innogy Archivy - EkologickáAuta.cz\nJízda vozem na CNG bude od ledna 2021 ještě výhodnější. Společně se zavedením elektronické dálniční známky vstoupí v platnost i výrazné cenové zvýhodnění pro vozy na CNG nebo bioCNG. Zatímco u aut s konvenčními pohony na benzín a naftu je roční dálniční poplatek stanoven na 1500 korun, majitelé vozů na CNG pořídí známku za polovinu, tj. za […]\nPosted on 18.11.2020 Author Tisková zpráva\tKomentáře nejsou povolené u textu s názvem S autem na CNG řidiči ušetří za dálniční známku\nŘidiči automobilů na stlačený zemní plyn (CNG) mají poprvé v České republice možnost vyzkoušet jízdu na BioCNG. Biometanem obohacený zemní plyn je emisně čistou variantou CNG, která při spalování uvolňuje do ovzduší až o 80 % méně emisí oxidu uhličitého oproti benzinu či naftě a plní tak i nejpřísnější limity čisté mobility. innogy získává biometan z biologicky rozložitelného […]\nPosted on 28.4.2020 Author Tisková zpráva\tKomentáře nejsou povolené u textu s názvem innogy v České republice testuje BioCNG\nSpotřeba CNG stále roste, innogy už prodává přes milion kg měsíčně\nAlternativní a ekologický pohon CNG si v Česku získává stále větší oblibu, počet CNG automobilů se každoročně zvyšuje o více než 20 %. S přibývajícími osobními automobily, autobusy i užitkovými vozy průběžně rostou také objemy vytočeného plynu. Pozitivní trend potvrzují aktuální data z největší tuzemské sítě plniček pod značkou innogy. „Výtoče na našich plničkách rostou, v některých lokalitách jsme […]\nPosted on 28.11.2019 Author Tisková zpráva\tKomentáře nejsou povolené u textu s názvem Spotřeba CNG stále roste, innogy už prodává přes milion kg měsíčně\nV souvislosti s připravovanou obměnou vozového parku se město Hradec Králové rozhodlo prověřit možnost zařazení vozidel s alternativními pohony. Spolupráce s innogy umožní městu důkladně otestovat v reálném provozu dva elektromobily, které budou zaměstnanci magistrátu využívat už od září. K dispozici jim budou elektromobily nižší střední třídy, konkrétně Volkswagen e-Golf a Nissan Leaf. „Jedno vozidlo […]\nPosted on 31.8.2019 30.8.2019 Author Tisková zpráva\tKomentáře nejsou povolené u textu s názvem Úřady v Hradci Králové vyzkoušejí elektromobily\nS 59 lokalitami se innogy stala provozovatelem největší sítě CNG plniček v ČR. Nejnovějším přírůstkem je plnička na parkovišti v Dřevčické ulici v pražských Malešicích vedle sídla innogy. Současně byla dokončena integrace společnosti CNGvitall, která k 1. 7. 2019 ukončí činnost a veškerá práva a povinnosti přejdou na innogy Energo jako nástupnickou společnost. „Máme za sebou několik náročných měsíců, […]\nPosted on 2.7.2019 Author Tisková zpráva\tKomentáře nejsou povolené u textu s názvem innogy dokončila převzetí CNGvitall, má největší síť CNG plniček v zemi\nEnergetická skupina innogy navázala spolupráci s českou společností Rekola Bikesharing při zavádění sdílených elektrokol v hlavním městě. První dodávku elektroRekol financuje právě innogy. Projekt je součástí rozvoje městské elektromobility a stává se doplňkem projektů Flexiauto, rozvoje nabíjecí infrastruktury pro elektromobily nebo plánovaného Centra čisté mobility, které se skupina innogy chystá otevřít v pražských Malešicích. „Chceme […]\nPosted on 15.5.2019 Author Tisková zpráva\tKomentáře nejsou povolené u textu s názvem innogy elektrifikuje Rekola\nDopravní podnik města Hradce Králové testoval elektromobily zapůjčené od innogy\nDopravní podnik města Hradce Králové vyhodnotil půlroční testování dvou elektromobilů zapůjčených od společnosti innogy. „Působení obou automobilů, jejichž pohon je pro velkou část řidičů stále netradiční, tedy elektrický, hodnotíme veskrze kladně. Jejich provoz byl i z dlouhodobého hlediska jednodušší, efektivnější a s nižšími náklady než u vozů klasických,“ řekl Zdeněk Abraham, ředitel Dopravního podniku města […]\nPosted on 18.4.2019 Author Tisková zpráva\tKomentáře nejsou povolené u textu s názvem Dopravní podnik města Hradce Králové testoval elektromobily zapůjčené od innogy\nSlužba mobility innogy go! zahajuje v polské Varšavě provoz největší flotily elektromobilů BMW i3\nPrvní služba sdílení automobilů ve Varšavě, která je založená výhradně na bezemisních vozech, umožňuje obyvatelům města zažít čistou radost z jízdy. Součástí vozového parku innogy go! bude 500 elektromobilů BMW i3, z nichž 30 je v provedení BMW i3s, které nabízí ještě větší jízdní dynamiku. Obě verze jsou vybaveny 94Ah vysokonapěťovým akumulátorem, který při každodenním […]\nPosted on 4.4.2019 Author Tisková zpráva\tKomentáře nejsou povolené u textu s názvem Služba mobility innogy go! zahajuje v polské Varšavě provoz největší flotily elektromobilů BMW i3\nNové dobíjecí stanice eBox od innogy eMobility Solutions jsou “chytré”\nMezinárodní veletrh E-world v Essenu se stal místem premiéry nové generace dobíječek od innogy eMobility Solutions. Nová řada chytrých dobíječek eBox nabídne uživatelsky jednoduché, bezpečné a rychlé dobíjení s výkonem až 22 kW střídavým proudem v úsporném modulárním designu. Na trh bude novinka uvedena letos v dubnu. „Tím, že jsme se zaměřili výhradně na inteligentní […]\nPosted on 8.2.2019 Author Tisková zpráva\tKomentáře nejsou povolené u textu s názvem Nové dobíjecí stanice eBox od innogy eMobility Solutions jsou “chytré”


Nedávno zavřené příměstské lokálky v Rakousku u Vídně jsou co? Renesance lokálek? Myslím tu trať s úvratí do Bad Pirawarth. K nějakému Dánsku, Švédsku, Japonsku nebo ani k Rumunsku vám moc nenapíšu, takže ses vámi nebudu hádat, ale to Rakousko je fakt. Skoro každý rok tam zařve aspoň 1 lokálka. V tom se taky angažuje hlasitá skupina agresivních optimalizátorů?\nSoukromý kůň alias Souprava alias všechny jeho inkarnace zde opět útočí na všechny přívržence železniční dopravy.\nVážený pane Soupravo alias nesmiřitelný antiželezniční fanatiku !!! Železnice má menší spotřebu energie na kilometr, než silniční doprava. Vlaky mohou jezdit na mnoho druhů energie získávané z mnoha různých zdrojů. Vlak může jezdit na elektřinu a tu je možno vyrábět z více než 10 různých druhů zdrojů (spalování: uhlí, dřeva, plynu, rychle rostoucích plodin, odpadu, mazutu aj., vodní spádové, přílivové, jaderné, sluneční, větrné a další). Silniční doprava je vázána na ropné produkty: benzín a naftu. Dnes každý jezdí autem všude: nedávno proběhla zpráva, že průměrná délka jízdy autem po Praze je 2 km ! Dnešní děti nebudou v důchodu jezdit… Číst vice »\nJeště něco připíši. Inspiroval jste mě vaším výčtem k zjištění si více o těch zemích, které neznám, a vygooglil jsem ke Švédsku toto – http://www.bahntrassenradeln.de/bahneur_se.htm\nTo se mi nezdá jako málo zrušeného.\nI když jsem si s tím dal práci, tak vím, že to zdaleka není a nemůže být 100% správně. A je pravda, že jsem někde počítal přeshraniční úseky 2x (v případě Maďarska,Slovenska,Rumunska). Také to vymezení pojmů Lokálka a Regionálka zde není zcela vyjasněno. Vycházel jsem z mnoha zdrojů na internetu (openrailwaymap, bueker,národní mapy železnic, online jízdní řády a mapy zemí)a také z knižních publikací v angličtině a češtině o problematice místních drah. Koncově jsem řešil tedy to, zda je v současnosti ta která trať v dané zemi využívána čistě jako místní/lokální/regionální – tj. bez provozu spěšné a rychlíkové dopravy. Zrovna… Číst vice »\nno jo, teoretik… bez informací od místních (zejm. od těch kdo nejezdí veřejnou hromadnou dopravou) je to úplně zbytečná snaha cosi počítat a od stolu odhadovat.\nBjorne, ode mne stejná připomínka na Váš výčet zrušených lokálek jako na dopravním webu: Kde jste přišel na to, že v Čechách se zrušilo 65 lokálek? Na DW jste alespoň psal tratí a ne lokálek, tak jsem z toho usoudil, že do toho počítáte zrušené části přeložek v důlních oblastech. Jinak s Vaší argumentací plně souhlasím. Fanatici a demagogové byli jsou a budou a není nejmenší šance je nějak přesvědčit, že se mýlí. Ostatně totéž oni říkají o nás. Já mám alespoň z lokálek jako železniční speditér osobní užitek, ale i přesto jsem dle některých lokálkový fanatik a ultrašotouš.\nKdyby jen Msenka… Ctu tu, ze lokalkovi nepratele misto argumentu urazi, ale pokud prectu zbytek diskuze, tak tu vidim urazet spise ty lokalkove pratele a hlavne vubec nevidim ty argumenty. Napr. bych, podobne jako pan Orky, chtel slyset vysvetleni jak muze vyrazne od aut pomoci ta Mala Moravka nebo Kozi draha. Vykriky o 14 tisicich soubezne jedoucich aut nejsou zadny argument, neb jak take zaznelo v diskuzi, co kdyz vetsina tech aut jede k dalnici? Jaka je sance, ze ti lide po znovuzprovozneni lokalky, ktere by stalo nemale penize, prejdou do vlaku a kolik by jich bylo? 100? Naznacovat, ze… Číst vice »\nMalá Morávka je na hranici CHKO, dostupná z Bruntálu, který je zhruba stejně daleko od Olomouce a Ostravy, pár kilometrů od nádraží je parkoviště Hvězda a Karlova Studánka, což jsou výchozí místa pro tůry, které se ale dají zvládnout i za den (Praděd, Bílá Opava), správně udělaný JŘ by mohl pomoci ulevit okolí od aut. V létě jsem se tam potloukal a byť všední den, tak vlaky na druhé straně v Ramzové byly obsazené celkem dost. Nevidím důvod proč by vhodné přípoje k vlakům od Krnova (Ostravy) a Olomouce neměly mít podobné vytížení.\nPřesně na tyhle otázky bych se těch zastánců lokálek chtěl také zeptat, ale odpovědí se nedostává.\nDPP odborníku, já Vám na to rád odpovím. Malou Morávku neznám, protože se zajímám o nákladní dopravu a tamní trať pro tuto není příliš zajímavá, ale podle Tužínových grafů si dovedu představit ve Světlé Hoře záchytné parkoviště u nádraží, které by mohli používat dojíždějící do Bruntálu, pokud je (nevím) v Bruntále problém s parkováním a tím by lokálka Bruntálu významně pomohla. Kozinu pak znám osobně velice dobře, protože tam jsem až do násilného zastavení „provozoval“ nákladní dopravu, pro kterou je tato trať více než důležitá. Zažil jsem tam plné vlaky využívané místními hlavně z Jílového, odkud je mnohem výhodnější jezdit… Číst vice »\nTo, že něco zaznělo v diskusi ještě neznamená, že je to pravda. Naopak jednoduchým ověřením lze prokázat, že to jednoznačně pravda není. V případě domnělé funkce silnice podél Koziny coby napaječe dálnice by muselo platit, že směrem k dálnici provoz narůstá. Opak je pravdou, na výjezdu z Děčína je 13 779 voz./24 h, mezi Jílovým a Telnicí provoz výrazně klesá na 5 725 voz./24 h., tj. na 41,5 % původní hodnoty. Těch téměř 60 % dopravní intenzity se kdesi ztrácí, a vzhledem k tomu, že od Děčína po Jílové neodbočuje žádná jiná silnice někam jinam (respektive ty odbočující silničky mají… Číst vice »\nZajímavý článek, zajímavé téma, ale ta diskuze pánové. Je vidět, že lokálkoví nepřátelé jsou asi v ohrožení, protože místo argumentů často píší urážky na ty, kteří mají jiný názor. Hodně ubohé.\nJe zajímavé podívat se na vývoj lokálek u sousedů, třeba Německo: https://www.faz.net/aktuell/wissen/forschung-politik/der-niedergang-des-deutschen-eisenbahnnetzes-16545766.html, červenou barvou jsou označeny nevyužívané tratě. Z osobní zkušenosti vím, že hodně jich bylo převedenou na cyklostezky.\nPodle mě tam potenciál je. Jejich max. rychlost nevyužíváme. Modernizace může být klidně 10-20-30 krát levnější než vrt. Vydrží delší dobu. Je ekologická – nepotřebuje nový asfalt co 10 let. Dá se opravovat podbíječkama. Zabere mnohem menší plochu..\nExistuje někde nějaký souhrnný přehled, jak jsou různé lokálky vytížené? náklady, osobka? SZ by to mohla mít…\nŘada diskutérů akorát závidí té druhé straně, že se jí podařilo zorganizovat úspěšnou konferenci. Odpůrci lokálek by se na žádnou takovou akci nezmohli.