskocit z kuze.\nMaso v hospodach a restauracich se vetsinou nedalo jist, bylo tvrde a tluste a pak uz jsem to davno vzdal a daval jsem si misto masa knedlik navic.\nTo same kvalita uzenin atp. Dvakrat jsem zkusil jitrnici z obchodu, pokazde jsem z toho plival kusy kosti a kuze se stetinami a dnes stale ctu to opevovani nesmirne kvality masneho prumyslu realneho socialismu.\nMne to trochu pripada jako to casto uvadene – „meli jsme jedny z nejprisnejsich norem na svete!“. Ano, tim se ohanelo uz tenkrat Rude pravo. Stezejni otazka ovsem zustava – DODRZOVALY SE TY NORMY? Severni Cechy byly zcela zdevastovane, Krusne hory ztratily vsechny lesy, ale meli jsme nejprisnejsi normy na svete i co se tyce povolenych zplodin.\nJako vzdy; urcite existovaly nejake vyjimky a blabla, ale celkove to stalo za starou backoru a jsou mi dnes k smichu lide, kteri tu dobu opevuji a vynaseji do nebes jeji -ze vsech veci- kvalitu.\n43. Honza 23. března ʼ11\nNedá mi, abych skoro až nostalgicky nevzpomenul na 20 let praxe v socialistickém pohostinství a to v těch, na tehdejší poměry, „lepších“ restauracích. Kromě tzv. dokupů zde kupodivu nebyly zmíněny např. velmi časté dvojí ceny (pro Čechy a pro cizince) a další fígle :-)\nKvalita byla bezpochyby rozdílná, ale to platí dnes stejně jako tehdy.\nNa druhou stranu tehdejší pohostinství často fungovalo tak trochu jako soukromé podnikání ve státním podniku. Bylo hodně restaurací, kde vás rozhodně neokradli, naopak, to co host dostal na stůl normám neodpovídalo, protože je převyšovalo. Pokud jste na „dokupu“ měli až 300%, nebyl důvod okrádat hosta, naopak byl cíl ho (spokojeného) dostat zpátky. Takže se jezdilo k rusákům do Milovic pro pravý kaviár a sháněly se různé „podpultovky“ aby bylo možné nabídnout něco „extra“.\n44. andy_wise 23. března ʼ11\nMůj prarodič (ročník 1904) měl doma prvorepublikový ceník ze slovenské restaurace v Ružomberoku, kde byly ceny dokonce troje – pro Slováky, pro cizince a pro Čechy (cenově mezi prvními dvěma).\n45. Tosh 15. dubna ʼ11\nNevim, co na tom ceniku (ci kalkulacich) nelibi. Jak uz tu nekdo psal, melo to hlavu a patu (zohledneni sezonnich cen, pracnosti atd.), clovek naprosto presne vedel co ho ceka. Stat vedel presne kolik ma dostat (a kontroly chodily – COIka), a personal vedel, kolik si muze privydelat (platy v pohostinstvi byly v te dobe hluboko pod prumerem).\nKalkulace neumi udelat dnes vetsina majitelu (ci kucharu), zakaznik ani poneti o tom co ho ceka uvnitr. Cena, kvalita, uroven prostredi…\nA byly podniky vynikajici (Iter, Kontik ale treba i spousta bufetu a hospod) a spatne. Stejne jako dnes. Jen ty bufety my chybi…\nDelal jsem hotelovku ve Velkem Mezirici a ve spouste brnenskych podniku jsme meli praxe (jeden den v tydnu a cely mesic o prazdninach), takze jsem toho tenkrat prolezl dost…:)\n46. pan Cuketka 16. dubna ʼ11\n↪ 45 Tosh: Nevim, co na tom ceniku (ci kalkulacich) nelibi. taky zopakuji – když omezíte zisk podniků (i jejich náklady a motivaci jednotlivců) takhle direktivně, nepřímo vytvoříte asi nejlepší možné podhoubí pro podvody a šizení. proti principu kalkulací nic nemám, stojí na tom celé podnikání v gastronomii ;)


Davis Cup čeká velká změna. Testovat se budou dvoudenní zápasy na dva sety — Tenis — ČT sport — Česká televize\n6. 10. 2017 12:12, autor: ČT sport\nDaviscupové duely zón I a II se budou místo dosavadních pátku až neděle hrát pouze v pátek a sobotu. Formát zůstane podobný. V pátek se odehrají dvě dvouhry, v sobotu pak čtyřhra, po které budou následovat v případě nutnosti dva singly.\nČeští tenisté se poperou o návrat mezi elitu DC s JAR, Rumuny, či Izraelci, 20. 9. 2017\npřed 39 minutami ŽIVĚ: Isner - Federer


14.5. 2019 9:00\nČas: 9.00 – 13.00 hodin (registrace od 8.00 hodin)\n8.00 – 9.00 příchod, registrace & snídaně\n9.00 - 10.45 příspěvky řečníků I. panel\n11.00 - 12.15 příspěvky řečníků II. panel\n12.15 - 13.00 závěrečná diskuse, networking & oběd\nNeztrácíme národní suverenitu? Česko ve strukturách EU - o čem rozhodujeme sami a v čem je třeba respektovat vůli Bruselu (posílení pravomocí členských států)\nBezpečnost - stačí spolupráce v rámci EU a NATO? Co můžeme udělat navíc sami?\nKorespondují vždy ekonomické zájmy s bezpečností?\nJednotná ekonomika v EU - plusy a mínusy pro Česko\nČeský negativismus vs. národní hrdost\nJosef Kotrba, prezident, Deloitte\nTomáš Pleskač, místopředseda představenstva a ředitel divize nová energetika a distribuce ČEZ, a. s.\nJakub Landovský, náměstek pro řízení sekce obranné politiky a strategie, Ministerstvo obrany ČR\nLubomír Kovařík, předseda představenstva, Česká zbrojovka Group SE\nPetr Franc, jednatel, IQ Structures\nPavel Dvořáček, předseda představenstva, RUDOLF JELÍNEK a.s.