Játra? - Empatia\nsrdečně zdravím Empatii a měl bych pár otázek. Občas si připadám jako hypochondr s tím, že mám asi všechny nemoci 🙂 Od malička byl můj největší problém s trávením, navštěvoval jsem lékaře, léčitele, zkoušel sem různé medikamenty, víceméně bez ůspěchu. Teď je to asi rok co jsem se začal stravovat podle krevní skupiny a došlo k radikálnímu zlepšení. Přestalo mě dokonce bolet pravé koleno, což někdy znamenalo, že jsem byl rád, že můžu chodit. Co mě trápí stále je nadměrné pocení, větší fyzická aktivita a mám tričko jako bych vylezl z vody. Přitom mám studené ruce, nohy, bledost. Také mám stále rýhy na nehtech, mastné vlasy, lupy. Zajímal by mě také Váš názor na otužování,(které jsem také asi půl roku zkoušel, pak mi bylo řečeno, že to není pro mě vhodné) a na různé klystýry, čištění tlustého střeva… Ještě bych dodal, že tabletky nejím a nemám je rád. Při nějakých problémech se snažím léčit přírodně. Tak to by dnes asi stačilo, takže předem díky za odpovědi.\nzáklad všech zdravotních potíží je trávení 🙂 Pokud se špatně stravujeme nebo špatně trávíme, nefungují nám dobře naše trávicí orgány, potrava se nerozloží, jak by měla, kvasí a hnije víc, než by měla, dochází ke vzniku škodlivých látek a nestrávených zbytků, a ty, když tělo nedokáže vyloučit, se někde usazují – v cévách, tkáních, lymfě, vnitřních orgánech, … a nemoci jsou tu. Takže základem zdraví každého člověka je dobré trávení a dobré vylučování. Je to první náznak potíží, které v budoucnu přijdou. A proč vám odjakživa špatně funguje trávení?\nDůvodem je vaše velká citlivost, kterou uzavíráte v sobě a neventilujete ji ven.\nPřečtěte si o svém dni narození a o svých dvou sedmičkách v mřížce, bude vám z toho mnohé jasné. Jste opravdu chodící emoce. A teď si uvědomte, že máte plnou rovinu odhodlání a krevní skupinu O, které vám dávají schopnost vést, rozhodovat, realizovat cokoliv, dotáhnout věci do konce, být v čele, organizovat – máte velikou vnitřní sílu. Realizujete jí? Děláte to, jaké dispozice vám dávají vaše sedmičky? Jste napojený na přírodní záležitosti, na věci mezi nebem a zemí, vnímáte mnohé a uměl byste pomáhat druhým, jen si věřit. Nedůvěra v sebe sama je ten kámen úrazu, proč neděláte to, co vás baví a pro co máte předpoklady. To, co VÍTE, můžete předávat jakkoliv, nemusíte dělat vyloženě léčitele, můžete tyhle věci propojit i do své práce, kterou děláte teď, vždy se najde způsob, jak to udělat, když přijmu, že to udělat mám a to pro sebe. Tím, že neděláte, co máte, se ve vás hromadí nespokojenost, nechcete strávit především vlastní neschopnost – dělat, co by vás těšilo, a tak se vnitřně žerete a trápíte, štvete na sebe, a problém s játry je tu. Pokud topí víc než mají, je to vnitřní žár, potřeba se realizovat, aktivovat navenek, uvnitř nás je to jen chtění bez akce. Pokud zatím nevíte, jak se realizovat (pokud se rozhodnete, Vesmír vám způsob ukáže, to víte sám :-)), prostě jen tuto svou uzavřenou a neventilovanou energii vybíjejte fyzicky – sportem, prací, fyzickou aktivitou a to do spocení těla. Tím ulevíte vnitřní napětí, ochladnete a ulevíte játrům. Kupte si knížky Co nám tělo říká a Hovory s Bohem, budou vám k užitku. Nepotřebujete se „učit“, ostatně nejste vůbec studijní typ, ale pokud začnete to, co se chcete učit z knížek, dělat, přijdou vám pomocníci, kteří vás to naučí bez knížky. Chcete se učit jazyk? Tak jím začněte mluvit!\nTuším, že vaše potíže s trávením dělalo mléko a mléčné výrobky, odpovídá tomu i dnešní přetížení jater a současně špatné prokrvení, bledost. Pokud nejíte rád léky, tak to je super (játra se chemicky vyléčit nedají). Být vámi začnu očistou ledvin a to z toho důvodu, že umí pošetřit současně i játra (především vojtěška), je pro to nyní nejvhodnější čas, a také rozhýbete tekutiny v těle (především antioxidanty), očistu jater bych si nechala na jaro až poté. Naše názory na očisty jsou veskrze pozitivní a doporučujeme je – ostatně se můžete podívat sem. Sami se doporučeními řídíme!\nKdyby něco nebylo jasné, ozvěte se…


od _peper 31. 7. 2006 15:28\nChci vidět fotku s tím prstýnkem na noze Sakra to jsem fakt ještě neviděl\nod james11 31. 7. 2006 17:01\ntož nevím no mám li to sem dávat, ale toto snad nikoho pohoršovat nebude http://www.cherished-touches.com/images/toering-large.jpg\nod james11 31. 7. 2006 17:20\ntři prstýnky a na levé nožce řetízek\nco na to říkáš zamis??\nod zamis 31. 7. 2006 18:09\nmooooc krasny. jen tak dal. prstynek v konbinaci s retizkem nema chybu.\nod james11 31. 7. 2006 18:24\nteď dojde nějaký chytrý admin a zamkne to tu\nod _peper 31. 7. 2006 18:43\nTy prstýnky nic moc Ale řetízky jsou dobrý\nod maty1976 31. 7. 2006 20:06\npanebože čím se zabýváte když hraje Slávie (17.15-19.00)\nod krtenek 31. 7. 2006 20:28\nmaty1976 píše: panebože čím se zabýváte když hraje Slávie (17.15-19.00) c/quote]\nKdo je nebo co je Slávie?\nod Vincent 31. 7. 2006 21:55\ntak to sjem fakt netušil že se nosej prstýnky na nohách\nod Matysek 1. 8. 2006 01:45\nRikam to takto:\nstejne ti ***** nohy ..... a mam zlatej klid.\nod maty1976 1. 8. 2006 10:14\nmaty1976 píše: panebože čím se zabýváte když hraje Slávie (17.15-19.00) c/quote]Kdo je nebo co je Slávie? >/quote]\nFotbalový klub Slavia Praha. Když hraje ligové utkání, všichni lidé by měli být na stadionu, u TV obrazovek nebo na připojeni na on-line reportáž. V tu chvíli není důležitější činnosti ve vesmíru. Stejně jako když hraje utkání hokejový tým HC Chemopetrol Litvínov. Jinak ve vlaku ráno jela pěkná ženská s krásnýma nohama. Fakt jsem od čtení deníku Sport se slávistickým hrdinou včerejšího zápasu Gaúchem na titulu odbíhal očima na ty krásné nohy, občas i na tvář ne nepodobnou Sharon Stoneové v době největší slávy (tj. 1.pol.90.let). A když vystoupila, při čekání na tramvaj č.3 u Masarykova nádraží, zapálila si cigaretu zn.Davidoff. Krásný voyeurský zážitek!!!!!\nod krtenek 1. 8. 2006 10:23\nTak co na tohle říct?