\nMarek Matiášek, píšící toho času pod nickem Spravedlnost, je toho živoucím důkazem: imgur.com/a/TZj0Xun\nOprava odkazu: https://imgur.com/a/TZj0Xun\nOdpůrci lokalek ani žádnou konferenci dělat nemusí, protože pokud nějaká zanikne tak je jim to úplně jedno, spíš naopak. Misto konference se stačí postavit např ve Žluticich k přejezdu když jede motorak aby bylo vidět jak ,,potencionalni,, některé lokalky jsou.\n“ Misto konference se stačí postavit např ve Žluticich k přejezdu když jede motorak aby bylo vidět jak ,,potencionalni,, některé lokalky jsou.“\nObecný dovětek (nechci hodnotit konkrétně trať vedoucí před Žlutice): POTENCIÁL přepravní poptávky na konkrétní trase může, ale také nemusí souviset s aktuální obsazeností vlaků (případně jiných dopravních prostředků) na konkrétní trase.\nPřesně tak. Není co řešit, stačí si jen počkat na příští krizi, kdy dalších pár tratí padne a pak na další vývoj autonomních automobilů a sesype se to postupně samo. Pro kraje ani stát nebude únosné a před voliči odůvodnitelné, dál financovat tratě, kde skoro nikdo nejezdí. Možná zpočátku to obce a nějaké spolky odkoupí od státu, ale čím více toho nahromadí, tím dříve se jim to začne rozpadat, protože těžko udrží stovky kilometrů tratí. Kdo chce moc, nemá nakonec nic. Výsledkem tak bude, že v ČR vznikne spousta soukromých či obecních neoficiálních turistických tras po kolejích. Kácet vegetaci a… Číst vice »\nJasně, necháme tratě shnít ve stavu C.K. a pak si jejich zrušení odůvodníme třeba tím že tam nikdo nejezdil, aniž bychom zjišťovali proč tam nikdo nejezdil a co se proti tomu dalo udělat. S tou Hevlínkou jste si trochu naběhl, ta trať mohla být klidně dvacet roků dvojkolejná pod drátem s mostem přes Dyji, Rakousko se dokonce nabízelo že ten blbý most s rekonstrukci zaplatí, úřady u nás se na to vykašlali a nechali zhnit. Mluvilo se o rychlících, mluvilo se o nákladech mezi Fosfou a chemičkou v Rakousku (Wulzeshofen?), nic tam není pro laxnost úřadů a přesně přístup: „Na… Číst vice »\nDobrý den, nevšiml jsem si že by někdo z Fosfy vozil něco ke zpracování někam do Rakouska, leda už jen hotové zboží. Vždyť ani nejsou nějaké významné přepravy mezi Fosfou a její dceřinkou v sasko-anhaltském Wittenbergu.\nEkonomická výhodnost provozu některých lokálek je přinejmenším diskutabilní. Líbí se mi proto model, že když už se nějaká lokálka přestane vyplácet a Správa ji přestane udržovat, tak se někomu prodá s podmínkou, že tam zůstanou koleje. A pokud je někdo natolik schopný, že si tam troufne jezdit na vlastní komerční riziko, tak je to jedině dobře a případné ztráty neplatí daňoví poplatníci.\nMimochodem, co takhle obnovit pro turisti tu vlečku k hrázi Orlíku? 🙂\nv jakém stavu je vlastně ta bejvalá vlečka na orlík? problém by byl asi s mostem přes budoucí D4, kde by se musel postavit nový…\nNo to jsem myslel především jako nejapný žert, ale koneckonců proč ne? Vlečka je místy dost zarostlá křovím, pěšky celkem schůdná je :D. Taky je otázka, kolik let se ještě na D4 bude čekat, ten starý most vypadá ještě celkem slušně…\nMost asi zůstane, dálnice povede o něco východněji, než je současná I/4.\nTo nikdo dělat nebude, obvzlášť na neexistujicim úseku. Dopadlo by to jak na D8 kde se za Ústím postavil most pro trat, která se následně zavřela. A tam v ty době koleje fakt fyzicky existovali.\nPodle mapy v těch místech má být snad nějaký biokoridor pro zvěř…\nLokálky asi netřeba zavírat ihned a striktně. Zaniknou sami postupem času. Doba se zrychluje, lidi mají větší nároky co se rychlosti, pohodlí a trávení volného času týká a veřejné finance donekonečna táhnout nebudou pár studentíků, babiček a šotoušů ve vlaku. Blbý na tom je, že čím déle se to v té agonii bude udržovat, tím víc to bude stát a ty peníze mohli být tam, kde by fakt měli využití pro hromady lidí\nRozvoj lokálek, kde jezdí v turistickém módu 810 je vyhazaování peněz, zejména, když nemáme dostatečnou kapacitu hlavních tahů (Praha – Česká Třebová), či alternativiu elektrifikované trati do Německa (např. Plzeň – státní hranice s Německem). To jsou věci, které jednak přilákají cestující z aut a autobusů a jednak pomohou nákladní dopravě na železnici.\nBohužel pro šotouše a část náhodných se řeší lokálky, kde jezdí kromě strojvedoucího maximálně 5 lidí, což by šlo řešit autem, mikrobusem.\nKteré „lokálky s 5 cestujícími“ se „řeší“ co do rozvoje (modernizace)? Děkuji za uvedení několika příkladů.\nCo jsem si na konferenci všiml, řešily se tam konrétně jen ty lokálky, které mají velký potenciál v osobní dopravě a kdyby na nich byla organizována doprava rozumně, měly by šanci přetížené silniční síti odlehčit. Problém fanatických odpůrců lokálek je v tom, že vyletí jako čertík z krabičky pokaždé, když se někdo zastane jakékoli lokálky a hned ho začne osočovat, že chce za každou cenu zachovat každý metr kolejí. Moc dobře si pamatuji to plamenné odsuzování každého, kdo si dovolil zastat se „hrbaté“ (Praha – Rudná – Beroun) a dnes se tam přistavují výhybny, aby se zvládl provoz.\nPraha – Rudná – Beroun ale neni lokalka. Je to primestska zeleznice do Prahy (byt nema parametry paterni 171 apod.) a z toho take plyne jeji vyuziti cestujicimi, kteri ji vyuziji, jelikoz se jim uz casove nevyplati skakat s autem v kolone pred Prahou a v Praze. Za lokalku povazuji regionalni zeleznici, třeba Ledečko – Kolín, Křižanov – Velké Meziříčí – Studenec\n„Praha – Rudná – Beroun ale neni lokalka. Je to primestska zeleznice do Prahy“\nPřesto tam Středočeský kraj v září 2005 schválil zastavení osobní dopravy, které mělo nastat od prosince 2005 (a nejen tam, ale např. i na trati Vrané n/Vlt. – Dobříš). Na dalším zasedání, v říjnu 2005, bylo toto rozhodnutí revokováno.\nToho času v Rakousku na levobřežce kolem Dunaje – https://images01.noen.at/440_0008_7773345_mel51suedliches_donauuferbahn.jpg/teaser-col-8-2019/178.206.521\nAsi zapomněli včas pozvat klauny, tak se trať ruší a to i navzdory petici s 2700 podpisy. Někde vyhrává rozum.\nhmm, nejsem tak znalý internetu, nedokážu ten obrázek bohužel poslat\nMohl bych se prosím zeptat, jak vypadá ten vzorec, který prezentoval pan Dedík? Je to pouhý gravitační model nebo i něco víc?\nNo nazdar, tak to abych se honem nese projel do Mšena než to tam zruší. Tu trať miluji, co jsem se tam najezdil….na Kokořínsko.\nTa se nezruší. Dokud tam je objednávána doprava (vzhledem k vytížení spojů určitě její zastavení nehrozí), je povinností Správy železnic ji udržovat.\nRušení nepřichází v úvahu. Revitalizace úseku Mělník -Mšeno vyšla na 340 mega. Další mega stála oprava úseku Mšeno-MB. hl.n. Ve Mšeně byly nainstalovány 2 samovraty, kompletně zrekonstruovaná budova tra´tovka s venkovními stajany pro ohřev a temperaci. V dopravně Lhotka u Mělníka jsou též 2 samovraty. Budoucnost by si měl pan Augusta z KŽC včas podchytit, aby nepřišel s křížkem po funuse. Volení zástupci kraje, měst Mělník a Mšeno, okolních obcí Kokořínska jsou mu již nakloněni. S ohledem ma letošní volby do krajů je opravdu nejvyšší čas zaloboval…\n“ S ohledem ma letošní volby do krajů je opravdu nejvyšší čas zaloboval…“\nNení potřeba lobbovat, smlouva na Kokořínský rychlík i další produkty KŽC je dlouhodobá (teď si nejsem jist zda 8letá či 10letá, platí jedno z uvedeného, přičemž letošek bude teprve třetím rokem platnosti té smlouvy).\nA jak se díváte na atraktivitu toho Kokořínského rychlíku pana Augusty? já tam loni jel, a dobrý. Letos pojedu zas. Ale má to celoroční vytížení? Má to smysl? ….\nProč jsme se zúčastnili? Protože tahle konference v Týně bude mít totiž druhé pokračování v úterý v Senátu Parlamentu ČR a protože se snažíme vnést racionální diskusi i do těchto vod.\nTakže se chcete podívat do Senátu.\nSorry, ale tam chodíme za ŽESNAD.CZ kvůli zákonům poměrně často, to se vám nepovedlo 😉\nJe (bude) nekde ke shlednuti Vase prezentace z konference, event.i prezentace Vasich vystoupivsich kolegu? Preji pekny vecer\nTakže příště máme třeba očekávat rozhovor na Aeronetu?\nSpíš u SYNOTA Valenty v Parlamentních listech\nPřipadá mi jako že se na konferenci sešli zanícení bojovníci, kteří se perou každý za to svoje. A to osobně vnímám jako největší handicap železnice – s ostatními druhy dopravy, ať už autobusy nebo IAD by neměla bojovat, ale spolupracovat. Tak, aby u stanic a zastávek vznikaly přestupní uzly na lokální autobusy, parkoviště, místa na kola apod.\nDocela už tak fungují lokálky kolem Prahy, i když se parkuje většinou na bývalých manipulačních plochách a vazeb na autobusy je jako šafránu.\nA vy od klávesnice víte, že se tam spolupráce Vlak – BUS – IAD popírala a hovořilo se o oněch módech jako o konkurenci? Nebo to usuzujete, jen dle „moudrých“ příspěvků dalších klávesistů?\nPokud se probírala, pak ji článek – na který reaguji – úspěšně tají. Citovaná vyjádření zejména pánů Šatavy a Tužína, ačkoli to explicitně neříkají, působí právě spíš jako ten boj.\nInu samozřejmě se mohu mýlit, proto taky začínám „připadá mi…“\nparkoviště jsou potřeba ,u stanic lokálek postavají osobní auta, u nás tedy jo,\nVšude, kde vlak je spolehlivější a rychlejší než IAD, po čase začnou postávat auta. Všichni lidi nejsou blbí a začnou si hledat nejkratší cestu (jako voda…). A já tomu fandím.\nNestačím se bavit nad pliváním síry některých diskutujících na všechny, co si drze dovolili hájit tu či onu lokálku. Zásadní rozdíl mezi obhájci a odpůrci lokálek je v tom, že ti obhájci se ohánějí pádnými argumenty často veřejně běžně dostupnými, zatímco odpůrci jen plivou a urážejí a jediné jejich argumenty patří do sféry dokolečka omílaných frází typu „vlak je daleko od vsi“, bez ohledu na to, jestli to u té či oné lokálky je vůbec pravda. Zajímavé je, že zastávky na hlavních tratích podle nich nikdy nejsou „daleko od vsi“. I když na druhou stranu musím uznat, že (bývalá) SŽDC… Číst vice »\nŘekl bych, že si stačí přečíst snůšku plků a zamyslet se nad tím, kdo a co tam píše. Pode mne je to u většiny jen pouhá závist, že „nějaká“ jimi neodsouhlasená skupina, která ani nefotí a už vůbec nechlastá s těmi správnými, si dovolila uspořádat nějakou konferenci. Dokonce ten vrchol drzosti, že se ještě o té konferenci píše a to si představte, že ta konference, podle informací, které mám, byla organizačně velmi dobře zvládnutá, zazněly tam i velmi zajímavé názory z různých úhlů pohledů. Není už jen to důvodem si kopnout do akce, na kterou 99% zdejších klávesnicových odborníků nemá… Číst vice »\nMarian: Tj. těžké kdo vlastně do koho kope, takový pan Tužín by klidně sejmul využívanou bus dopravu pro navýšení naprosto tristně (ne)využívané lokálky, o kterou neprojevují obyvatelé zájem a to velice dlouhodoě.\nTakže to není často o přehnané rozpočtové odpovědnosti, ale i kvality života, kterou někteří železniční fanatici lidem rádi sníží, hlavně že po koleji pojede vláček.\nA to je nejen podle mě špatně, vlak je dobro, někdy úžasně sloužící, ale rozhodně ne automatické…..\nMarian = Michal Skala pod jednim ze svych desitek multaku, sloh velmi podobny.\n„Zastánci každé koleje“ zpravidla vytáhnou něco, co je zaujme a přibarveně to naservírují ostatním jako „pádný argument“ proč danou kolej zachránit. Oni bohužel nevidí řadu dalších souvislostí, proč daný nápad podložený „pádným argumentem“ nemůže fungovat nebo za obrovské peníze bude fungovat velmi špatně. Opravdu bych chtěl vidět návrh, jak může lokálka Malá Morávka – Bruntál pomoci Bruntálu od přetížení auty, jak si to pan Tužín představuje. Ví vůbec mistr, jaké jsou směry, kam řidiči jedou, kolik z nich končí v Bruntále, či kolik jede do dalších míst?