\nČesko musí být v Evropě slyšet\nČelní představitelé státu a zástupci médií na konferenci vydavatelství MAFRA a Lidových novin řešili, jaký je český národní zájem. Mezi účastníky panovala shoda na tom, že by Česko mělo být v Evropské unii slyšet a k prosazování svých názorů musí hledat podobně smýšlející spojence.\nPRAHA Česku se členství v Evropské unii vyplácí. Podle ministryně financí Aleny Schillerové (za ANO), která se konference s názvem Český národní zájem rovněž zúčastnila, získalo Česko z EU od roku 2004 v čistém vyjádření 741 miliard korun. Přesto ale na konferenci LN zaznělo, že Česko by mělo být více slyšet a mělo by prosazovat své zájmy. „Mám hovořit o tom, jestli neztrácíme národní suverenitu a v čem je třeba respektovat vůli Bruselu. My jsme ale součástí Bruselu, takže určitě neztrácíme suverenitu,“ prohlásil na konferenci v Černínském paláci premiér Andrej Babiš (ANO).\n„Je tu Evropská rada, kde sedí všichni premiéři a prezidenti a která rozhoduje jednomyslně. To je místo, kde můžeme nejvíce ovlivňovat Evropskou unii. Náš hlas má stejnou váhu jako hlas Francie nebo Německa. Takže máme velký vliv,“ uvedl Babiš s tím, že například na posledním zasedání rady zablokoval zpřísnění klimatických cílů. „Mám totiž pocit, že děláme všechno pro to, abychom zničili evropský průmysl a hlavně automobilový průmysl,“ uvedl předseda vlády. Podle Babiše to poškozuje hlavně Česko. Například klimatické cíle schválené Evropským parlamentem jsou podle něj pro nás nereálné. „Myslím, že Evropa je jediná, která bojuje za budoucnost naší planety, kdy produkujeme jen devět procent emisí. A co Čína, Spojené státy nebo Indie? Ti to moc nerespektují. Problém je, že jde o globální konkurenci,“ řekl premiér.\nPodle Babiše je tak českým bytostným zájmem nedopustit prosazení části nápadů některých členských států, které by zásadním způsobem poškodily naši zemi a ekonomiku.\nZa pravdu mu dal i další řečník konference, prezident poradenské společnosti Deloitte Česká republika Josef Kotrba. „Jaký smysl má zatížit evropský průmysl obrovskými obrovskými náklady, a pak se nestarat, že jediným výsledkem této politiky bude, že se výroba přesune do zemí, které nebudou dodržovat takové ekologické standardy?“ ptal se Kotrba. „Jinými slovy dojde k větším emisím a znečištěním, než kdybychom to vyrobili doma. Plus je třeba k tomu připočítat i emise způsobené dopravními náklady,“ odpověděl zároveň prezident Deloitte. Podle něj je obranou zavedení cel. „V tomto kontextu by stálo za to, začít o tom alespoň tom diskutovat,“ uvedl Kotrba.\nKlíčová podpora jádra\nProblém pro Česko je i postoj Evropské unie k jaderné energii.„Poslanci evropského parlamentu označili jádro za špinavý zdroj.My ale chceme být jedním z vlajkonošů jaderného programu v Evropě.Je potřeba, aby existovala oponentura zemí, které jsou na jádru závislé. Těch je v EU asi polovina, včetně Francie, skandinávských zemí, Česka, Finska a dalších. Chceme tak klub zemí, které považují jádro za klíčový budoucí zdroj, a přesvědčit ostatní, že tento zdroj energie dává smysl,“ říká vicepremiér a ministr průmyslu a obchodu Karel Havlíček (za ANO). Bez jádra se patrně Česko neobejde. „Vládní energetická koncepce počítala s tím, že v roce 2035 bude spuštěn nový jaderný zdroj. Dnes si je nutné přiznat, že jde o nereálný termín, a mělo by se tak mluvit spíše o letech 2038 až 2040. Proto jsme zahájili přípravné práce na prodloužení životnosti našich stávajících jaderných bloků,“ uvedl Tomáš Pleskač, místopředseda představenstva energetické společnosti ČEZ. „Právě tady je důležité to, co řekl pan premiér i vicepremiér, a to udržet silnou pozici Česka při definici jaderných standardů v Evropě. To je velmi zásadní role státu,“ doplnil Pleskač.\nTaké Martin Tlapa, náměstek ministra zahraničních věcí, se domnívá, že by Česko mělo hledat pro prosazování svých cílů spojence. „Trošku nám chybí to, co Finům či Dánům, kteří jsou stejně velcí, ale pro svá témata, jež řeší doma, hledají spojence a snaží se je prosazovat,“ říká Martin Tlapa s tím, že v případě Česka jde například o to, aby byl zachován volný obchod.\nVojtěch Wolf, redaktor, Lidové noviny\nTomáš Pleskač, ČEZ Energetická koncepce a dostavba nového jaderného zdroje\nLubomír Kovařík, Česká zbrojovka Group SE Bezpečnost státu\nAlena Schillerová, MF ČR Zdravé finance jako předpoklad české národní suverenity\nJaromír Řezáč, Gordic Transparentní veřejné finance a nástroje k jejich zajištění\nPetr Franc, IQ Structures Může se inovativní český průmysl prosadit EU navzdory?\nPavel Dvořáček, RUDOLF JELÍNEK Český národní zájem při výběru spotřební daně\nMartin Tlapa, MZV ČR Výhled české ekonomiky a ekonomická diplomacie