Realme 8i se bude líbit, Realme C11 2021 hraje na cenu\nZnačka Realme dnes představila cenově dostupné chytré telefony\nRealme 8i a Realme C11 2021 se budou líbit hlavně mladším zákazníkům\nRealme je mladá značka, která se zatím proslavila především velmi agresivní cenovou politikou. A v nastoleném trendu chce pokračovat. Aktuálně představilo Realme 8i a velmi levný Realme C11 2021.\nNepřehlédněte: Vydání Realme UI 3.0 se blíží, jaký telefon dostane aktualizaci jako první?\nNejrychleji rostoucí mobilní firma seká povedené smartphony jako Baťa cvičky. Dnes uvádí na český trh další dva telefony s výborným poměrem ceny a výkonu. Kdo zvažuje nákup moderního, ale přesto levného smartphonu, tomu by z hledáčku neměl uniknout nový Realme 8i, natož pak cenově dostupný Realme C11 2021.\nRealme 8i je trendy telefon\nDisplej Realme 8i má FHD+ rozlišení a úhlopříčku 6,6 palce. Obnovovací frekvence je nadstandardních 120 Hz (displej je tedy pekelně rychlý) a čtečka otisků prstů se nachází na boku telefonu. Zajímavostí je, že je možné jas obrazovky snížit až na pouhý 1 nit. To oceníte při používání mobilu večer, kdy vám displej nebude nepříjemně zářit do očí.\nSmartphone pohání zbrusu nový čipset Helio G96 od MediaTeku. Není to výkonový přeborník, ale s ohledem na cenu je to vcelku adekvátní procesor. Je důležité zmínit, že nepodporuje rychlé sítě 5G. K dispozici jsou dvě paměťové verze: 4 GB RAM + 64 GB a 4 GB RAM + 128 GB. Nadstandardní je ovšem baterie. Má štědrou kapacitu 5 000 mAh a nabíjí se výkonem 18 W.\nRealme 8i | foto: FONETECH.CZ\nHlavní foťák s vysokým rozlišením\nZ výbavy se sluší vypíchnout i funkce Dynamic RAM Expansion (DRE), která umožňuje využít část vnitřního úložiště jako doplněk operační paměti. Spuštěné aplikace, na něž už operační paměť nestačí, telefon odloží do virtuální RAM. Realme 8i tak v případě potřeby zvládne zvětšit svou RAM až na 7 GB. Funkce je nicméně dostupná pouze u varianty 4 GB + 128 GB.\nVelkým lákadlem pak je fotoaparát se třemi objektivy: 50Mpx hlavní snímač se světelností objektivu f/1.8 a doplňují dva 2Mpx pro makro a portrétní snímky. V průstřelu displeje pak je 16Mpx kamerka.\nRealme 8i je dostupný ve dvou provedeních, v konfiguraci 4 GB RAM + 64 GB za 4 999 korun a 4 GB RAM + 128 GB za 5 499 korun.\nNepřehlédněte: Odvážné Realme. Zabijáky vlajkových telefonů umí\nRealme C11 2021 se bude líbit mládeži\nSpolečně s Realme 8i vstupuje na trh také model C11 2021. Největší předností tohoto telefonu je cena. Smartphone určený především pro mladé uživatele zaujme masivní baterií o kapacitě 5 000 mAh s ultra úsporným režimem a 6,5palcovým displejem (rozlišení 1 600 × 720 px). Mobil pohání procesor Unisoc SC9863A a k dispozici má 2 GB operační paměti a skromné 32GB úložiště. Na pultech se nový Realme C11 2021 objeví za 2 499 korun.


Dřevěné žaluzie – Horní Radechová, Náchod | netfirmy.cz\nDřevěné žaluzie – Horní Radechová okres Náchod\n1VŠ Mix, společnost s ručením omezeným\n(1) 2.9 km T.G.M. 133, Hronov\nvsmix.cz 491 520 241\n2EUROOKNA PAVELKA s.r.o.1 pobočka\n3.0 km Horní Kostelec 270, Červený Kostelec Bezdlužná\neurookna-pavelka.cz 499 881 099\n3EUROOKNA PAVELKA s.r.o. (pobočka Horní Kostelec)1 pobočka\n3.0 km Horní Kostelec 270, Horní Kostelec Bezdlužná\n4.9 km 17. listopadu 153, Červený Kostelec Bezdlužná\naluproces.cz 491 420 802\n(2) 5.7 km Kladská 104, Náchod Bezdlužná\ndomivo.cz 777 296 589\n6Truhlářství V+V, s.r.o.\n(1) 6.3 km Na Hamrech 872, Náchod Bezdlužná\ntruhlarstvi-vv.cz 491 420 119\n7.1 km Václavická 1116, Náchod Bezdlužná\nMontáž žaluzií, těsnění, dřevěných obkladů a dveří. Výroba a montáž hliníkových oken, dveří a stěn.\n8ŽALUZIE Milovice, s.r.o.2 pobočky\n8.9 km Jizbice 28, Náchod\n9Žaluzie Ladislav Mervart\n(1) 10.9 km Vrchoviny 122, Nové Město nad… Bezdlužná\nVýroba, prodej a montáž žaluzií, rolet, roletek, shrnovacích dveří, plastových oken, markýz a sítí. Firma s dlouholetou praxí v oboru.\nzaluzie-mervart.cz 491 470 195\n10PROPLAST K s.r.o.3 pobočky\n(13) 12.8 km Polní 468, Nové Město nad… Bezdlužná\nDřevěné žaluzie v lokalitě Horní Radechová – detailní popis\nNa portálu Netfirmy.cz v oboru Dřevěné žaluzie najdete 12 firem, živnostníků a institucí. Z toho je 11 bezdlužných dle evidence CreditCheck. Naši zástupci už osobně prověřili přes 4 firem v regionu Horní Radechová.