\nPan Tužín ví vše. Jednou di tam loni vyfotil nostalgickou soupravu s 20 lidmi a od té doby tomu rozumí. Škoda jen, že se nerozpovidal o S-Bahnu Prostějov-Chornice…\nVážený Orky, Tužín je silničář a vidí to z pohledu rozbitých silnic, které má jako silniční projektant „na starosti“. Máte asi pravdu, že toho o železnici moc neví, ale velice dobře ví jedno: naše silnice nutně potřebují odlehčit a opravit a je zcela logické, že jednu z možností, jak silnicím odlehčit, vidí v železnici. Já jako železničář zase vidím, že ty lokálky jsou prázdné hlavně proto, že je na nich buď záměrně nebo z neschopnosti, organizována doprava tak, že nevyhovuje jejich případným uživatelům a proto nejsou využívány. Vy všechytří vidíte jen prázdné vlaky, ale nehodláte vidět ty organizátory dopravy, kteří… Číst vice »\nPetr Herbrik: Já naopak vidím organizátory, kteří cpou vlaky i tam, kde udělají mnohem míň práce než bus a naopak je tam autobusová doprava s JŘ jako noty na buben. Přesto je tam vlak obsazený výrazně míň.\nNapř. Kralovice – Rakovník, Studenec – Vel. Mez. nebo Žlutice – Bečov.\nNa všech tratích být osobka prostě nemusí, i když pro vás je dobrá jakákoliv trať kamkoliv, hlavně že tam bude nějaký provoz…. O přepravu lidí ve skutečnosti nejde……\n„Např. Kralovice – Rakovník, Studenec – Vel. Mez.“\nPřipomenu, že úsek Studenec – Velké Meziříčí se nově dostal do stavu „propojení okresů Třebíč – Žďár nad Sázavou bez (donedávna po mnoho let existujících) dlouhých prostojů ve Velkém Meziříčí, mimo jiné též do stavu „v období mimo špičku jde o využití vozidla, které by jinak prostálo 1,5 hodiny (z každé 2h periody) ve Velkém Meziříčí).\nK lokálce Blatno – Bečov: všichni ví, že je tam velmi slabá doprava, včetně objednatele dopravy Karlovarského kraje. Dokonce zde jsou skutečně téměř všechny zastávky daleko od obcí. Důvod proč je tato lokálka stále obsazována vlaky, je zima. Jak napadne sníh, jsou silnice okolo této tratě nesjízdné a jediný způsob, jak se sem dá dostat, je právě tato lokálka. Globální oteplování ale stále přibližuje dobu, kdy už u nás bude sníh stejně vzácný jako na poušti a tak se nejspíš zastavení osobní dopravy na této lokálce Štěpáne brzy dočkáte. Doufám že uspořádáte řádnou oslavu, když jako daňový poplatník ušetříte za… Číst vice »\nZcela souhlasím. Ještě k tomu argumentu „vlak je daleko od vsi“ bych doplnil, že existuje spousta zastávek, které jsou od vsi daleko, jako např. Rostoklaty, ale přesto jsou poměrně dost využívány, jelikož je na nich velmi slušná nabídka kvalitního spojení. Když bude nabídka dostatečně atraktivní, lidi si na vlak budou ochotni ujít i delší vzdálenost. Když tam bude jezdit vlak 3x za den, tak se ani nedivím, že k němu nikdo nebude chodit.\nLokálky zamázne samotná EU, když hodlá spolufinancovat pouze tratě TEN-T.\nFórum kde řeší nákladní dopravci s železničními fanoušky lokálky:-) a jak se to jmenovalo? Zbytečná setkání na železnici?\nNechybí tam tak trochu zástupci Ministerstva, SŽDC, krajů a osobních dopravců?\nCelý je to jen plkání, některé lokálky smysl nemají, některé mají ale musí proběhnout její rekonstrukce. Není jasné co je lokálka a co ne, dnes je mezi regionální tratě zařazeny jak tratě Olomouc-Uničov tak trať Velká Kraš – Vidnava. To nelze srovnávat.\nJestli padlo na Mšenku 340 milionů tak to dneska nejsou nijak významné investice, samotný most přes Hracholusky stál 110milionů.\nVidíte, a přitom stačilo celou trať Pňovany – Bezdružice škrtem pera zrušit !!!\nNaopak, dokreslit z Bezdružic do Teplé\nPředešlé myšleno ironicky.\nA kde Vy vlastně lektorujete?\nSpráva železnic tam byla také a ke všemu ta akce byla pod záštitou ministra dopravy. Plus moje vysvětlení o něco výše – v úterý se pokračuje v Senátu.\nPojďme diskuzi otočit. 21. století je o robotice a lokálky jsou dobrej kandidát na automatizaci – pevná jízdní dráha, stabilní trasa (lze odladit jednu konkrétní trať). Ano, nebude to zejtra, ale mohlo by to přijít – rozhodně snáz, než hlavní trasy a automobily.\nTa pevná jízdní dráha pro vozidla s 10 až 15 tun na nápravu jedoucí raz za hodinu je nakolik moc potřebná, narozdíl od štěrkového lože? Jakože na štěrkovém loži by to fíra uřídil, ale robotika ne?\nOn asi nemyslel PJD ale jízdní dráhu ve smyslu „guided“.\nProblémem lokálek, tzn. to, co cestující od jejich používáni odrazuje, je pomalá rychlost oproti AUTU. Dále, většinou nevhodná docházková vzdálenost oproti BUSU. A za třeti (ne)četnost spojů. První problém se dá částečně řešit tím, že se zruší málo či nevyužívané zastávky, což spolu s rekonstrukcí může jejich provoz zatraktivnit, takže by po lokalkách mohly jezdit ve větší míře Sp vlaky na úkor Os. Na téchto uzlových zastavkách by byla kapacitní parkovistě a návazné busy do přilehlých vísek. Za 2. posunout nekompromisně zastávku k centru většího sídla na trase – coz by ale měla rozhodnout vyšší instituce – viz. příklad 2… Číst vice »\nProblém je,že 7 aut z10ti jsou jednoválce.Jak to ještě dlouho vydrží… .\nOn je inžinýrem v Praze.\na jak vam robotizace vyresi vzdalenost od sidel, mizernou cestovni rychlost a vyrazne vyssi naklady proti autobusu?\nSama o sobě jistě ne. A s tím „výrazně“ bych tak směle neoperoval, srovnávejte srovnatelné.\nMělník-Mšeno-Mladá Boleslav-Mladějov v Čechách, vyloženě lokálka D3, potřeba pro 4 motoráčky 810 denně. Zbrojení, vod a a WC v topírně v MB hl. n.Stání ve Mšeně v nově zrekonstruované budově traťovky.. Nebylo by marné, aby KŽC projevilo snahu tuto lokálku, pro OCP-Střed naprosto zbytnou a neskutečně personálně problémovou, převzalo i s případnou technikou a těmi pár jezdiči. Po výpovědi z areálu v Letňanech, ideální místo v dosahu Prahy.\nA proč? Vždyť přece jen unitární matka dráha může zajistit síťový efekt a stará se o babičky z vesnic u lokálek, má dostatek záloh, personálu, atd. A jak nám řekl doc. Drdla je třeba všude možně jet na jednu jízdenku, tedy vlastně s matkou dráhou.\nAsi se tam na jaře pojedu svézt. U Kokořína je …. 💚🧡💛\nZajištění provozu na trati Týn nad Vltavou – Číčenice s pokračováním po trati Dívčice – Netolice by mělo snad smysl v případě, že by navázal na trať s Tábor – Bechyně (nyní ranní spojí 9:05 – 9:53) a následného autobusového spojení z Bechyně k týnskému nádraží. Odtud vypravený vlak společnosti KPT Rail přes Číčeníce a Dívčice do Netolic, by do města cílové stanice (mimochodem jednoho ze třech míst, o kterých se zmińuje kronikář Kosmas jako o nejstarších pohraničních místech jižních Čechách, Splu s Chýnoven a Doudleby) přivedl jakýs takýs turistický ruch, což by Netolicím prospělo. Toto dopravní spojení z Tábora… Číst vice »\nAha. jasně, někteří používají vlak čistě na cestu do práce a zpět.\nurcite se kazdy ctenar kosmovy kroniky (rocne jich bude klidne i 10, 20) neprodlene po precteni rozhodne natahnout pohorky a vyda se verejnou dopravou na mnohohodinovou cestu do nejake diry. aby na nej dychly dejiny…\nPanáčku, chce to i něco všeobecný rozhledu. Není všechno šoupat mobile doma nebo v tramvaji a znát pendrek. Úzké zaměření je na ekonomiku dopravy či techniku pěkná věc, ale pak právě chybí široký globální pohled.\nA jak teda Bechyňka zajistí široký globální přehled? Tam se člověk teprve dozví, co to je ATC a Vilma?\nmělo by být nějak závazné že by lokálka měla mít parametry min. pro rychlost 120km/h když se bude modernizovat . jinak BUS prostě, když už. zbytek nechat zaniknout v čase . Ať je ten rozdíl znatelně vidět …. a že jich u nás v čr je…. to by bylo práce pro stavební firmy… třeba trať třebovice v čechách – moravská a dál… absolutně se nevyplatí ve stávající stopě a že prostor pro vylepšení je .. ale do tý doby si člověk jasně řekne že čas strávený přestupy ať už jede z jakýkoliv prdele se mu nevyplatí jet vlakem a pořídí… Číst vice »\ntím chci říct. k čemu lokálky když má řidičák dneska kde jakej lempl.. a dostane se z bodu A do bodu B (kam vede dotčená lokálka) prostě rychleji autem ??\nTuším že například lidé z Hrušovan u Brna přišli na to, že vlakem+MHD se k cíli v Brně dostanou rychleji a pohodlněji než autem. Dtto z lidé obcí na všech tratích kolem Prahy.\njestli to technický parametry po modernizaci umožní nemám nic proti.. naopak… ale modernizovat lokálku která nemá přepravní potenciál jsou vyhozený prachy..\nTak třeba Týnka dopravní potenciál má kvůli JeTe. Že tam osobní doprava byla před 6 lety zastavena je škoda. Naštěstí se plánuje její rekreační provoz. Bude lze jet z Tábora do Číčenic s mezispojením autobusem Karosa C734 z Bechyně do Týna.\nOkolo Prahy ano, ale jen nekde je vlak vyhodnejsi.\nNapr Dobrisska cast pacifiku je s autobusem i autem nesrovnatelna a to i se zapoctenim casu v kolone v Lahovicich a Chuchli.\nPřesto jsou tam denně stovky cestujících, kteří nechají auto u zastávky a jedou vlakem až do centra. Protože autobusy do menších obcí večer jezdí dost blbě a mezi Mníškem a Měchenicema se pořád ještě parkuje o dost lépe než v centru, Nuslích, Vršovicích,…\nVetsinou jedu autobusem ale obcas vlakem rano do Prahy odpoledne zpet a vice cestujicich hsem vzdy videl tak ve Skochovicich Vranem.\nNeco jineho je So+Ne kdy busy vicemene nejsou a vlak je nahradi.\nJj, do Vraného bývá i večer často narváno, myslím že to tam hodně působí výborné (a čekající) přípoje místním busem do Zvole a do Oleška, ale připadá mi že dost přibývají cestující i do Mníšku a dál, odkud by to mělo být do Prahy přímým busem, natož autem nekonkurenceschopné. Jezdím z i do toho celého úseku (kromě Klínce 🙂 a osobně mi to tak připadá, třeba ráno ve 2004 nebo 2006 si často už v Čísovicích nesednu…\nAle co to má společného s lokálkami?\nDobříšká část Pacifiku (trať 210) Vám připadá málo lokálkovitá?\nPod pojmem lokálka (a zjevně i ta týnská debata byla o tomto) si představuju trať spojující dvě velikostí nevýznamné obce, kde se přestupuje na vlaky směr velké město. Ne přímou trať do krajského města.\nRegionální dráha, lokální dráha, místní dráha, drobná dráha, malodráha, vicinální dráha, sekundární dráha, podružná dráha, vedlejší dráha jsou názvy, jimiž v různých obdobích a zemích byly či jsou označovány kolejové dráhy nižší kategorie, tedy zpravidla vedlejší dráhy a dráhy nezapojené do celostátní sítě. Nižší kategorie drah zpravidla podléhají méně přísným technickým požadavkům (podélný sklon trati, minimální poloměr oblouků, kvalita kolejového lože, rozchod a geometrie kolejí atd. Zpravidla na nich bývá umožněn větší podíl soukromého sektoru nebo obcí či regionů při zřizování, vlastnění a provozování, tyto dráhy v některých zemích podléhají nižším správním orgánům než celostátním. (WikipediE)\nno jo, ale teprve měsíc\nA proto to na silnicích tak vypadá, řidičák má dnes skutečně každej lempl.\nNo nevím. Řešit lokálky se ŽESNADem… to je jako řešit vesnický maloobchod s McDonaldem. Jestlipak byli na konferenci připuštěni takoví odborníci, jako ten pán z Ústí, myslím Jeřábek se jmenuje? Byl zde slyšet názor nějakého starosty? A ten Leso… on přežil bez hořící pneumatiky na krku? 😀\nRozhodně lepší řešit lokálky s ŽESNAD, než-li s fanatiky jako je pan Tužín, který se netají nenávistí k silniční dopravě.\nA jakákoliv kolej na poli odnikud nikam má podle něj obrovský potenciál.\nOd takových lidí nelze čekat rozumný a odpovídající návrhy řešení dopravy.\nZajímavé. Pana Tužína znám osobně a vím, že ho silniční doprava živí a rozumí jí jako málo kdo. To, co jste někde vydedukoval z nějakých diskuzních fór je patrně na míle vzdálené realitě. Ale tak to hold je. Někdo plká a sní na netu v teplíčku u kafíčka, někdo se pohybuje v terénu mezi skutečnými lidmi a problémy. Nakonec hodiny a holínky jsou v podstatě totéž. Oboje se natahuje 😀\nMarian: Od pana Tužína už jsem toho zaznamenal až moc a troufám si říct, že veřejné dopravě jako celku rozumět ani nechce.\nPokud zastává názor, že jej autobusy nezajímají a jde přitom o debatu, kde se řeší relace s především většinovým zastoupením silniční dopravy, tak co dodat, že…\nOn je prostě militantní zastánce vlaků, já mu to neberu, někdo třeba tráví volno na chatě a jiný objíždí fotbalové zápasy, každýho věc…\nAle ať potom nevystupuje jako ODBORNÍK NA VEŘEJNOU! ! dopravu….