Domácí česnek je to nejlepší pro naše zdraví. Je nejvyšší čas si ho zasadit • Dům a zahrada / inStory.cz\ninStory.cz››Dům a zahrada››Zahrada››Domácí česnek je to nejlepší pro naše zdraví. Je nejvyšší čas si ho zasadit\n07. listopadu 2018 12:04\t/ Martina Langová\nVlastní vypěstovaný česnek chutná nejlépe / Pixabay\nPrávě teď je ideální čas na výsev nového česneku. Nejlépe je ho sázet zhruba do prvních mrazíků. Tedy do doby, dokud půda ještě není tolik promrzlá. Pokud byste to nestihli teď, pak to můžete zvládnout ještě brzy na jaře. Obojí je možné. Víte ale, jak na to?\nNejprve se ale pojďme podívat na základní rozdíly, které je dobré si ujasnit, než se vůbec do nějakého pěstování pustíte. Pak se rozhodněte, jak a kdy se do pěstování česneku vůbec pustíte.\nPodzim versus jaro\nJestliže budete vysazovat česnek už teď na podzim, můžete počítat s tím, že budete mít vyšší výnosy česneku. Bohužel ale většinou i kratší skladovatelnost. Oproti tomu jarní odrůdy mají výnosy nižší, ale zase se skvěle skladují.\nNavíc jsou pochopitelně odolnější vůči houbovým chorobám. Před sázením je nutné taky rozhodnout se, jestli chcete pěstovat paličák nebo nepaličák. A jaké jsou rozdíly? Paličák pochopitelně tvoří palice a u nás jde o nejčastěji pěstovaný druh. Má květní stvol a stroužky jsou ve velké nafialovělé cibuli. Nepaličák žádný stvol nemá. Je jednodušší na skladování a je nejčastěji pěstovaným česnekem v Evropě. Tak tedy – vyberte si!\nOdrůd česneku je mnoho. Pokud jej budete pěstovat poprvé, pak je jistě vhodné poradit se s odborníkem v kvalitním zahradnictví, co by vám doporučil. Mezi ty nejznámější odrůdy patří Anin (paličák), Anton (nepaličák), Benátčan (nepaličák), Bjetin (paličák), Blanin (paličák), Džambul (paličák), Havran (paličák), Lukan (nepaličák), Matin (nepaličák), Vekan (paličák) nebo Jovan (paličák).\nDále je nutné držet se pravidla – čím rozměrnější stroužky zasadíme, tím lepší úroda nás čeká. V každém případě používejte opravdu kvalitní sadbový česnek, který je na pohled pěkný a nepoškozený. Můžete sice zasadit i česnek zakoupený v běžném obchodě, nicméně to v žádném případě nedoporučujeme. Mohlo by se pak velmi dobře stát, že žádnou úrodu sklízet nebudete.\nSe sázením rozhodně počkejte spíše až na konec podzimu. Minimálně však do doby, než se venku pořádně ochladí. Před sadbou samotnou pečlivě odplevelte záhon a do půdy zaryjte kompost. Poté můžete sážet. Česnek zamačkávejte prstem do půdy cca 6 - 7 centimetrů hluboko. Sázíme v jednom řádku po 10 centimetrech. Řádky by od sebe měly být vzdálené asi 20 cm.\nJestli budeme sázet česnek už letos na podzim, pak se už začátkem příštího léta můžeme dočkat první sklizně. Při jarní sadbě bude nutné počkat si až do léta – tedy na přelom července a srpna (dle druhu odrůdy). Česnek také sklízíme podle toho, jestli jsme zasadili paličák nebo nepaličák. V případě paličáku sklízíme přesně v době, kdy jeho listy zkřehnou a začnou žloutnout. V případě nepaličáku pak čekáme na chvíli, až většina listů „padne“ k zemi.\nČesnek můžeme uchovávat v lednici, nebo ideálně ve spíži, kde je chladno a sucho. Můžeme jej však také nasušit. A to ideálně v suché místnosti, kam nesvítí slunce a kde dobře proudí vzduch. Z česneku tvoříme tzv. svazky – podobně jako při sušení levandule. Svážeme jej po několika kusech a zavěsíme.\nSkvěle se vysuší a ještě jej můžeme využít jako vhodnou dekoraci do interiéru. Pokud by se náhodou stalo, že česnek začne klíčit, pak jej vyhazovat nemusíte. Zapíchněte naklíčený stroužek do květináče a brzy vám vyroste skvělá nať do pomazánek nebo na chleba s máslem. Klíček můžete samozřejmě i sníst, ale není to vhodné pro osoby s citlivým zažíváním. Ty by mohly mít před sebou bezesnou noc.


Podporoval Západ Hitlera proti Stalinovi? | NWOO.ORG\nVidea, Z archivu - Historie BezCenzury\nZábor Porýní, anšlus Rakouska, Mnichovská zrada, stejná ignorace smlouvy Polska se Západem ze srpna 1939, Podivná válka… To vše zcela jasně ukazuje, že jisté kruhy na Západě Hitlera potřebovaly a podporovaly (umetaly mu cestu), aby se – vyzbrojen z celé Evropy – obrátil na východ proti Sovětskému svazu.\nVydáno:\t12.12.2018 v 17.32 Autor: admin Přečteno: 2 226 x\n« « Předchozí: Nová kniha: Nikolaj Viktorovič Starikov – Kdo přinutil Hitlera přepadnout Stalina\nNásledující: Právě vyšlo nové číslo časopisu Lípa 3/2018 » »\n23 Komentářů k Podporoval Západ Hitlera proti Stalinovi?\nKonečne to začína poriadnejšie liezť na povrch.\nStará věc. Se divím, že to ještě někdo nevěděl. To chtělo velkou dávku ignoranství.\nChybi Fakta v clanku .\nTuhle se mne zeptal můj pes, proč áda dělal tak kompetentní rozhodnutí ve správný čas jako vrchní velitel wehrmachtu , tak jsem mu řek, ať se zeptá žeryka od vedle, ten ví vše bo studoval vytí na juniverzityofprak\nNěkdo to vysvětloval tak,že první světová,nedopadla podle přání sionistů z USA.Proto se hned pracovalo na další válce,proto i ta podpora Hitlera od bankéřů Rokef,Roschildů,jen dostat Rusko do své moci,zase se to nezdařilo,tak pracují na další válce,co už o ní mluví.jako o chlebu.\nEvidentně nevíte o této věci nic.\nK sionistickým dezinformacím výše jsem se už vyjádřil níže.\nZjevně jste zapomněl na Stalinova židovského-sionistického loutkovodiče v podobě Lazara Kaganoviče. Nebo na Naftalije Frenkela, židovského-bolševického řezníka, který v gulazích zahubil miliony až desítky milionů nejlepších ruských synů a dcer. A co Molotov, ženatý se židovkou?! Nebo Stalinův šéf sovětské propgandy Ilja Erenburg?!\nCo je pravdělodobnější? Stalinův Lazar, nebo Lazarův Stalin? Nejvíce vypovídající o tom celém je mj. také fakt, že Stalin podpořil vznik Izraele.\nA to jsem pominul i informace o tom, že Stalin byl ženatý se setrou Lazara Kaganoviče. Už vám to docvaklo?\nOprava: propagandy, pravděpodobnější\nTohle jsou klasické sionistické dezinformace. Právě že naopak Západ se spikl se Stalinem proti Hitlerovi, který těmto oběma stranám téže mince překážel.\nNebudu dlouze rozebírat jednotlivé dezinformace výše, jen krátce a stručně:\nUž jen sám fakt, že Západ vydal Stalinovi bez mrknutí oka východní Evropu, dodával SSSR během války materiální a vojenskou podporu, bez které by SSSR Hitlera neporazil, a vydal vlasovce aj. ruské antikomunistické síly do rukou bolševiků a zabránil americkému generálovi Georgeovi Pattonovi učinit vojenské tažení proti SSSR a osvobození východní Evropy a Ruska od komunismu (hned po 8. květnu), je více než výmluvný.\n:-)))))))))))))))))))))))))))))))))))))))kundi pysk se opet projevil:-))))))))))))))))))))))))))))))))))))))))))))\nCo čtete za voloviny? Jste jako ti hloupí studenti kterým vymývají mozek.\nJeště nám vysvětlete jak Stalin donutil Velkou Británii, Francii podepsat Beneše Mnichovskou dohodu. Bez té by Hitler nezaútočil.\nA jak Stalin donutil Francii vykašlat se na Poláky.\nJe to prosté, milý Watsone. Chamberlain si válku nepřál. Nakonec i on byl donucen zavést Británii proti Německu.\nBritánie původně neměla vůbec v úmyslu vést přímo válku proti Německu. Jen prostřednictvím svých loutek a užitečných idiotů – Polsko bylo jedním z nich. Kdyby nezaútočil Hitler, jako první by zaútočilo Polsko na Německo (samotná polská přiznání). Hitler ale Polsko předešel. Navíc bylo v plánu, že Sovětský svaz dobyje celou Evropu. Proto se západní Spojenci až do Hitlerova útoku na SSSR stranou. Nemuseli na Hitlerovo Německo útočit. Tuto práci byla přenechána Sovětskému svazu.\nKdyby Hitler nezaútočil na SSSR, SSSR by dobyl celou Evropu (sovětská agrese proti Polsku, Pobaltí a Finsku je více než výmluvná – předstupeň sovětského vývozu komunistické revoluce do celé Evropy). Díky Hitlerovi tak místo vývozu revoluce byla jen „Velká vlastenecká válka“ a komunismus se zastavil jen ve východní Evropě a ne až na březích Atlantiku.\nZápadní Spojenci tak vydali Sovětskému svazu jen východní Evropu.\n„Hrál jsem golf s Joe Kennedym (Americký velvyslanec v Británii). Chamberlain mu řekl, že Amerika a světové Židovstvo ho donutilo zavléct Anglii do 2. světové války.“ – James Forrestal, ministr námořnictva (později ministr obrany), Deník, 27. prosince 1945.\nVždyť hitlerovské Německo válčilo už od roku 1936!!!\nVe Španělsku a podporovalo fašistu generála Franka proti komunistům.\nKonkrétně bojovalo německé letectvo Luftwaffe. Byla zřízena Legie Condor, letecký sbor Luftwaffe ve Španělsku pod vedením Wolframa von Richthofen (bratrance slavného pilota z 1. světové války).\nNěmecké Messerschmitty a Junkersy bombardovaly městečko Guernika v roce 1937.\nMůj bože, Západu se to líbilo.\nNesmysl. Naopak, Západ vydal Španělsko do rukou pekla rudého komunismu. Už sama skutečnost, že zednářské Československo, tj. „druhý Izrael“, podporovalo zednářské republikány a bolševiky v občanské válce ve Španělsku, je více než výmluvná. Kdyby nebylo hrdinského vlasteneckého boje generála Franca, skončilo by i Španělsko ve spárech komunismu a toho ďábla Stalina.\nNie si ty kamarát s klingáčom?\nTaký idiot…vy musíte byť bratia!\nTenhle je jeste nasobne pitomejsi :-))))))))))))))))))\nArgumenty by nebyly?\nPrecti si po sobe to na co ani nemam nazev,to ti nestaci? Ty sam ses argument.Dal te pitomce ignoruju,skoda casu na blba.\nZatím diskuzi prohráváte, co se týče argumentů. Jen tak dál.\nTo co píšeš nejsou argumenty, ale voloviny.\nNa Španělsku si vyzkoušeli fašismus, bombardování města. Guernica je známa především jako oběť bombardování Legií Kondor nacistické Luftwaffe během španělské občanské války dne 26. dubna 1937. Nacisté, podporující generála Franka proti II. španělské republice, zde předvedli bombardování civilního obyvatelstva v dosud nevídaném rozsahu. O dva dny později vybombardovanou Guernicu dobyli frankisté.\nBacha:-))))))))))))))))))))))),ten blbecek si mysli ze s tim sracem co mu pada z drzky,soutezi:-)))))))))))))))))))))))))))))))).Ser na nej anonyme,at si v tom tu tlamu racha sam :-)))\nJe vidět, že o generálu Francovi nevíte nic. Ano, ani frankisté nebyli úplně svatí. V každé válce bohužel prakticky vždy dochází ke zločinům na obou stranách. Jedno však je jisté – frankisté (stejně, jako bělogvardějci za svou ruskou vlast) bojovali za svou španělskou vlast. Proti nepřátelům španělské vlasti a křesťanství – proti bolševikům a zednářům. Proti Satanově Synagoze.\nBolševici ve Španělsku během své revoluce povraždili desetisíce lidí, včetně katolických duchovních. A srovnali tisíce kostelů a klášterů se zemí. To vám nevadí?\nKdyby nebylo toho „zlého“ generála Franca, dobrého zbožného křesťana a španělského vlastence, který zachránil Španělsko před bolševismem, bolševici by zaplavili Španělsko potoky krve, stejně jako Rusko. A jak jinak, i tito bolševici byli „náhodou“ pod vedením židovských revolucionářů. Židovský element španělskému bolševickému revolučnímu hnutí naprosto dominoval. A republikánská vláda byla totálně pod zednářským velením.\nDíky generálu Francovi bylo Španělsko zachráněno. Nebýt něho, Stalinovi kati by proměnili Španělsko v jednu asiatskou bolševickou despocii. Byla byste poté spokojená? Vy byste byla spokojená zjevně i s tím, i kdyby asiatský bolševický despota Stalin hodil na celý svět atomovou bombu a ještě by jste to oslavovala, jelikož vše od Stalina je „požehnání pro svět“, že?\nJeště by byla ve hře varianta, že by se Stalin , přes veškeré dějinné nepřátelství spojil s Polskem proti Hitlerovi. Předešel by tak přepadení SSSR v roce 1941 a možná by se Francie a Anglie zapojila, jak to říci kulantně, poněkud efektivněji. každopádně se dějiny vyvíjely tak, jak se vyvíjely.\nZkuste se podivat cim jezdila ruska armada. Dodavky techniky a jidla do SSSR byly pomoci proti Hitlerovi. Chce si to overovat fakta…


Vyhrajte od MasterCard lístky na hudební festival O2 Sázavafest - Měšec.cz\nMěšec.cz » Tiskové zprávy » Vyhrajte od MasterCard lístky na hudební festival O2 Sázavafest\nVyhrajte od MasterCard lístky na hudební festival O2 Sázavafest\nSpolečnost MasterCard připravuje pravidelně akce nejen pro sportovní nadšence, ale také pro příznivce dobré hudby. Ve spolupráci s Express rádiem pro ně připravila soutěž o lístky na letošní O2 Sázavafest a dále také poukázky k odběru 2 piv Krušovice. Soutěž s Express rádiem poběží od pondělí 22. do pátku 26. června 2009 a celkem bude rozdáno 30 lístků a 15 poukázek. Společnost MasterCard je hlavním partnerem festivalu O2 Sázavafest již po druhé a stejně jako loni i letos mohou návštěvníci na vybraných stáncích zaplatit platebními kartami MasterCard a Maestro.\nSpolečnost MasterCard připravila ve spolupráci s Express rádiem pro posluchače soutěž, která odstartuje již v pondělí 22. června 2009 a poběží pět dní. Posluchači, kteří zaslechnou v rádiu po oznámení soutěže písničku od zpěváka Mobyho a dovolají se do studia jako první, obdrží 2 VIP lístky na letní hudební festival O2 Sázavafest a poukázku na 2 piva Krušovice. Písnička od světově známého hudebníka byla pro soutěž vybrána záměrně, protože Moby bude jednou z největších hvězd, která na akci vystoupí.\nMasterCard a O2 Sázavafest\nSpolečnost MasterCard je v letošním roce opět hlavním partnerem O2 Sázavafestu. Tato spolupráce přináší velké výhody zejména návštěvníkům festivalu. Nemusí totiž dopředu zvažovat, kolik peněz si s sebou na festival vzít, ale mohou využít své platební karty a zaplatit s ní přímo za své festivalové výdaje. V loňském roce jsme se přesvědčili o tom, že se tato služba setkala u festivalových návštěvníků s velkým ohlasem. V areálu O2 Sázavafestu se nenachází žádný bankomat, a proto řada lidí nosila na festivalu po kapsách i velké obnosy peněz. Od loňského roku mají možnost platit u vybraných stánků platebními kartami MasterCard a Maestro, říká Pavel Javorský. V rámci doprovodného programu připravila i letos společnost MasterCard pro návštěvníky festivalu alternativní sportovní vyžití v podobě oblíbeného beach-fotbalu.\nPrvní ročník festivalu proběhl již v roce 2001. Od té doby se stal renomovaným evropským multikulturním festivalem, který nabízí pětidenní program až na šesti scénách. Festival každý rok navštíví přibližně 20 000 lidí a zájem o festival je rok od roku vyšší. Letošní ročník se uskuteční ve dnech 30. července až 2. srpna 2009 ve městě Kácov.\nVíce informací o společnosti MasterCard najdete na www.mastercard.cz. Pro doplňující informace o O2 Sázavafestu navštivte www.sazavafest.cz.