\nTak co cekate, ze tu bude psat pan Michal Skala, toho casu pod prezdivkou Marian, ktery je s Tuzinem velky kamarad a poji je spolecna frustrace z toho, ze jim stat nedotuje cestu masinkou do kazde dediny? Od Michala Skaly, milovnika Milose Zemana a kapely Ortel, v casech, kdy se jeste nebal podepisovat jmenem, jsem na internetu cetl vyrok, ze kam nejezdi vlak, tam nepojede, tam ho nechteji. Fanatismus ma zjevne mnoho podob.\nTo bude evidentně nějaký úplně jiný Tom Tužín. Protože tenhle z konference je naprostý magor. A pokud ho silniční doprava živí, o to hůř pro něj.\nA stejně tak od Petra Herbrika, což je další hyperšotouš z Konzultační Dopravní (= Mykloskaloidi).\nmladej člověk…. nerozvážnej…..\nDovolím si nesouhlasit s tvrzením pana Šatavy, že se v návaznosti na autobusy nedá rozvíjet systém P+R („proč by někdo přesedal z auta na autobus, který je jen další velké auto“).\nPanu Šatavovi bych doporučil exkurzi na zastávku Miroslav rozcestí (https://mapy.cz/s/fedunahoma), kde je běžným jevem zaparkovat automobil a přestoupit na autobus linky 108 do Brna. Špičkový interval 30 minut je pro řadu místních dostatečným lákadlem, aby svoje auto netahali do centra Brna.\nOno je to tvrzení p. Šatavy sporné i z jiného důvodu, když podle něj lidé budou ochotně přesedat za použití P+R z auta na vlak, v realitě českých lokálek na šukafon (což není nic jiného než velmi nepohodlný autobus na kolejích) proč by stejně „ochotně“ nepřestoupili na většinou pohodlnější a rychlejší autobus, který je navíc zaveze do centra obce a nikoliv někam do hvozdů a polí?\nPánové, jak jste si evidentně nevšimli (nebo spíš nechtěli všimnout), P+R parkoviště u autobusových zastávek téměř nejsou (a to téměř píšu jen proto, že věřím, že v Miroslavi opravdu něco takového existuje, protože jsem tam nebyl a nemohu se k tomu vyjádřit), zatímco u vlakových nádraží jsou naprosto běžná včetně lokálek. Šatava nemluvil o vlastním názoru, ale o REALITĚ a jen svým pohledem vysvětloval, proč podle něj je ta realita taková. Kdybyste zpochybňovali názor pana Šatavy, nemám nejmenších námitek, ale vy zpochybňujete realitu a to je jako byste tvrdili, že tráva je modrá a ne zelená.\nnějaký plácek pro 10 – 20 aut ještě není P+R parkoviště\nTo je pravda, ale otázka je zda by nebylo efektivnější je tam vybudovat, než je budovat u zastávek lokálních tratí, kde většinou též nejsou. Na spoustě míst by stačilo i relativně malé parkoviště pro pár aut.\nAle parkoviště pro pár aut není P+R, jak píše klávesový odborník AAA 😀\nProč? Já chápu P+R jako místo kde lze zaparkovat auto a jet dál HD, jestli je to plácek pro 15 aut v Kotěhůlkách nebo ohromné parkoviště pro stovky aut v Praze přeci nehraje roli.\nHerbrik: To jsou od vás a Šatavy jen všeobecné řeči. Řekněte konkrétní trať a cestu odkud kam chcete jet, ať se dá určit, co ve skutečnosti chybí a nebo nechybí.\nPříklad: Proč by třeba v Chornici potřebovali takové parkoviště u bus zastávky, když je to v docházkové vzdálenosti?\nStejně tak třeba Kožlany apd…\nLoket u Čechtic,,motorest je například úplně typické P+R.\nAle souhlasil bych s tím, že jde spíš o výjimky. Podle mě to P+R má šanci hlavně tam, kde je ta VHD slušně rychlá a přímá do nějakého podstatného cíle (a častá). Což bývá samozřejmě hlavně železnice, ale spíš tedy jiná než „venkovské lokálky“. Čímž ale netvrdím, že nemohou mít nějaký smysl, spíš bych ale řekl že dost záleží na tom, jestli slouží jako „napaječ“ (či ideálně pokračování) pro nějaký další, rychlý úsek a hlavně vedou aspoň trochu „odněkud někam někudy“.\nNa rozdíl od Tužína a Herbrika je Šatava fakt odborník. Ovšem ve snaze obhájit své hobby (lokálky) a to, co ho živí (lokálky) upravuje fakta.\nOstatně, nikdy jsem ho neviděl, že by z Kardašova Síta přijel do Prahy vlakem, vždycky jen autem.\nNestačím se divit. Autobus nedokáže přepravit rozměrná zavazadla? Slyšel pan Šatava o autobusových nosičích na kola (na zadní čelo) a cyklovlecích? Viděl někdy autobus s vynechanými pár sedačkami pro kočárky, vozíčkáře, zavazadla apod? Ve slušném autobuse jsem neměl nikdy problém umístit několik krosen po cca. 60 l při výletu s kamarády nebo dva kufry a příruční zavazadlo na hranici limitů Lufthansy při pracovních cestách. Záchod se hodí a děti je problém udržet sedět spíš při dlouhých cestách dálkovou dopravou. Těch 10 – 30 minut, co by měla trvat přeprava regionálním spojem, to vydrží každý bez problému. I ty děti. A… Číst vice »\nPřesně tak, první co by měla byvší SŽDC, nyní SŽ ve spolupráci s kraji a ŘSD udělat je skutečný audit jednotlivých lokálních tratí a obecně dopravní obslužnosti daných oblastí. A ty tratě jež vedou odnikud nikam, zastávky jsou daleko od obcí, poptávka po dopravě je v dané oblasti díky nižší zalidněnosti obecně nízká, o nákladní dopravě nemluvě, případně daná místa lépe a rychleji obslouží silniční veřejná doprava, postupně zrušit. Ty které zbydou, tedy mají jasný potenciál pak opět postupně ( jak to veřejné rozpočty dovolí) modernizovat. Ono to tak dopadne stejně, až doslouží šukafony a jejich deriváty, tak kraje začnou… Číst vice »\nZačít by se mohlo s tím, že by s zrušili všechny lokálky bez nákladního provozu, kde nejezdí kapacitnější soupravy než jeden autobus. Jedinou vyjímkou by byli tratě, kde by měl autobus horší jízdní doby, což ale dost pochybuju že vúbec existuje.\nPro „Pražák“… nevím co myslíte tím audit dělaný odněkud z Prahy/Brna/Ostravy/Plzně/… primárně by si o tom měli rozhodnout místní… protože místní znají ty faktory proč třebas není lokálka tak používána jak by mohla… např. že nejde zaparkovat auto u zastávky, protože zpevněné plochy u vlakové zastávky jsou zabrané např. nějakými lavičkami, květináči nebo oplocené. Tj. bude fungovat leda „audit ve spolupráce s místními a s donátory pro dotovanou regionální dopravu“.\nVšak já tam ten místní prvek mám, totiž kraje. Ty totiž na lokálkách tu dopravu platí. Obecně ten audit musí udělat SŽ jako vlastník a správce železniční infrastruktury ve spolupráci s kraji (objednavatel dopravy a zároveň i vlastník silnic nižších tříd) a ŘSD (vlastník silnic výších tříd). A nejde jen o železnici, ale komplexní audit dopravy v daných oblastech. O tom zda bude jezdit vlak nemůže z podstaty rozhodovat starosta Dolních Kotěhůlek, on a ani jím vedená obec to neplatí a pokud daná trať není ekonomicky obhajitelná, tak to stejně než zrušením dopadnout nemůže. To co uvádíte jsou jistě důležité… Číst vice »\nKrajský úředník o tom ví stejné kulové, jako potentát v Praze.\nProč by do toho měly zapojovat jejich největšího konkurenta? Ano, měla by se udělat inventura, ale takovým způsobem že se rozebere celá síť a poskládá znovu, sklony, směry, délky stanic… všechno se to vezme do úvahy a vyberou se z toho tratě, které bude třeba přestavět v první řadě, tedy takové kde se bude dát dosáhnout nějak smysluplně lepších podmínek pro nákladní a osobní dopravu. To znamená třeba prodlužování stanic, přidávání výhyben, přeložky trojúhelníky a podobně. I když by si přeložky asi zasloužily i některé hlavní tratě, protože ten sklon co na nich je je příliš vysoký. Celkem dost je… Číst vice »\nProč? Protože ŘSD není konkurence, je to správce jedno typu dopravní infrastruktury. Zřejmě jste pořádně nečetl můj příspěvek, nejde mi jen o audit lokálek samotných, ale o audit dopravní obslužnosti daných oblastí. Pochopte, že k tomu rušení dojde v každém případě, jen by to nemělo být chaotické. Aby se třeba nerušily tratě, které mají potenciál.\nSilnice jsou a vždy budou konkurencí železnice, stejně jako vodní nebo letecké dopravy.\nPočkat, to není celé… hned doplním.\nAno jistě. Autobus Brno − Zlín je PŘÍMÁ konkurence železniční dopravy. Stačí ho zakázat a uvidíte ty tisíce lidí, jak přestupují v Otrokovicích, Hulíně a Kojetíně cestou do Brna. To proto, aby se nejezdilo dieslem pod dráty, to je bez výjimky šotošpatně. A šotošpatně znamená nejtěžší hřích, který má být potrestán amputací nohou, aby již nikdy nikdo takový nemohl nastoupit do Honeckeru.\nSilnice jsou a vždy budou konkurencí železnice, stejně jako vodní nebo letecké dopravy, navíc prostředky od státu jsou omezené a větší důraz na silnice bude znamenat více prostředků pro ŘSD, tedy se dá předpokládat že bude snaha zlikvidovat na dráze cokoliv co půjde, byť by i malá investice mohla vést k výrazné změně. První si musí takový audit tratí udělat SŽ v kooperaci se ŽESNADem si alespoň dopředu vybrat perspektivní tratě, přeložky a nechat pár lidí spáchat coby kdyby studii, jinak hrozí že to skončí srovnáváním dnes nevyhovujícího stavu s nízkou rychlostí se silnicí kde se jezdí 90 díra nedíra.… Číst vice »\nSilnice nejsou konkurencí železnice. Už proto, že nějakou konkrétní železnici můžete zrušit, když ji nepotřebujete. Silnici ne a to ani tehdy když do daného místa vede železnice, kdyby kvůli ničemu jinému, tak kvůli sanitkám, hasičům, policii a zásobování. To prostě železnice nedovede. Silnice a železnice by se měly doplňovat. Železnice má smysl tam kde je potřeba dopravovat buď velké množství lidí (tj. příměstská doprava do regionálních center, nebo dálková doprava mezi těmito centry), případně velké množství zboží na velké vzdálenosti. Tam by měla být preferována, dovoz pár babiček z nějaké osady do nejbližšího města k doktorovi ve většině případů zařídíte… Číst vice »\nVelké množství zboží na krátké vzdálenosti na železnici nepatří?\nVšechno vaše fabulování tady se nedá číst. :-/\nJenže při racionalizaci sítě nejde jen o koleje, ale zejména o tu dopravu na nich. Pokud bychom chtěli vzít ekvivalent silnic a železnic, tak na úrovni trojek, což je z jistého úhlu pohledu ten úplný základ dopravní sítě (osobně beru vyšší a vyšší kategorie jako specializaci těch nižších, ale to jsou jenom názory jednoho programátora), spolu s polními cestami, by byly velmi mizerně udržované tratě s rychlostí 20-25km/h sjízdné na vlastní nebezpečí (podívejte se po čem se ve světě jezdí). Dále je problém jak chcete lokálku definovat, kde to useknete, atd. víte že pokud vezmete blbě trať, tak ji postupně… Číst vice »\nA kolo Vám na těch cyklonosičích nebo cyklovlecích krásně poškrábou….\nCož se ve vlaku rozhodně nestane…\nKolik těch cyklovleků a cyklobusů po republice jezdí? I na Šumavě jezdí cyklobusy jen přes letní prázdniny a to se jedná o turistické centrum č.1.\nNa číslech ŘSD uvedl Tužín i příklad výpadovky z Děčína na Jílové, kde je místně každý den nejsilnější proud aut (téměř 14 tisíc). Paralelně přitom vede chátrající a nevyužívaná Kozí dráha\nA těch 14 – 20 tísíc lidí denně jako Kozí dráha pobere? Vždyť to je 250 – 350 šukafonů. Denně.\nHlavně mnohá auta to používají jako cestu na dálnici, pro kterou je Kozí dráha absolutně nepoužitelná.\nTak Tuzin podobne argumentoval i na Kreportu u Chornicke drahy… jemu staci ze soubezne s hlavni silnici vede kolej a uz predpoklada, ze v tech autech sedi vyhradne ti, kteri maji zacatek i cil na tom soubeznem useku a staci pro ne objednat 810 a presednou a jeste podekuji. Zkouset mu to vymluvit ani nema smysl, bud se tim bavi a pise podobne nesmysly jako provokaci, nebo a to je bohuzel pravdepodobnejsi, to mysli zcela vazne.\nProblémem navíc je, že silnice I/13 vede zpravidla podél levého břehu Jílovského potoka, tedy přes obce, zatímco Kozí dráha podél břehu pravého skrz lesy, pole, louky. Autobus jedoucí po I/13 má v každé obci několik zastávek po 500-1000 metrech, zastávky vlaku zdaleka tak dostupné nejsou. Takže cestující by musel jít dál než teď. Navíc jestli čeká na kraji silnice a nebo na vlakové zastávce pobité vlnitým plechem, do které stejně fouká a prší, je možná jedno.\nReseni je jednoduche, prelozit silnici na nasep zeleznice a zeleznici misto silnice…\ntakle nemluf jozko\nA kanlizaci, co je pod tou silnicí, tu přeložíte také? Aby si pak každý natáhl přípojku až tam?\n„A těch 14 – 20 tísíc lidí denně jako Kozí dráha pobere? Vždyť to je 250 – 350 šukafonů. Denně.“\nCopak šukafon je jediné vozidlo na planetě? Existují i jiná, kapacitnější.\nPro lokálku tohoto typu? Dobře, tak tedy 130 – 180 Desir? Denně 🙂\nNo dovolte? Takovýhle starý šrot? (narážka na Arrivu a jejich staré vraky z roku 200x)\nTak nemusíme snad mít jako modelové vozidlo jenom šukafon, ne? Zase tak mizerně co do polohy na tom ta železnice není, ano, chtělo by to přeložky některých zastávek, ale to je řešitelné. Navíc má výhodu, silnice vede přes zástavbu, hádám že je tam povětšinou 50km/h, železnice by při vybavení patřičným ZZ a případně přeložkami mohla dosáhnout klidně 100km/h a případně i více. Problém ale je napojení v Děčíně, které bude chtít předělat a asi s velmi malým poloměrem kolem 150m, což je otázka jestli norma umožňuje, každopádně by pak vycházela poměrně nízká rychlost na poslední kilometr. Vzhledem k tomu že… Číst vice »\nV kterých mistech a kterým směrem chcete tu kozinu překládat?\nNo, elefant tam asi jezdit nebude….\nJe stavěna jako nakladni – pro vozbu nakladu směr Děčín a hlavně- jako zoufalý trucpodnik vůči ATE, které ale nemohla konkurovat tehdy ani nyní, protože podél Labe a Biliny se jede snáze než přes uboci Krušných hor.\nmám pro vás krutou realitu:\n1) těch 14-20 tisíc lidí nemá cíl cesty na nádraží v Děčíně\n2) při potřebné hustotě zastavení (jako ten autobus, neb chodit kilometry k vlaku není nikdo zvědavý) je traťová rychlost 100km/h naprosto k ničemu (mmch, tušíte čím především je omezena rychlost při jízdě z velkého spádu?)\n3) trať stavěná jako nákladní – ano, před stoletím na svážení uhlí z kopce dolu, což skončilo před cca 60 lety. Pro úvahy o „dopravě nákladů do západních Čech“ si nejdřív pořiďte mapu s vrstevnicemi či TTP se sklonovými poměry.\nVždyť nemusí pobrat všechny, každé auto, které nevyjede a jehož pasažéry přetáhne veřejná doprava, se počítá.\njasně, ať to stojí co to stojí!\nJakkoli je mi bližší provoz na hlavních tratích, tak nejsem nijak antilokálkově zaměřený, nechci aby to to dopadlo jak ve Francii, Španělsku nebo Polsku, aby do měst typu Česká Lípa vedly koleje ze dvou směrů, pokud tedy vůbec, ale být hrdý na zachování Kolešovky? Jako fakt?\nTen výpočet potenciálu na 5 – 6 párů za den je taky docela haluz? Jak se to počítá? K čemu proboha v dnešní době je takto řídký jízdní řád?\nDobře vyjdou oběhy vozidel a není jich ani tolik potřeba.\nJo tak, pro dojíždění to sice (příliš) použitelné nebude, ale provoz bude zachovaný.\nAno ůspora peněz, vozidel a aby tam něco občas projelo to je to nejdůležitější. Jestli tím někdo v tu dobu jezdí je jedno.\nMůže platit i pravý opak, pokud by ve špičce stejně byla potřeba dvě vozidla, aby pak jedno z nich prostálo celé dopoledne (a to druhé část toho dopoledne). Pokud bude i ve špičce využito jen jedno vozidlo, nedojde zase k pokrytí poptávky např. „na šestou a zároveň na osmou“ do obou cílových stanic takové linky.\nAsi tak. Sám mám blízko trať s Os v dvouhodinovém taktu a moc si neumím představit, že bych tím jezdil do práce.¨\nMožná s výjimkou nějakých kolbenek od 6 do 14, ale i tam je spíš náhoda když se takový takt trefí do konce směn..\nMožná by do této metodiky měl přidat vzorec, ze kterého by vypadla požitelnost takového množství vlaků. Četnost spojení je jedním ze základních nástrojů jak přilákat lidi do veřejné dopravy.\nTakový jízdní řád je vynikající pro existenci penězovodu do ČD a.s. a pro ukojení militantních šotoušů, projíždějících si tratě prstem v tabulkách KJŘ. Vše ostatní je nepodstatné.\nKdyž o tom tak přemýšlím, toi se baví o trati, kterou by nahradil 1 nebo dva autobusy? Musím souhlasit s pány z ŽESNAD, že je to vyhazování peněz, které se mohly investovat do dúležitějších tratí.\nU toho údaje o procentuálním zastoupení vlakových kilometrů na lokálkách (tratě regionální) si nejsem zrovna jistý. On to tak Roman Štěrba opravdu prezentoval, ale nemá to logiku. Hrubotunokilometry odpovídají, tam je to v pořádku.\nA nemůže to být nějakým nešťastným čarováním a přesuny mezi kategoriemi? Trať z Břeclavi do Znojma se myslím nějak tak střídavě přesunuje, nemůže to být tak i zde?\nAni tak to nemůže dát většinu. Zamysleme se nad využitím tratí celostátních (na jejich počty vlaků) a na tratě regionální.\nNebyly by v tomhle případě relevantnějším údajem osobokilometry?\nPřesně tak, přece není možné, aby regionální tratě, které tvoří cca polovinu, zastupovaly většinu výkonů (ve vlkm).\nNesouhlasil bych s tím, že převedení dopravy na kraje byl krok k likvidaci lokálek. Naopak na příkladu Ústeckého kraje lze vidět, že kraje bývají k objednávání dopravy na lokálkách mnohem svolnější než MD.\nA bylo by tomu tak i v případě, že by stát neuplatnil Memorandum?\nKdyby zůstala železniční doprava na státu, šla by podobným směrem jako na Slovensku a díky hustší síti by lokálek bylo zavřeno mnohem více. To by bylo terpve nářků!\nŠabata, Augusta, Tužín,… Tak nevím, měla to být vážně míněná konference, nebo sraz lokálkových fanatiků?\nVelmi trefné. Těch nesmyslů pana Tužína, co jsem se dočetli na diskusních fórech a šotowebu dopravni.net byly mraky. Ale nikde jsem neviděl reálnou vizi (dopravní model), jak by jeho sen mohl fungovat a jak přesvědčit prakticky všechny řidiče ze souběžné silnice, aby použili vlak.\nBé je správně a na každý ten citovaný argument se dají najít dva jiné – zejména ten Šatava je dojemný, je to spíš vlak, který se nachází někde v prdeli za obcí, zatímco autobus zajede na náves a i rozumně dál…\nProblémem ČR je to, že alternativou těchto nesmyslných lokálek není autobus IDS navázaný na nejbližší použitelnou stanici, ale naprosté nic.\nA řada lokálkových zastávek taky není víc než kůl u kolejí, v lepším případě nějaká rozpadající se plechová bouda\nKdo je ten pan Šabata? Manželem paní Šabatové je Petr Uhl.\nSamozřejmě mělo být Šatava, omlouvám se.\nČlově, který zachránil novobystřickou úzkokolejku.\nBez ktere by zivot jiste prestal uplne davat smysl. 😀\nDalší problém je když jedete na nákup tak skoro všechny ty super a hypermarkety jsou na okraji města, staré fabriky se zavřely a nové se staví v polích za městem a obojí málokdy dostupné VHD tak se nedivte že lidi jezdí auty.\nProstě se lokálky stavěly na 120 let staré zadání (a dopravní potřeby).\nPro současné potřeby – a spíš náhodou – vyhoví bez radikální (a ekonomicky neopodstatněné) přestavby jen zlomek z nich a je k diskusi případ od případu které to jsou a proč.\nDnes jsou opravdu mnohde jiné podmínky než při vzniku lokálek. Takže by mohli vznikat nové lokálky, třeba právě k těm obchodním centrům.\nMusíte se na další ročník taky pozvat a něco vážného přednést. Ať je tím referátem obohacena celá veřejnost, a ne jen diskutující zde\nNajděte si program konference a další řečníky: Pavel Drdla (Univerzita Pardubice), Martin Vojtek, Milan Dedík (Žilinská univerzita), Borna Abramovič (Univerzita Záhřeb) , Martin Leso (ČVUT), …\nPro soudnou část odborné veřejnosti jsou takové konference trochu ztrátou času. Ovšem jinak extrémně vhodné pro různé akademiky a šotouše všech možných typů (od ultras-lokálkových přes ultras-nákladní, ultras-ekologické po ultras-koridorové – a další). Každý si tam něco zatlachá, nic se nevyřeší, pár výkřiků projde do médií, pro akademiky čárka do vědecké činnosti, pak šup na rautík, popít, pokecat a realita je poněkud jinde. A sejdeme se zase příště na podobném potlachu s obdobnými tématy, účastníky, závěry i výsledky.\nTakže nikdo s reálými šancemi cokoliv ze svých myšlenek realizovat (ať je to cokoliv)\nA my jsme tam byli asi proč?\nŠotouš tlachal. 😃


Sobotka: Jsme proti tomu, aby Češi sloužili jako rukojmí vlády - Deník.cz\nSobotka: Jsme proti tomu, aby Češi sloužili jako rukojmí vlády\nPraha - Vláda premiéra Petra Nečase (ODS) by na právě začínající schůzi Poslanecké sněmovny měla jasně prokázat schopnost vládnout nebo by měla odejít, řekl na tiskové konferenci předseda opoziční ČSSD Bohuslav Sobotka.\nKabinet se podle něj není schopen dohodnout na klíčových zákonech, čímž zemi dostává do chaotické a nepředvídatelné situace. Sněmovna by měla co nejdříve hlasovat o sporných návrzích, koalice by hlasování neměla neustále odsouvat, dodal Sobotka.\n„Jsme zásadě proti tomu, aby deset milionů obyvatel České republiky sloužilo jako rukojmí vládní koalice, která není schopna se dohodnout na klíčových zákonech a která není schopna jasně říci, jestli bude dále vládnout nebo ne," řekl novinářům Sobotka.\nPředseda ČSSD vyčetl vládě, že není jasné, jestli bude do konce roku schválen rozpočet pro příští rok. Občané podle něj také nevědí, jaké daňové sazby budou od začátku roku 2013 platit ani zda od ledna začne důchodová reforma. O sporných vládních návrzích by Sněmovna měla hlasovat co nejdříve, a ne je neustále odsouvat, míní Sobotka.\nVládu dnes kritizoval také předseda opoziční KSČM Vojtěch Filip. Koalice podle něj nemá v důležitých bodech svého programu jasno. „Je tedy evidentní, že není schopna tento stát řídit. Je ale ochotna setrvat ve svých funkcích až do chvíle, kdy přivede stát do chaosu," řekl na odpolední tiskové konferenci Filip.\nDohoda v ODS\nRozhodnutí o klíčovém balíčku daňových změn závisí na výsledku vyjednávání mezi vedením vládní ODS a šestičlennou skupinou vnitrostranických rebelů. Vláda však stále doufá, že balíček prosadí, například v kompromisní podobě, kterou Nečas svým poslancům nabídl. Po případné dohodě v ODS bude muset změny balíčku ještě odsouhlasit celá koalice.\nMinistr financí Miroslav Kalousek (TOP 09) dnes uvedl, že po dohodě s Nečasem požádá Poslaneckou sněmovnu, aby vládě vrátila k přepracování návrh rozpočtu podle platné legislativy. Vzhledem k situaci uvnitř ODS podle něj vláda v současnosti nemá sněmovní většinu pro zamýšlené rozpočtové změny, se kterými návrh rozpočtu počítá. Do 30 dnů ministr předloží nový návrh rozpočtu podle nyní platných zákonů.\n23.10.2012 VSTUP DO DISKUSE 23


Žena a orientální břišní tance\nŽena a orientální\nŽena a orientální tance\nŽena skrze orientální tanec proniká do svého nitra, poznává své tělo a spolupr acuje s ním. Ženy přirozeně rozeznávají jak a kdy zatančit který pohyb, neboť si nesou ženský archetyp vytvořený před mnoha tisícovkami let. Tančící žena okouzluje publikum svou ryzí smyslností, která se nesnižuje k lascivní sexualitě. Každá žena je v orientálním tanci krásná a žádoucí.\nTanec ženy je energie vycházející z duchovní roviny a lásky k Bohyni Matce. Pomocí orientálního tance dokázala žena léčit, čerpat prodící božskou enrgii a předávat ji druhým. Břišní tanec provázel ženu celým jejím životem. Žena v orientálních tancích vyjadřuje sebětí s přírodou a se zemí.\nI dnes že žena nenuceně a přirozeně učí pracovat s prapůvodní ženskou energií, která jim umožňuje objevit pravou žensko st, krásu a sebevědomí. Tím se žena učí pozitivnímu vztahu sama k sobě, ale také pravé lásce k druhým lidem. Cit, který bývá současnou dobou v lidech nepřirozeně potlačováván a který je ženám tak vlastní, se v břišním tanci dostává napovrch.\nTakovou primární podstatou je nekonečná láska ke světu a také láska mateřská, kterou v sobě žena mnohdy objevuje díky tanci, neboť se tancem na mateřství připravuje.\nŽena v orientálním tanci může být vším, čím vždy chtěla být. Krásnou princeznou, šamankou, rozvernou vesnickou dívkou se džbánem na hlavě, moudrou čarodějkou, nebo cikánkou. Žena získává úctu a lásku sama k sobě, vzpřímený postoj a zdravé sebevědomí. Takovou ženu poznáte na první pohled podle jiskřiček v očích a pravdivého úsměvu na tváři.