Gymnázium Kojetín – Wikipedie\nGymnázium, Kojetín vzniklo v roce 1993 a navazuje na tradici středoškolského vzdělávání v Kojetíně. Jde o všeobecně zaměřenou školu s osmiletým a čtyřletým studijním programem. Svou kapacitou je škola uzpůsobena pro dvanáct tříd, ve kterých může studovat maximálně 360 žáků.\nSvatopluka Čecha 683, Kojetín, 752 01, Česko\n49°21′0″ s. š., 17°18′6″ v. d.\nNová historie školy je spojena s rokem 1993. Iniciátorem založení školy byl její budoucí ředitel RNDr. Jaroslav Kopřiva (ve funkci 1993 – 1998). O zřízení gymnázia projevilo velký zájem i tehdejší vedení města Kojetína a kojetínské radnice, která školu až doposud podporuje.\nPůvodně gymnázium sídlilo v prostorách ZŠ Svatopluka Čecha, kde byly zmodernizovány prostory pro výuku. Protože žáků přibývalo, počet tříd byl v modelu školy plánován na celkových dvanáct, bylo nutné hledat nové prostory. Gymnázium se tedy přestěhovalo na novou adresu Svatopluka Čecha 683 do budovy bývalé ISŠ. Zde byla ke zrekonstruované původní budově připojena zcela nová moderní přístavba s venkovním sportovním areálem, kde sídlí škola doposud.\nPrvní maturanti vyšli ze školy v roce 1997, byli to absolventi čtyřletého studia. Od tohoto roku opouštějí budovu školy jak absolventi čtyřletého, tak i osmiletého studijního programu.\nŠkola sídlí v prostorách, ke kterým od roku 2010 přibyly moderně zrekonstruované prostory v půdní vestavbě. Gymnázium je vybaveno učebnami s projekční a audiovizuální technikou, počítačovými učebnami, odbornými učebnami, chemickou, biologickou laboratoří a tělocvičnou. Samozřejmostí je internetové připojení dostupné na všech počítačích školy. Gymnázium má vlastní venkovní sportovní areál.\nNa projektech spolupracuje Gymnázium v Kojetíně mimo jiné se Soudcovskou unií ČR a s fakultami Univerzity Palackého v Olomouci, přírodovědeckou, pedagogickou a právnickou.\nCitováno z „https://cs.wikipedia.org/w/index.php?title=Gymnázium_Kojetín&oldid=17175581“\nNaposledy editováno 24. 4. 2019 v 15:50


Věda | Radek Ocelák\nRubriky: Věda\t| Štítky: lingvistika\nPublikováno 25.3.2020 | Autor: Radek Ocelák\nNěkdy předloni mi padla do ruky kniha Jiřího Škabrady Lidové stavby. Do týdnů následujících poté se datuje původ mého obdivu k starobylým vesnickým domům a především k jejich novodobému poznávání, jehož je dnes Škabrada nepochybným nestorem. Coby naprostý architektonický laik jsem se následně prokousal i dalším jeho bezmála monumentálním kusem Konstrukce historických staveb. Třetí knihu jsem si už vyžádal pod vánoční stromeček: je jí nová publikace Škabrady ve spolupráci se Zuzanou Syrovou–Anýžovou a kolektivem autorů, pod jménem Nejstarší venkovské domy ve východních Čechách. Kniha poněkud děsivých rozměrů (zvlášť pokud žijete v paneláku na dvaceti čtverečních meterech) a nesmírně důkladného obsahu.\nSkromná věda s velkými výsledky: tak by se dala charakterizovat historie lidové architektury za časů Jiřího Škabrady. Anebo ještě stručněji: logika domu. Domu vesnického, tj. základního životního útočiště mnoha generací našich předků. Škabradovy výzkumy od pozdních 70. let dál s přispěním dalších rozvíjejících se disciplín posunuly tuto vědu od popisné katalogizace půdorysů, konstrukcí, štítových a trámových datací úplně jinam. Posunuly ji do stavu, kdy je vývoj našeho vesnického domu od pozdního středověku nahlédnutelný v železné logice uspořádání vnitřního prostoru v závislosti na topném systému a na konstrukčních materiálech s jejich požárně-ochrannými vlastnostmi.\nZní to abstraktně? Tak si představte kvádr roubené obytné místnosti sesazený z kuláčů, třeba i nehraněných, a jimi i zaklopený. Zimu nemá rád nikdo, a tak je potřeba ho zaizolovat vymazáním spár. Nikdo nemá rád ani to, když mu shoří stavení nad hlavou, nabízí se tedy i izolace pohledového dřeva omazáním. Tak či onak, vrchnost postupně vynucuje v zahušťujících se vesnicích protipožární opatření, a tak se roubené domy ve svých hospodářských částech postupně přezdívají kamenným (ještě později cihlovým) zdivem. Dřevo s hlíno-slámovou mazaninou ale lépe tepelně izoluje, a co tak zpravidla zůstává poslední roubenou částí domu? Správně, kvádr obytné místnosti pod hliněným „kožichem“. Někdy se dokonce rozsáhlé stavební úpravy dějí při zachování stávajícího krovu. Takový dům pak může být třeba skládankou pozdně středověkého obytného srubu s barokním přezděním, plackovou klenbou stáje a dobovým hambalkovým krovem, s přistavěným výměnkem z období historických slohů a s úpravami dveří a oken od pozdně gotických po moderně funkční.\nVraťme se ale k omazanému kvádru obytné místnosti, teď totiž přichází to hlavní. V pozdním středověku se v něm topí a vaří ještě ohněm zpola otevřeným, zpola (nebo spíš nárazově) vyhřívajícím chlebovou pec. Oheň plodí kouř; kouř stoupá, neboť je teplý; teplo je vzácné. Kouř je tedy třeba jímat v horním prostoru místnosti, nechat uklidnit a předat teplo. V místnosti je zároveň třeba žít a pokud možno i chodit. Je tedy nutná přinejmenším třímetrová, spíše ještě větší výška místnosti a zároveň otvor ve stěně umístěný na hlavou stojícího, kudy může chladnoucí kouř z místnosti unikat po vzoru obráceného vodního přepadu. Hle, koncept tzv. dymné jizby.\nNásleduje zavedení kamen – tedy nového, „čistého“ topného zařízení, které se už neobsluhuje z obytné místnosti, nýbrž ze síně (kde tím vzniká kuchyň a stává se tak přirozeným prvním kandidátem z celého domu na požárně odolné zděné provedení). Právě tato změna vytápění umožnila obytné místnosti se časem snížit na úroveň známou z většiny skanzenů, kde se vzrostlejší člověk naší doby sotva narovná. Pro světlou, nezakouřenou místnost se pak namísto „jizby“ prosadil nový termín „světnice“.\nJe fascinující, jak tato zprvu jen hypotetická interpretace stavebního vývoje postupně nacházela ve výzkumech Jiřího Škabrady a kolegů potvrzení za potvrzením. Těmito důkazy jsou výšky místností v objevovaných stavbách (ano, pozdně středověkou chalupu lze zřejmě dodnes objevit, nehledáme-li malebnou roubenou chaloupku s doškovou střechou, ale spíš archaické rysy na podivných, nesouměrných, během staletí naněkolikrát přestavovaných „barabiznách“), kouřové zadehtování trámů po sejmutí staré omazávky, ale především horní větrací okna, jež se po ukončení dymného provozu místností stala nežádoucími a jež jsou Škabradovými neomylnými stěnovými sondami po staletích znovu odkrývána.\nKoření pak dodává archivní průzkum, dohledávající v gruntovních knihách dějiny usedlostí, především jejich předávání – ačkoli se záznam o prodeji usedlosti obtížně spojuje s hmotnou podstatou dnes dochované stavby, může být velmi instruktivní třeba to, že mezi dvěma předávkami hodnota usedlosti při zachování výměry pole prudce narostla. A korunou všeho je dendrochronologie – věda, která dnes z dostatečného vzorku dřeva (jaký dřevěné prvky stavební konstrukce obyčejně dokážou poskytnout) umí podle tloušťky letokruhů určit dobu kácení daného stromu. Nejstarší naše vesnické domy nebo jejich části byly takto datovány do první poloviny 16. století. Takové určení zas často dokáže s pomocí archivních pramenů ukázat na osobu stavebníka a dobové hmotné podmínky. Pokroky několika věd tu do sebe šťastným způsobem zapadly a výsledkem je poznání kvalitativně nesrovnatelné s dobou 70. let, kdy Škabrada se svojí přelomovou prací začínal.\nNová publikace Nejstarší venkovské domy ve východních Čechách toto vše demonstruje na vyčerpávajícím textovém i obrazovém popisu několika desítek staveb regionu, který je zřejmě u nás co do dochování dřevěných chalup nejbohatší. Je skoro nemožné se tímto bohatstvím dokladů v úplnosti pročíst, je to však skvělý studijní materiál pro pochopení škabradovské logiky vesnického domu. Stavebněhistorická interpretace se tu vzpíná i k některým novým vrcholům. Zvláště působivý je rozbor usedlosti v obci Lezník: zde autoři z kombinace způsobu roubení, tvaru a stavu odřezaných trámů, z trámových rozměrů a dalších prvků přesvědčivě vyvozují, že dům v minulosti prodělal zvláštní, materiálově úspornou adaptaci, při které se posunuly všechny jeho obvodové stěny a na místě zůstaly jen dvě stěny vnitřní. V podání Škabrady, Syrové-Anýžové a kolegů se zkrátka nejeden „barák na odstřel“ stává uspokojivě čitelnou detektivkou.\nDílo také může být inspirací pro kohokoli, na kom z toho či onoho důvodu leží zodpovědnost za budoucí život některé staré stavby. Jak dokládají mnohé příklady v knize (některé dnes již neexistující, neboť dílo je kompendiem řady analytických zpráv z daného regionu, vzniklých v průběhu dekád), rozumný přistup k památkám tohoto druhu je často uměním možného. Až na nejvzácnější objekty, za něž se veškerou odpovědnost odhodlá převzít veřejná zpráva, se vynucování památkové ochrany bez patřičné doplňující podpory a bez ohledu na využití stavby stávajícím majitelem zdá bezpečně nefunkční. Realistickou cestou je nejspíše to, je-li v průniku stavebněhistorického poznání a majitelových zájmů definováno, co patří ke klíčovým historickým – a v částečné souvislosti i estetickým – hodnotám stavby, jež by budoucí úpravy a rekonstrukce měly zachovat. Díky typickému charakteru starých staveb jako historických slepenců se nestává, že by na objektu bylo nutné chránit úplně všechno.\nZa pozornost stojí i odvážná Škabradova teze, že koncepční podpora historických vesnických staveb, dnes chybějící, by znamenala řádově efektivnější památkovou péči, než jsou stamiliony vkládané mnohdy bez jasné myšlenky do zámeckých a dalších podobných areálů.\nJiří Škabrada, Zuzana Syrová-Anýžová (eds.): Nejstarší venkovské domy ve východních Čechách. Univerzita Pardubice, 2018.\nRubriky: Knihy, Věda\t| Štítky: lidové stavby\nRubriky: Věda\t| Štítky: humanities, Open Access, publikování\t| Napsat komentář\nPublikováno 8.12.2018 | Autor: Radek Ocelák\nNa okraj diskuse, zda je, nebo není mimoakademická věda možná.\nI z těch, kteří se k současnému systému organizované vědy založené na soutěžení a vykazování staví podezřívavě, málokdo věří, že by bylo možné relevantní vědu provozovat takříkajíc na vlastní triko. Bez podrobení se ponižujícím, vědu znehodnocujícím institučním procesům, které jsou pravidelnou podmínkou přístupu k veřejnému financování. (Projevy jsou mnohé, ale kořen je jediný: poptávka vědců a vědkyň po veřejném financování jejich činnosti je dnes v celém euroatlantickém světě v hrubém nesouladu s nabídkou – vposledku s představou společnosti o vhodném rozsahu této podpory.)\nInu, kdyby to mimo instituce nešlo, tak by to nešlo, jenže ono to jde. Nejlepším důkazem možnosti je… skutečnost.\nNa základě svojí dlouhodobější odborné – a zcela mimoakademické – práce jsem letos napsal knihu, sám si ji vydal a během dvou měsíců celý náklad úspěšně rozprodal. Sebechvála neplatí, a tak jen zmíním své přesvědčení, že odborně i společenským dopadem je to kniha důležitější než devět z deseti knih vznikajících u nás za veřejné peníze pod tlakem grantových výkazů a termínů. (Absence těchto tlaků je pro něco takového přinejmenším dobrým předpokladem – alespoň v tom se se mnou jistě většina akademiků ráda shodne.)\nZajímavé by na tom mohlo pro čtenáře být hlavně to, že kniha a celý předchůdný výzkum nezískaly ani pětník přímé veřejné podpory – především proto, že jsem si už před drahnou dobou zakázal o ni usilovat. (Nepočítám zde ovšem součinnost zaměstnanců státních institucí, nákup knihy některými veřejnými knihovnami a v nejširším ohledu třeba také autorovo vzdělání nabyté na veřejných školách. To vše rád přiznávám, neboť toto není žádný libertariánský manifest…)\nPro případ, že by někdo chtěl vzhledem k uvedenému alespoň pozměnit svou představu o tom, co je a není ve vědě možné, doplním pár dalších skutečností, které nastíněný obraz učiní plastičtějším a o něco méně černobílým.\nRychle udaný náklad 1000 výtisků knihy, který pro velkou většinu odborných publikací patří do říše pohádek, jde ruku v ruce s povahou výzkumu, od počátku neakademickou. Bez postupně budované obce příznivců, která mě po celou dobu dokázala přesvědčovat o důležitosti tématu, by kniha především sotva kdy vznikla. Rozebrání nákladu, třebaže jeho rychlost výrazně předčila moje původní očekávání, je už jen důsledkem. Orientace na uvedené publikum logicky vedla k zesílení popularizačního rozměru knihy. Dosažený poměr odborného a popularizačního momentu subjektivně hodnotím jako uspokojivý.\nVýtěžek z rozebraného nákladu pokryl náklady s vydáním knihy včetně celé vlastní nakladatelské práce. Lze říci, že velmi skromným způsobem zaplatil také čas vlastního psaní a kompletování knihy. Rozhodně zde ale není zahrnuto několik předchozích badatelských let, včetně tvorby některých v knize opětovně využitých textů.\nTematicky kniha patří do oblasti historie a etnografie. Sám výzkum byl v ranější fázi umožněn především dostatkem zákazníků ochotných platit za genealogické služby související s jeho tématem. K faktu názorový dodatek: Je pochopitelné, že možnosti rozdílných oborů ohledně podobného získání soukromého financování se různí. Je to nesporné, a přesto to neznamená, že za vědce „znevýhodněných“ oborů je v hledání těchto možností zodpovědný někdo jiný. Vždycky totiž bude zbývat otázka, do jaké míry se tyto obory svým skrýváním před společností znevýhodňují samy.\nDoba vlastního psaní a vydávání knihy byla již souběžná s mým výdělečným zaměstnáním v soukromé sféře (IT). To sice můj odborný podnik nemuselo bezprostředně dotovat, bezesporu však přispívalo podstatným psychickým „polštářem“: pocitem existenčního zajištění v kontrastu k prekérním vyhlídkám práce vědecké. K faktu názorový dodatek: v kombinaci dobře placeného zaměstnání v soukromé sféře a nezávislé vědecké práce i nadále spatřuji nejobecnější reálnou možnost mimoakademické vědy. A to s vědomím všech kompromisů a nejednoznačností, které s sebou taková kombinace nese.