Basilašvili - Pavlásek 5:7, 7:6, 6:3, Pavlásek na první semifinále v Kitzbühelu nedosáhl - Sport.cz\nBasilašvili - Pavlásek 5:7, 7:6, 6:3 Pavlásek na první semifinále v Kitzbühelu nedosáhl\n21. července 2016 07:29 - Praha\n(Aktualizováno: 21. července 2016 14:09)\nČeský tenista Adam Pavlásek si na turnaji v Kitzbühelu premiérové semifinále na okruhu ATP nezahraje. Ve čtvrtfinále prohrál v souboji hráčů z druhé stovky žebříčku s Gruzíncem Nikolozem Basilašvilim 7:5, 6:7 a 3:6.\nJednadvacetiletý Pavlásek měl přitom zápas dobře rozehraný a po zisku prvního setu vedl ve druhém 3:1. Basilašvili, který už v prvním kole vyřadil pátého nasazeného hráče Lukáše Rosola, ho však dotáhl do tie breaku a ten už byl jeho jasnou záležitostí.\n"Jsem rád, že jsem v semifinále, ale mnohem raději bych vyhrál nad jiným soupeřem," řekl Gerald Melzer, který před turnajem v Kitzbühelu letos na okruhu ATP neuspěl v žádném utkání.\nKerberová odstoupila z turnaje v Bastadu\nFinalistka letošního Wimbledonu Angelique Kerberová odstoupila před čtvrtečním utkáním 2. kola proti Španělce Laře Arruabarrenové z turnaje v Bastadu. Důvodem jsou potíže s loktem, který si nejvýše nasazená německá tenistka zranila ve středu ve svém prvním vystoupení ve Švédsku proti domácí Cornelii Listerové.\n"Když jsem dnes ráno trénovala, necítila jsem se stoprocentně. Pořád to ještě bolelo a to je také důvod, proč jsem jsem se rozhodla neriskovat a proč odstupuji," vysvětlila osmadvacetiletá šampiónka letošního Australian Open.\nDavisová - Rogersová (obě USA) 5:7, 7:5, 6:3\nStosurová (1-Austr.) - Wozniacká (Dán.) 5:7, 4:3 skreč\nPutincevová (Kaz.) - Arconadaová (USA) 6:4, 4:6, 6:4


Hnědé Ray-Ban The Timeless RX5228 5628 – Optika-Flekac\nDomů / Sluneční brýle / unisex Sluneční brýle / Hnědé Ray-Ban The Timeless RX5228 5628\nHnědé Ray-Ban The Timeless RX5228 5628\nKatalogové číslo: The Timeless RX5228 5628 Kategorie: Sluneční brýle, unisex Sluneční brýle Štítek: Brýle Ray-Ban\nSluneční brýle Hnědé unisex. Ray-BanBěhem své téměř osm dekád dlouhé historie Ray-Ban neustále posouval hranice nejen v inovacích oční optiky, ale také v pop-kultuře. Od prezidentů až po hvězdy stříbrného plátna, od umělců až po topmodelky – Ray-Ban byl neodmyslitelnou kulturní ikonou pro každou generaci. Pro koho?Dioptrické brýle Ray-Ban The Timeless RX5228 5628 jsou součástí nejnovější Ray-Ban kolekce navržené pro ženy i muže (unisex) (unisex). Tento elegantní celorámový model odráží aktuální trendy v designérské oční optice a jeho obdélníkovej rám dělá Ray-Ban RX5228 ideální volbou především pro kulaté a oválné tváře. MateriályMateriál použitý na výrobu tohoto rámu je odlehčený plast, který je zárukou výjimečné spolehlivosti a odolnosti. Doprava zdarmaZakupte si Ray-Ban The Timeless RX5228 5628 na eyerim právě teď a budou vám doručeny bezplatně přímo do vašich rukou, v jejich originálním balení.


Bunda Mountain Equipment W's Lightline Parka - Horolezeni.cz\nDomů / OBLEČENÍ / Ženy / Bundy / Péřové bundy / Bunda Mountain Equipment W's Lightline Parka\nBunda Mountain Equipment W's Lightline Parka\nKód: 100246 99713 99671 Zvolte variantu\n8 350,50 Kč\nSkladem (3 ks) Skladem (1 ks) Skladem (4 ks) Zvolte variantu\nProdloužená verze (parka) nejoblíbenější péřové bundy LIGHTLINE JACKET. S odolným svrchním materiálem a odnímatelnou kapucí.\nPéřová parka Mountain Equipment LIGHTLINE WOMEN’S PARKA je navržena s ohledem na potřeby ženského těla. Tahle prodloužená verze péřové bundy LIGHTLINE JACKET v kombinaci s 275 g vysoce kvalitního peří a robustním, voděodolným povrchovým materiálem DRILITE® LOFT 40D z ní dělá opravdu výbornou a praktickou péřovou parku, která tě zahřeje i v těch nejchladnějších zimních dnech. Skvělá odnímatelná kapuce ti zaručí ještě větší ochranu před mrazem a sněhovou vánicí.\n275 g (vel. M) čistého peří v poměru 90/10 a plnivostí 700 cuin.\nProdloužený střih - parka, pro ještě větší teplo a ochranu.\nVnitřní náprsní kapsa.\n275 g peří.\nSvrchní látka péřové parky LIGHTLINE WOMEN’S PARKA je z polyamidového materiálu DRILITE® Loft 40 D, který peří chrání před navlhnutím, a tedy i před ztrátou tepelně izolačních vlastností. Zároveň tato látka díky lehkosti umožňuje maximální loft (nafouknutí komor) peří, což výrazně podporuje tepelně izolační vlastnosti. Zároveň je na LIGHTLINE WOMEN’S PARKA použita hrubší látka, která je velice odolná a nehrozí snadné protrhnutí.\nKaždá komora je zvlášť plněna prachovým peřím o minimálním poměru 90/10 s výbornou plnivostí 700 cuin. Celkem ho parka obsahuje 275 g, a to je dostatečné množství na to, aby poskytla nadstandardní tepelný komfort i v teplotách pod bodem mrazu.\nPlně nastavitelná odnímatelná kapuce pomocí zipu je opatřena kšiltem a ušitá je ze tří panelů, aby co nejlépe seděla. Z vnitřní strany je nepromokavý povrchový materiál DRILITE® LOFT. Peří zůstane v suchu i pokud ti do kapuce napadá sníh. Stahovací gumičky kapuce jsou všité v kanálcích, aby tě neobtěžovali ve větru.\nNa mrazivé zimní dny\nPéřová bunda Mountain Equipment LIGHTLINE WOMEN’S JACKET je známá mezi lezci snad po celém světě. Její prodloužená verze LIGHTLINE WOMEN’S PARKA za ní v ničem nezaostává. Vše je u ní navržené pro praktičnost a vysoký tepelný komfort, který je pro ženy tak důležitý. Dvě kapsy, odnímatelná a plně nastavitelná kapuce, dvoucestný zip a odolná vnější textilie. To všechno jsou prvky, které ocení každá žena.


Sparta - Steaua 1:1, rozpačitý vstup, výhru vzal domácím přímý kop v závěru - iDNES.cz\nSparta nebyla v Lize mistrů od roku 2005 a po úvodním utkání to vypadá, že tam bude chybět i jedenáctý rok.\nSteaua není nepřekonatelný soupeř, v Evropě sotva průměrný, přesto na Letné byla většinu času aktivnější, měla víc střel i šancí. Domácí ve druhé půli netrefili prostor brány.\nDomácí dlouho držel brankář Bičík, vyzrál na něj až čtvrt hodiny před koncem nejlepší hostující hráč Stanciu z přímého kopu.\nPříští středu v odvetě v Bukurešti musí sparťané skórovat, aby měli naději na postup do závěrečné fáze kvalifikace. Musí vyhrát, či remizovat 2:2, 3:3 atd. Steaue stačí výsledek 0:0.\nPřitom sparťané dlouho vedli. Gól vměstnal Šural do poslední čtvrthodiny první půle, to byla jediná část hry, kdy domácí soupeře přehrávali.\nDo té doby překvapené publikum občas vypustilo nespokojené šumy, po půlhodině vydechlo zklamáním. Kapitán Lafata po parádní akce selhal v tutové šanci, když ze tří metrů trefil jen brankáře.\nAle jakoby neproměněná příležitost domácí nakopla, chytili se v ofenzivě, přidali na agresivitě a v 35. minutě vybojovali první roh. Po centru Dočkala se do vzduchu na bližsí tyči zavěsil Šural a hlavou skóroval.\nZ následného tlaku sparťané mohli vytěžit víc než jen poločasové vedení 1:0. Příležitosti Konatého či Lafaty se daly řešit líp. I tak zněl ne zcela zaplněným hledištěm potlesk.\nV sestavě s novými hráči Michalem Kadlecem a Alešem Čermákem začali sparťané zakřiknutě, chvílemi vyhlíželi nervózně. Po čtyřech minutách mohli prohrávat. Rumuni po hlavičce Stanciua už už jásali, ale Bičík vytáhl náramný zákrok.\nHosté nenechali soupeře hrát, krajní obránci napadali už hluboko na sparťanské polovině. Domácí hráli obezřetně, někdy až příliš opatrně. Brzdila je spousta nepřesností, prohrávali souboje, neměli odražené míče, všude byli druzí.\nAle povedená akce ze třicáté minuty průběh hry i následně i výsledek změnila. Jenže jen na chvíli.\nHosté měli i první šanci druhé půle, ale rovněž ji nedali. Ale nezlomilo je to, dál útočili, byli aktivnější, hrálo se téměř na jednu bránu.\nSparťané se k ničemu nemohli dostat, ani k protiútokům, natož k souvislejší akci. A tak domácí zase držel Bičík. Dlouho likvidoval všechny nebezpečné střely, nejagilnější byl rumunský reprezentant Stanciu. Pálil levou, pravou, ze všech pozic. A nakonec na sparťanského gólmana vyzrál.\nNejdřív nafilmoval pád po zákroku Frýdka a z přímého kopu z hranice vápna se trefil krásně přes zeď.\nSparta 1:1 (1:0) Steaua\nD. Bičík - M. Holek , J. Brabec , M. Kadlec - O. Zahustel (79. N. Costa ), A. Čermák (62. M. Matějovský ), B. Dočkal , M. Frýdek , T. Konaté - J. Šural (59. K. Fatai ), D. Lafata\nF. Nita - G. Enache , G. Tamas , A. Tosca , M. Momčilovič - N. Stanciu , V. Achim (89. D. Popescu ), M. Pintilii , A. Aganovič (62. M. Sulley ) - A. Tudorie (55. A. Popa ), B. Golubovič\nT. Koubek , O. Mazuch , L. Mareček , L. Juliš\nV. Cojocaru , G. Simion , R. Vilceanu , M. Mihai\n66. M. Matějovský , 72. O. Zahustel , 74. M. Frýdek , 88. M. Kadlec\n20. N. Stanciu , 42. A. Aganovič , 52. G. Tamas , 55. M. Pintilii , 90. G. Enache\nRozhodčí: D. Siebert (Německo) - J. Seidel (Německo) , M. Achmüller (Německo)\nPočet diváků: 13258 (70% z kapacity 18944 diváků)\nTémata: Praha, Aleš Čermák, CSKA Moskva, FCSB (Steaua Bukurešť), Letná, Liga mistrů, Michal Kadlec, Sparta