\nNakolik mi čtenář důvěřuje v celém popisu situace, o podrobnosti zmíněné knihy zde vlastně příliš nejde, ale pokud by někoho zajímaly, najde je tady.\nTento příspěvek s díky věnuji Lucii Gramelové a Miroslavu Poštovi, jejichž návod mi dodal odvahu vydat knihu vlastním nákladem, a celou záležitost tak učinil velmi uspokojující.\nRubriky: Věda\t| Štítky: humanities, publikování\t| Napsat komentář\nPublikováno 8.11.2017 | Autor: Radek Ocelák\nAkademická věda v našem domácím měřítku trpí bezpochyby větším množstvím neduhů, snad nejvážnějším je ale ten následující. Při vysoké soutěživosti a silném požadavku na objektivitu každého hodnocení je toto hodnocení nuceno stavět na standardizovaných, dobře měřitelných „kusech“ vědecké produkce – typicky na časopiseckých publikacích. Při rozsahu hodnocení, které je z různých stran požadováno, není reálné hodnotit vlastní obsah publikací, a ten se pro tyto účely nahrazuje charakteristikami „nádoby“, ve které se objevuje – typicky jde o časopisecký titul a jeho postavení v rozličných žebříčcích a databázích. Nádoba a obsah nejsou totéž, a hodnotíme-li obsah trvale jen podle nádoby, pochopitelně to tvůrce obsahu motivuje ne tvořit kvalitní obsah, nýbrž jen opatřit dobře hodnocenou nádobu jakémukoli obsahu, který je zrovna po ruce. Každý lidmi nastavený systém je také lidmi zneužitelný. V případě systému hodnocení vědy a veřejného financování vědy založeného na posuzování „nádob“ spíše než obsahů je takovým zneužitím každá systematická výroba publikací, jejichž hlavním účelem namísto vědeckého poznání je vykazatelnost ve správné kolonce. Je konkrétněji řečeno zneužitím vzájemné důvěry vědecké obce a především zneužitím důvěry veřejnosti, z jejíhož pověření a prostředků je akademická věda provozována.\nPotřebou „dobře“ opublikovat, cokoli je možno, je dnešní akademické prostředí prostoupeno. „Dobré“ (rozuměj dobře vykazatelné) publikace mají bezprostřední vliv na akademické přežití jednotlivců a institucí. Na hraně se tu do nějaké míry pohybuje téměř každý. Šedý a tolerovatelný akademický průměr se snaží na hraně přijatelnosti balancovat a nesklouznout za ni, jakkoli to pro něj občas má citelné existenční dopady. Úctyhodní vědci a úctyhodné vědkyně se této logice publikačního vykazování nepřizpůsobují: provozují vědu i publikování jejích výsledků způsobem odpovídajícím potřebám věci samé, kterou lze těžko svázat apriorními regulemi. (Tento segment se ovšem může vyskytnout tak leda na úrovni trvalých profesorských míst, v ostatních věkových a kariérních kategoriích pro něj akademický systém skutečně mnoho prostoru nedává.)\nJedním z extrémů v opačném duchu je tzv. predátorské publikování. Z perspektivy akademika jde o možnost zaplatit si internetovou prezentaci článku tvořící dojem publikace v seriózním, recenzovaném (byť internetovém) periodiku. Účelem je zpravidla vykázání článku v některé z použitelných kolonek, a tím získání relativní výhody při hodnocení vědeckého výkonu a dělení budoucích zdrojů. Vědomé predátorské publikování znamená v kontextu veřejně financované vědy podvod, nic více a nic méně. Není to zdaleka jediný způsob, jak ve vědě podvádět kolegy, kolegyně a veřejnost; není ani z těch nejnebezpečnějších, protože je aspoň relativně dobře viditelný. Z toho důvodu také u nás není (aspoň podle dostupných studií z okruhu CERGE-EI) predátorské publikování nijak zvlášť rozsáhlým fenoménem. Dalo by se dokonce spekulovat, že je predátorské téma uměle „přifukováno“ zájmy velkých tradičních komerčních vydavatelů (Elsevier aj.) – pro ty totiž znamená vítanou diskreditaci hnutí Open Access ohrožujícího jejich solidní zisky plynoucí z veřejných rozpočtů.\nPřesto je systematické zapletení do predátorských praktik deliktem povážlivým a neobvykle křiklavým. Co jiného totiž potřebujete o svém vědeckém kolegovi vědět, než že v zájmu získání bezprostřední výhody pro sebe a okruh spolupracovníků byl ochoten jednoznačně podvodným vykazováním výsledků upozadit principy vědecké cti a zodpovědnosti vůči veřejnosti. (Veřejnosti, která, zopakujme to, je zřizovatelem i konečným adresátem výstupů akademické vědy.)\nDěkankou Fakulty sociálních věd Univerzity Karlovy byla minulý týden zvolena Alice Němcová Tejkalová, vědkyně a pedagožka nikoli nepodstatným způsobem v druhé polovině roku 2015 „namočená“ do známé predátorské kauzy Wadima Strielkowského. Tedy do zaběhlého systému vykazování podvodných publikací, z nichž na domovskou instituci za tichého souhlasu spoluautorů a nadřízených plynuly nemalé prostředky.\nNeznám jinak dr. Němcovou Tejkalovou ani její působení na FSV a dovoluji si to přiznat, neboť vzhledem k její pouze pobočné úloze ve Strielkowského kauze pro ni také nežádám nic na způsob akademického zatracení. Mezi zatracením a draním se výš je však celá škála stupňů. Ohrazuji se proti nepřítomnosti vědeckého studu a soudnosti zúčastněných, již dopustili, aby se osoba prokazatelně v posledních letech zatažená do křiklavé akademické nevychovanosti, do naprostého opaku vědecké cti a zodpovědnosti vůči veřejnosti, do extrémní podoby jednoho z nejvážnějších problémů dnešní akademické vědy (viz úvod blogu), ujala vedení společenskovědní fakulty univerzity, jíž jsem absolventem. Absolventem dosud přece jen po většinu času hrdým.\nPodle mého názoru tato volba děkanky představuje výsměch veřejnosti, útok na křehký a dlouhodobě narušený vztah důvěry mezi společností a jejími společensko- a humanitněvědnými institucemi. Dopad podobného rozhodnutí sahá nepochybně dál než na samu FSV UK. Až zase budou vědci a vědkyně těchto oborů vznášet svůj periodický apel na navýšení veřejného financování vědy a výzkumu, možná že si veřejnost vzpomene – a nelze koneckonců než jí to doporučit.\nP. S. – V diskusi kolem Strielkowského kauzy se místy jako argument zmiňuje, že na podzim roku 2015 v ČR o predátorských praktikách „nikdo nic nevěděl“. Dovoluji si k tomu podotknout, že predátorským vydavatelům jsem osobně věnoval několik odstavců už ve svém blogu z 8. 1. 2015, přičemž si v tomto nečiním žádný nárok na prvenství.\nRubriky: Věda\t| Štítky: humanities, Open Access, publikování\nPeople like to talk about crises rather often, so I’m not going to call what we now experience “the crisis of academia”. Instead I’ll mention just a handful of symptoms and the reader can pick his or her own term for what is going on. All the following points are admittedly very vague and could be (or better, have been) inspected, supported and opposed in much greater detail; also, field-specific differences are neglected. Even so, I believe there is a whole to notice, be it from a particular perspective, and to draw conclusions from. In this post, the term “science” is used very broadly, also to include humanities.\nRubriky: Věda\t| Štítky: humanities, Open Access, publikování\t| 2 komentáře