Starat se o umírajícího doma? S pomocí zdravotníků to zvládne každý - iDNES.cz\nStarat se o umírajícího doma? S pomocí zdravotníků to zvládne každý\n15. března 2016 11:22, aktualizováno 11:22\nŠestadvacet let měl dosud nejmladší pacient domácího hospice Most k domovu, který ve Zlíně vznikl před dvěma lety. Zařízení se specializuje na pomoc lidem, kteří jsou na konci svého života a přejí si zemřít doma.\nDomácí péče znamená, že se o člověka na konci života stará jeho blízký. K dispozici ale má tým lékařů a sester, který pomůže 24 hodin denně. (Ilustrační snímek) | foto: MF DNES\nZdravotní pojišťovny však takovou péči nehradí a nyní teprve zjišťují, zda by se jim vyplatila. Zlínský domácí hospic je jedním z devíti v zemi, u kterých Všeobecná zdravotní pojišťovna sleduje, jaké má náklady.\n„Odevzdáváme velmi podrobné údaje o tom, jaké léky podáváme, v jakém množství nebo jak často vyjíždíme k pacientovi,“ popsala Eva Hegmonová, ředitelka hospice Most k domovu a zároveň místopředsedkyně České společnosti paliativní medicíny. Souběžně s tím se vypočítávají i náklady na péči o podobné pacienty v nemocnicích.\nProjekt začal loni v dubnu a po roce měl skončit. Pokračovat ale bude do konce letošního roku, pojišťovna totiž potřebuje více údajů. „Ukázalo se, že organizace, které péči poskytují, ji skutečně indikují pouze lidem, kteří jsou v závěrečné fázi života. Proto jsme program prodloužili, aby se naplnil limit 350 lidí,“ vysvětlil mluvčí VZP Oldřich Tichý.\nVe Zlíně do něj zatím zařadili 51 pacientů, kterým pojišťovna péči uhradila. V letošním roce jich bude dalších 56. Jde ale pouze o klienty VZP, ostatní zdravotní pojišťovny nic podobného nenabízejí. A stejně jako se protahuje zkoumání, vzdaluje se i doba, kdy by mohly s proplácením péče začít. „Všechny pojišťovny vyčkávají, jak dopadne vyhodnocení pilotního projektu,“ poukázala Hegmonová.\n„Není důvod, proč by to doma nešlo,“ říkají odborníci\nOdborníci, kteří za domácími hospici stojí, jsou ale přesvědčení, že konečné účty vyjdou ve prospěch domácí péče, nebo minimálně nebudou dražší než pobyt v nemocnici. A argumentují i společenskou hodnotou. Domácí hospic totiž funguje tak, že o nemocného pečuje doma někdo z blízkých. Musí tomu podřídit vlastní program, naučit se polohování či umývání pacienta na lůžku.\nK dispozici má 24 hodin denně a sedm dnů v týdnu podporu lékaře a sestry, kteří jsou neustále na telefonu, případně připravení přijet během pár minut. Lékař rozhoduje o nasazení léků, jejich dávkování, dokáže tlumit bolest. „Lidé mívají strach, ale pokud chtějí, zvládnou to. S takovou podporou, jako dostanou, neexistují situace, kdy by to doma nešlo,“ tvrdí předseda České společnosti paliativní medicíny Ladislav Kabelka.\nZnámé jsou případy, kdy si člověk vezme neplacené volno v zaměstnání, aby mohl o nemocného pečovat, jindy se zase střídá víc členů rodiny.\nZlínský hospic má za dva roky existence skoro 200 pacientů, v naprosté většině šlo o lidi s onkologickým onemocněním, bez ohledu na věk. Do této skupiny patřil i zmíněný 26letý nejmladší klient. V průměru zůstávali v péči 13 dnů. Někdy je doba naopak podstatně delší, odhadnout ji bývá problém.\nV podmínkách pilotního testování je však uvedeno, že pojišťovna uhradí 30 dnů péče. „To je omezení, které naráží na etiku. Rodinám to neříkáme, a pokud je péče delší, hradíme ji s pomocí Nadace Most k domovu Zlín, kterou jsme k tomu účelu zřídili sami,“ podotkla Hegmonová. Vůbec nejdéle měli pacienta v péči 70 dnů, třicetidenní limit pojišťovny překročilo pět lidí.\nZ ostatních diagnóz se nejčastěji setkávají se stařeckou demencí nebo stavy po cévní mozkové příhodě.\nDosud byl zlínský domácí hospic jediný v kraji, od března je připraveno přijímat pacienty i obdobné zařízení ve Vsetíně. Tamní hospic Devětsil zřizuje Diakonie. Organizace má zkušenosti se dvěma domovy pro seniory, které provozuje, nyní své služby rozšíří do rodin v okruhu 20 kilometrů kolem Vsetína.\n„Počítáme s tím, že zdravotní pojišťovny začnou péči proplácet. Zatím je možné platit ji z příspěvku, na který mají pacienti nárok. Cesty k nim budeme hradit sami, ze sponzorských darů, aby byla péče co nejdostupnější,“ uvedla Marta Vodáková z Diakonie.\nV současnosti umírají v domácím prostředí pouhá dvě procenta lidí.\nTémata: hospic, Zlín, Péče, pojišťovna, Všeobecná zdravotní pojišťovna, Vsetín, Oldřich Tichý, Zlínský kraj, Most, nemocnice, Petra Procházková, Testování, Vojenská zdravotní pojišťovna, Zaměstnání, Zdravotní pojišťovny\n„Vyplatí“ se umírat doma? VZP prodloužila testování mobilních hospiců\nVšeobecná zdravotní pojišťovna (VZP) prodloužila zkušební financování devíti domácích hospiců do konce roku. V pilotním...\nNissan Juke 1,6 1MAJ SER KN CZ KLIMA\nr.v. 2015, naj. 51 000 km, benzín


Kvůli nové silnici přišla Velká Polom o autobusové spoje - iDNES.cz\n20. října 2015 8:53, aktualizováno 8:53\nVětší klid v obci, zato problém dostat se do práce. Tak vypadá život ve Velké Polomi po otevření přeložky silnice I/11 mezi Ostravou a Opavou podle osmatřicetiletého Miroslava Dedka.\n„Co se týče automobilů, je tady klid. Ale kvůli nové silnici u nás v obci zrušili několik dálkových autobusových linek a my, co jezdíme na Opavu, máme problém dojet. První přímý spoj projíždí Velkou Polomí až po sedmé hodině ráno. Kdo chce jet dříve, musí přestupovat,“ stěžuje si Miroslav Dedek. „A autobusové linky, které tady zůstaly, okamžitě podražily. V řádu korun, když ale musíme přestupovat, zaplatíme i o patnáct korun více.“\nProblém se zvýšením ceny jízdného připouští i starostka Velké Polomi Ludmila Bubeníková.\n„Dálkové spoje se zrušily, zajíždění do obce by pro ně bylo ztrátové,“ připouští starostka. „Celkový počet spojů na Opavu je nižší, ale podařilo se nám některé dostat zpátky. Bohužel, každá mince má rub a líc, a toto je rub faktu, že se podařilo dostat dopravu z obce. Většina obyvatel Velké Polomi ale jezdí za prací i za studiem do Ostravy a v tomto směru zůstala dopravní obslužnost zachována na dobré úrovni.“\nProblém, který Velkou Polom připravil o několik autobusových spojů, spočívá ve faktu, že zatímco dříve autobusy projížděly přímo obcí, nyní ji míjí po nově vybudované silnici I/11, díky níž se naopak Velké Polomi, ale i nedaleké Hrabyni, výrazně ulevilo. Automobily mířící z Ostravy do Opavy projížděly právě po této silnici a silně zde zatěžovaly životní prostředí. To vše nyní zmizelo. Nová silnice vede notný kus za obcí.\nDelší trasa, vyšší jízdné\nA právě to stojí za zdražením jízdného v autobusech ve směru na Opavu. „Pokud se někomu zvýšilo jízdné o patnáct korun, určitě to není v autobusech naší společnosti. Cena jízdného v linkách projíždějících Velkou Polomí stoupla o dvě koruny, u dlouhodobých časových jízdenek se cena nezměnila vůbec,“ vysvětluje Michal Scholz, ředitel osobní dopravy společnosti TQM – holding, která autobusovou dopravu ve Velké Polomi zajišťuje.\n„K jeho navýšení jsme museli sáhnout proto, že se s otevřením nové silnice zvýšil počet kilometrů, které musí linka z Ostravy přes Velkou Polom do Opavy ujet. Do obce musí linka zajíždět po nové silnici, což je delší než původní trasa.“ Do Velké Polomi zajíždějí také autobusy společnosti Arriva Morava. I ony po zahájení provozu na nové silnici zvýšily cenu jízdného.\n„Tím, že autobusy ujedou více kilometrů a zároveň jedou delší dobu, dostávají se do vyššího tarifního pásma integrovaného systému,“ přidává důvody zdražení jízdného Pavla Struhalová, ředitelka společnosti Arriva Morava.\nS vyšší cenou jízdného musí lidé na trase mezi Velkou Polomí a Opavou počítat minimálně do roku 2018, kdy by měla být opět zprovozněna „stará“ silnice z Ostravy. V současnosti je přímé spojení přerušeno, čeká se na výstavbu mimoúrovňové křižovatky, auta mohou případně jezdit přes Krásné Pole.\nTémata: Velká Polom, Opava, Ostrava, jízdné, Arriva, Hrabyně, Krásné pole, Ludmila Bubeníková, Moravskoslezský kraj, práce\nPouhých 9 750 metrů stačilo, aby obyvatelé dvou obcí, Velké Polomi a Hrabyně, poznali, jaké to je žít bez věčných...


Koronavirus začíná ovlivňovat dodávky elektroniky nebo PC - ITBiz.cz\nKoronavirus začíná ovlivňovat dodávky elektroniky nebo PC\nPraha 14. února (ČTK) – Epidemie koronaviru začíná mít dopad na dodávky součástek do elektroniky, počítačů nebo mobilů. Někteří dodavatelé do tuzemských obchodů museli kvůli nedostatku dílů dovážených z Číny omezit výrobu, jiné firmy mají zboží zablokované v čínských skladech. Vyplývá to z dnešních informací obchodníků.\nKvůli opatřením okolo koronaviru již podle ředitele firmy Algotech Františka Zemana v Číně zavřelo několik továren, které vyrábějí pro známé výrobce elektroniky a počítačového hardwaru. „Určitě dojde ke zpoždění dodávek, ale evropské hospodářství to neohrozí. Poskytovatelé cloudu, jako je například naše společnost, jsou připraveni a plánuji hardwarové potřeby dostatečně dopředu,“ řekl ČTK.\nPodle mluvčí Mall.cz Pavly Hobíkové část továren v Číně zůstala kvůli koronaviru i po novoročním volnu zavřená a výroba nebyla ani po měsíční pauze obnovena. „To má dopad na celý dodavatelský řetězec. Někteří naši dodavatelé, kteří odebírají komponenty právě z Číny, nás již informovali, že svou výrobu byli nuceni omezit. Zboží na Mall.cz nakupujeme tak, abychom předcházeli případným výpadkům v sortimentu a naši zákazníci nic z toho nepocítili,“ dodala.\nTaké podle největšího tuzemského e-shopu Alza.cz bude mít situace dopad na výrobu i dostupnost zboží, protože Čína je světovou manufakturou na součástky, komponenty i produkty. „Ovšem nikdo v tuto chvíli nedokáže predikovat jak bude dopad velký – situace se mění doslova každým dnem,“ řekla ČTK mluvčí Patricie Šedivá.\nČínský výrobce Lenovo podle svého sdělení výpadky dílů ze zasažených oblastí nepociťuje v žádném segmentu. „Lenovo má flexibilní dodavatelskou síť, takže dokážou minimalizovat případné potíže,“ uvedlo mediální zastoupení značky v ČR.\nNěkteré členské firmy Hospodářské komory kvůli koronaviru už v lednu přikročily k rušení služebních cest svých zaměstnanců do Číny a firmy působící na čínském trhu situaci stále vyhodnocují. „Předpokládáme, že bude-li se situace dramaticky zhoršovat, může dolehnout i na české obchodníky a dovozce spotřebního zboží, kteří výrobky vyrábí nebo nechávají kompletovat v Číně. Některé podniky totiž hlásí, že jejich zboží je v této chvíli zablokované v tamních skladech,“ podotkl mluvčí hospodářské komory Miroslav Diro.\nEpidemie již dolehla i na jiná odvětví. V Asii se například vyrábí část léků a při nárazově větších poptávkách na tamních trzích pak nezbývá na Evropu. „A logicky na menší trhy jako je ten český ještě méně nebo vůbec. Přesto se jedná o maximálně desítky léčiv současné době. Mnohem větší problém vidíme v současné době v chování některých distributorů v ČR, zejména těch, které vlastní i svůj maloobchodní řetězec lékáren a podle toho se chovají,“ řekla ČTK mluvčí sítě Pilulka Kateřina Schotliová.