RECENZE: S činohrou mosteckého divadla za gentlemany viktoriánské Anglie - Mostecký deník\nRECENZE: S činohrou mosteckého divadla za gentlemany viktoriánské Anglie\nMost – Premiérou adaptace slavného humoristického románu Charlese Dickense Kronika Pickwickova klubu se s rokem 2015 rozloučila činohra Městského divadla v Mostě. Celosouborová inscenace na velké scéně přináší zábavu pro malé i velké diváky, ale také nutí k přemýšlení o stavu světa. A není divu, vždyť Dickens byl vrcholným představitelem viktoriánského realistického románu.\nV titulní roli nové inscenace se na mostecké jeviště vrací František Nedbal. | Foto: Městské divadlo Most\nPickwickův klub přivedl na česká jeviště již ve třicátých letech minulého století dramatik František Langer, mostecká inscenace se však více vrací přímo k Dickensovu románu.\nDramaturg Michal Pětík vybral ty nejlepší humorné situace a režisér Lukáš Kopecký, který v Mostě již nastudoval hry Král a Baga a Herkules a Augiášův chlív, rozehrál sled kouzelných scének a skečů. Členové klubu pana Pickwicka, praví angličtí gentlemani, se při svém boji za čest krásných dam, dobro a morálku díky své naivitě a bezelstnosti stále více zamotávají do trapných a choulostivých situací, které vyvrcholí uvězněním páně Pickwicka za nedodržení manželského slibu.\nPrávě ve scénách z vězení Dickens ukazuje, jakým byl skvělým pozorovatelem a kritikem světa kolem sebe. Jeho satirickému peru ovšem neunikají pouze nespravedlnosti viktoriánské Anglie, ale dělá si legraci i z romantických hrdinů.\nStyl, jakým režisér Lukáš Kopecký divákům předkládá picwickovské příběhy, asi nebude pro každého. Spletitost postav, náznaky komedie dell´arte, až bláznivé gagy na straně jedné a moralizace na straně druhé – ale takový byl i Dickens.\nMostecké činohře se přesto podařilo nastudovat zajímavou a barvitou inscenaci, která připomíná starou dobrou Anglii a zároveň svou nadčasovostí vypovídá mnohé o lidských touhách. To vše na monumentální scéně Petra Kastnera a v přepestrých kostýmech Veroniky Watzkové.\nV titulní roli Samuela Pickwicka se na mostecké jeviště vrací František Nedbal a je skvělý. Pravý vůdce hrstky statečných, gentleman každým coulem, byť v trochu donkichotském vydání. S větrnými mlýny nectností mu pomáhají válčit věrní souputníci z klubu: Tupman (Jakub Dostál), Winkle (Vít Herzina), Snodgrass (Jakub Koudela), Perker (Jan Beneš) a Wardle (Otto Liška). Zvláště hon na hochštaplera Jinglea ve výborném podání hostujícího Tomáše Kobra z nich dělá ty správné vojáky cti.\nVýbuchy smíchu opět vyvolává Jiří Kraus, tentokrát jako věrný sluha Sam Weller, jen naoko odolávající svodům živočišné Mary ztvárněné Michaelou Krausovou. A pak je tu vdavekchtivá paní Bardellová (Zita Benešová), která za pomoci vykutáleného advokáta Fogga (Jiří Rumpík) dostane pana Pickwicka do vězení.\nDickens však svůj román zalidnil spoustou dalších originálních postaviček, takže na jevišti uvidíte i Veroniku Týcovou, Karolínu Herzinovou, Lilian S. Fischerovou, Stanislava Oubrama, Bohuslava Patzelta, Matyáše Procházku a mnohé další.


Hotely Braga od 607 Kč/noc - Search on KAYAK\nVyhledávejte hotely v Braga na stovkách stránek pro cestovatele zároveň.\nNejlepší hotely v Braga\nNejvíce doporučované hotely v Braga\nBasic Braga By Axis - Braga - Salónek\nGolden Tulip Braga - Braga - Bazén\nFlag Hotel Braga - Braga - Ložnice\nVilla Garden Braga - Braga - Bazén\nMercure Braga Centro - Braga - Restaurace\nHotel Moon & Sun Braga - Braga - Ložnice\nHotel do Parque - Braga - Ložnice\nResidencial Centro Comercial Avenida Bragashopping - Braga - Ložnice\nPb4 House - Braga - Ložnice\nHotel do Templo - Braga - Budova\nSignature Apartments Os Terceiros - Braga - Ložnice\nBossa Nova Guesthouse Braga - Braga - Ložnice\nKolik stojí hotel v Braga?\nNejoblíbenějšíIbis Braga1 019 Kč za noc\nNejoblíbenější č. 2Ibis Budget Braga Centro845 Kč za noc\nNejlepší poměr kvality a cenyResidencial Centro Comercial Avenida Bragashopping607 Kč za noc\nPoměr kvality a ceny č. 2Basic Braga By Axis759 Kč za noc\nNejoblíbenějšíBraga Heritage Lofts1 582 Kč za noc\nNejoblíbenější č. 2Souto Guest House1 344 Kč za noc\nNejlepší poměr kvality a cenyB&B Hotel Braga Lamacaes780 Kč za noc\nPoměr kvality a ceny č. 2Flag Hotel Braga867 Kč za noc\nNejoblíbenějšíMelia Braga Hotel & Spa2 384 Kč za noc\nNejoblíbenější č. 2Mercure Braga Centro1 864 Kč za noc\nNejlepší poměr kvality a cenySignature Apartments Os Terceiros1 149 Kč za noc\nPoměr kvality a ceny č. 2Hotel Moon & Sun Braga1 170 Kč za noc\nKdy rezervovat hotel v Braga\nTOP tipy, jak najít ideální nabídky hotelového ubytování v Braga\nHledáte-li levný hotel v Braga, měli byste zvážit pobyt mimo sezónu. V měsících prosinec a červen najdete v Braga levnější ubytování.\nCeny hotelových pokojů se liší v závislosti na mnoha faktorech. Dnem s nejlepšími nabídky hotelového ubytování v Braga je však sobota. Naopak, nejdražším dnem bývá většinou pondělí.\nChcete-li najít nejvýhodnější cenu ubytování v Braga, zarezervujte si je více než 90 dnů před začátkem pobytu.\nNejčastější dotazy týkající se rezervace hotelu v Braga\nJsou hotely v destinaci Braga v období krize v souvislosti s koronavirem (COVID-19) bezpečné?\nHotely představují bezpečné prostředí pro cestovatele, za předpokladu, že jsou v souvislosti s koronavirem (COVID-19) provedena řádná sanitační opatření. Doporučujeme však, abyste se v souvislosti s bezpečnostními opatřeními pro hotelové ubytování v destinaci Braga obrátili na místní úřady.\nKolik stojí hotel v destinaci Braga?\nPrůměrná cena pokoje pro dva v Braga je 2 000 Kč. Může se však výrazně lišit v závislosti na místě, vybavení a ročním období. Uživatelé stránek KAYAK našli v posledních 3 dnech pokoje pro dva za pouhých 526 Kč.\nJak mohu najít hotel v centru města Braga?\nPoté co začnete s vyhledáváním hotelů na stránkách KAYAK, své hledání můžete zúžit na základě konkrétní městské části. To vám umožní vybrat městské části v centru města Braga. Vyhledávat můžete také prostřednictvím mapy města, kde si můžete vybrat konkrétní místo, jako například centrum města Braga.\nKde se v Braga ubytovat?\nPomocí naší mapy najdete ideální ubytování v Braga. Zobrazí se na ní přesné umístění jednotlivých hotelů.\nHotelové nabídky Braga. Vyhledávejte hotely v destinaci Braga. Najděte levné hotelové pokoje v destinaci Braga. KAYAK vyhledává na stovkách stránek pro cestovatele a pomůže vám najít levné hotely a zarezervovat si pokoj, který vám bude nejvíce vyhovovat.