Aktuální otázky týkající se povolebního dění: Tiskoviny kraje: Kraj Vysočina\nAktuální otázky týkající se povolebního dění\nVážení příznivci webu kraje Vysočina!\nRedaktor Jihlavských listů pan Jan Mazanec mi položil několik otázek, které se týkají aktuálního povolebního dění v orgánech kraje, zejména ve vztahu ke krajskému úřadu. Myslím, že by Vás tato témata mohla také zajímat, proto jsem s jeho svolením zpřístupnil otázky i odpovědi (viz níže – otázky pana redaktora jsou zvýrazněny tučným písmem). Rozhovor vyšel ve zkrácené podobě (zkrácení bylo se mnou řádně dohodnuto, na plné znění pochopitelně není v novinách dost prostoru) v Jihlavských listech v pátek 14. listopadu. Odpovědi byly připraveny ve středu 12. 11., pokládal jsem však za korektní zveřejnit text až poté, kdy vyšel ve zmíněných novinách.\n1) Do kdy budou fungovat kontakty telefonické a e-mailové na dosluhující radní a kdy budou zřízeny nové? Ti noví radní budou používat služebních telefonů dosavadních radních, nebo využijí svá telefonní čísla?\nTelefonické mobilní kontakty radních, končících ve své funkci i nových, se v naprosté většině případů nezmění. Jejich mobilní telefonní čísla jim tedy obecně zůstávají, pouze přecházejí v případě končících členů rady pod soukromou a u nových členů rady pod služební (úřední) smlouvu a případně též k jinému operátorovi. Noví radní tedy budou mít možnost převodu svého dosavadního mobilního telefonního čísla. Pokud této možnosti nevyužijí, obdrží zcela nové služební telefonní číslo.\nČísla pevných linek nových členů rady budou zveřejněna nejpozději v posledním listopadovém týdnu. Jejich přidělení je závislé na rozmístění do kanceláří.\nEmailové adresy všech končících radních na doméně kraje Vysočina boudou zachovány po celé volební období u radních, kteří získali mandát člena zastupitelstva kraje, a po dobu nejméně šesti měsíců u radních, kteří mandát člena zastupitelstva kraje nezískali (konkrétně se jedná o náměstkyni hejtmana paní Marii Černou). Dle přání každého jednotlivého radního končícího ve funkci může být pošta přesměrována na soukromou adresu případně na adresu zřízenou u nového zaměstnavatele. Noví radní, kteří v končícím volebním období již měli jako zastupitelé krajskou emailovou adresu (jde o většinu z devíti nových předpokládaných členů rady), budou užívat tuto adresu i nadále beze změny. U zcela nových členů zastupitelstva kraje bude adresa na doméně kraje Vysočina zřízena ještě v tomto týdnu, bude přitom mít standardní tvar (prijmeni.x@kr-vysocina.cz, kde „x“ je počáteční písmeno křestního jména).\nTyto záležitosti není možné připravovat před zvolením nového hejtmana, jeho náměstků a nových členů rady kraje, neboť nelze stoprocentně zaručit, jak volba na ustavujícím zasedání zastupitelstva dopadne.\n2) Kdy budou ustaveny (nebo voleny) komise a výbory? Budoucí hejtman pan Běhounek uvedl, že sice nechce personální změny, ale dokáže si představit nějakou restrukturalizaci komisí. (Do toho vy jako úřad můžete mluvit? A souhlasíte s ním, resp. můžete uvést nějaký příklad, kde by podle vás byla změna žádoucí?)\nTato otázka je k zodpovězení spíše pro samosprávu kraje, tedy zastupitelstvo, radu a hejtmana, než pro krajský úřad a jeho ředitele.\nObecně platí, že komise jsou poradními orgány rady kraje. Jejich počet, odvětvová struktura, personální obsazení i způsob práce jsou věcí rozhodování rady kraje. Podle informací, které má krajský úřad k dispozici, by mohly být ustaveny na zasedání rady kraje dne 2. 12. 2008.\nVýbory zastupitelstva kraje jsou kromě poradní často nositeli i kontrolních funkcí (zejména finanční výbor a kontrolní výbor). V demokratických poměrech je proto ctěna zásada, že do nich má přístup i opozice. Finanční, kontrolní a školský výbor jsou zakotveny přímo v zákoně (jsou povinné), ostatní výbory si zřizuje zastupitelstvo kraje dle potřeby. Ustavení výborů a jejich personální obsazení je věcí zastupitelstva kraje. Podle informací krajského úřadu lze předpokládat rozhodování o výborech (jejich ustavení) na zasedání zastupitelstva kraje dne 17. 12. 2008.\nProtože jde o výsostné kompetence a odpovědnost samosprávy kraje, nepřísluší krajskému úřadu, aby jakkoliv komentoval rozhodování o počtu výborů a komisí, jejich odvětvové struktuře a dalších aspektech jejich existence a fungování. Nepochybuji o tom, že nově zvolené samosprávné orgány kraje Vysočina rozhodnou o těchto otázkách se stejnými cíli, jako o nich rozhodly orgány kraje v předchozích dvou volebních obdobích, tedy tak, aby krajská samospráva fungovala co nejlépe, ve prospěch kraje a jeho obyvatel.\n3) Asistentky radních zůstanou na svých místech? Já mám informace, že nově zvolení radní si je mohou vybrat.\nKonečnou odpověď na tuto otázku zatím ještě neznáme. Vše je otázkou dohody, hledání optimálních variant. Z předběžných diskuzí je možné usuzovat, že asistentky radních zůstanou většinou u dosavadních resortů (tedy podle náplně stávajícího člena rady kraje, pro jehož agendu poskytovala příslušná asistentka organizačně administrativní servis). Takové řešení má velké výhody, zejména pro zajištění kontinuity, přenosu důležitých informací, kontaktů, termínů, komplexní návaznosti administrativy.\n4) Platí to, že nyní tedy bude vypsáno výběrové řízení na vedoucího oddělení kanceláře hejtmana - po paní Šteklové?\nAno, platí. Výběrové řízení na obsazení pozice vedoucí(ho) oddělení kanceláře hejtmana bylo již vypsáno a zveřejněno dne 10. 11. 2008.\n5) Jaké další technické změny a v jakém časovém období si vyžádá výměna politického vedení kraje?\nNepředjímáme žádné významné či prudké technické resp. spíše organizační a personální změny, vše ukáže až čas. Povolební situace by se v zásadě neměla výraznějším způsobem do činnosti krajského úřadu promítat. Krajský úřad má „usazenou“ strukturu, řádně pracuje, je řízen ředitelem, řediteli sekcí, vedoucími odborů, vedoucími oddělení, je naplňován poctivou prací odborně zdatných, pracovitých a čestných úředníků.\nDobře fungující úřad vedle solidního výkonu přenesené působnosti (státní správy) poskytoval v rámci samostatné působnosti (samosprávy kraje) kvalitní servis dosavadním samosprávným orgánům kraje a nepochybně jej bude ve stejné kvalitě a s profesionalitou a loajalitou poskytovat i orgánům nově zvoleným, novému zastupitelstvu, radě a hejtmanovi.\nZřejmě se postupně změní personální zastoupení kraje v různých poradních orgánech, pracovních komisích atd. pracujících při ústředních orgánech státu nebo např. při Asociaci krajů České republiky, v neziskovém sektoru a podobně. Zejména to platí v případech, že členem takové skupiny či takového orgánu je končící člen rady kraje. Jde však většinou o záležitosti samosprávných orgánů.\n6) Sociální demokraté hovoří o auditu krajského úřadu - v jakém čase by byl reálný?\nPřípadné provedení dalšího organizačně procesního posouzení krajského úřadu je možné v případě vzájemné dohody rady kraje a vedení krajského úřadu (tedy ředitele, tří sekčních ředitelů i vedoucích odborů sekretariátu hejtmana a sekretariátu ředitele). Pro takové rozhodnutí by bylo vhodné předem posoudit účelnost a efektivnost takového „auditu“. K této otázce se v diskuzích mezi novou radou kraje a vedením krajského úřadu pravděpodobně vrátíme.\nMožná nebude takové komplexní, vcelku nákladné, externím subjektem realizované posuzování třeba, jistě však bude docházet k opakovanému internímu posuzování a případně i k optimalizaci organizační struktury tak, aby bylo vytížení jednotlivých útvarů a koneckonců i jednotlivých úředníků rovnoměrné a aby struktura úřadu co nejlépe vyhovovala náplni práce úřadu, procesům a postupům. Jde o nikdy nekončící proces.\nV budoucnosti může do organizační struktury a pravidel fungování úřadu velmi citelně zasáhnout především projekt e-government, tedy proces elektronizace veřejné správy.\n7) ČSSD (i KSČM) mají odlišný názor na příp. dostavbu krajského úřadu. Způsobí to nějaké změny, resp. přehodnocení dosavadních rozhodnutí, zrušení studií atd.? (Pokud vím, tak už měla být v bývalých kasárnách O. Jaroše demolice.)\nV současné době probíhá územní řízení na dostavbu sídla kraje (areálu krajského úřadu) - budova D.\nZastupitelstvo kraje schválilo usnesením 0366/05/2008/ZK převod finančních prostředků ve výši 16,234 mil. Kč z Fondu strategických rezerv do rozpočtu kraje za účelem financování aktivit týkajících se sídla kraje. Usnesení je pochopitelně stále platné. Tyto prostředky se plánují využít pro demolici objektů v severní části areálu bývalých kasáren Otakara Jaroše v Jihlavě. Demolice je potřebné provést jednak pro budoucí komunikaci uvnitř areálu, z níž budou obsluhovány všechny investiční záměry v tomto území („krajská“ sídla VZP ČR, ČSSZ), jednak pro případnou dostavbu krajského úřadu nebo širšího administrativního komplexu. Vyhlášení veřejné zakázky na demoliční práce je připraveno. Před spuštěním realizace záměru dojde k ověření politické vůle nově zvolené rady kraje, v případě potřeby i zastupitelstva kraje.\nV současné době probíhá veřejná zakázka na Právní, technické, finančně-ekonomické a společensko-ekonomické posouzení a porovnání variant zajištění vybudování a provozu administrativního komplexu kraje Vysočina. Cílem je posoudit a nalézt optimální model a postup kraje pro pořízení a provozování tohoto komplexu.\nPodle předběžných informací krajského úřadu bych si netroufal tvrdit, že ČSSD a KSČM mají zcela odlišný názor na tuto zásadní otázku, než jaký měla dosavadní koalice stran tvořící radu kraje. Spíš předpokládáme snahu o určité modifikace záměru orientované směrem ke komplexnější účelovosti areálu (zaznamenali jsme např. úvahy o doplnění kongresového centra do projektu) apod.. Je možné, že dojde k určitým posunům a k nové formulaci investičních záměrů. I v takovém případě, nebude-li projekt zcela negován, budou dosud vytvořené podklady využitelné.\n8) K pátečnímu zasedání: Bude tam umožněn prostor pro vystoupení a prezentaci názoru odpůrcům spolupráce s KSČM (R. Vovsík, L. Švančara, E. Janderka), kteří chtějí na zasedání přijít a avizují, že u svých příznivců ocení i výrobu transparentů?\nProzatím nemáme žádnou oficiální informaci o tom, že bude někdo z veřejnosti žádat o vystoupení v rámci ustavujícího zasedání zastupitelstva kraje, které je plánováno na pátek 14. 11. 2008. e jeho žádost řešit předsedající.\nPlatí, že ustavující zasedání zastupitelstva kraje je stejně jako každé jiné zasedání tohoto samosprávného orgánu ze zákona veřejné. Ve svobodné, demokratické společnosti není žádným problémem, pokud lidé v publiku projeví takovou formou, která nenaruší nedovoleným či nepřiměřeným způsobem průběh jednání, svůj osobní názor.\n9) Ještě zcela laická otázka: Předpokládám, že na evropské dotace, resp. Radu regionu soudržnosti nebude mít "výměna vlády" žádný vliv. Kdo bude členem rady pro Jihovýchod místo M. Vystrčila?\nI toto je otázka spíše na samosprávné orgány, konkrétně na radu kraje. I po volbě hejtmana, jeho náměstků a dalších členů rady kraje zůstávají členové (a tedy také předseda Miloš Vystrčil) Výboru Regionální rady Regionu soudržnosti Jihovýchod ve svých pozicích. Protože jsou členové výboru za Vysočinu voleni Zastupitelstvem kraje Vysočina a členové výboru za Jihomoravský kraj Zastupitelstvem Jihomoravského kraje (8 + 8), může dojít ke změnám v obsazení výboru opět jen na základě usnesení těchto zastupitelstev. Není tedy v mé moci odpovědět na položenou otázku. Snad jen mohu uvést, že dle informací krajského úřadu není pravděpodobná nová volba členů výboru za Vysočinu na ustavujícím zasedání zastupitelstva kraje dne 14. 11. 2008.\nV Jihlavě dne 12. 11. 2008\nOdpovědi připravil: Ing. Bc. Zdeněk Kadlec, ředitel Krajského úřadu kraje Vysočina


Marek Švehla: Magor a jeho doba : Vzpomínky a biografie : Nejlepší audioknihy - Audioteka.cz\nAudiokniha Magor a jeho doba - autobiografie autora Marka Švehly, popisující jeho životní příběh ve velkých detailech a také kontextu doby, v níž se odehrával. Autor Marek Švehla. Čte Vladimír Hauser.\nIvan Martin Jirous, který později proslul jako opilec, výtržník a uznávaný básník, vstoupil na scénu v šedesátých letech jako neobvykle inteligentní, talentovaný mladý muž. Zájem o literaturu, výtvarné umění a hudbu u něho gradoval po nástupu normalizace v letech sedmdesátých, kdy se stal iniciátorem a ideovým vůdcem českého kulturního undergroundu, originální subkultury hledající svobodný prostor v prostředí neustálé státní kontroly. Z pozice manažera legendární skupiny Plastic People of the Universe se dostal do nevyhnutelného střetu s tajnou policií a komunistickou justicí. Na něm se formovala nejen Charta 77, ale i Jirousův osobní příběh odvahy a umanutosti, jeden z nejpozoruhodnější naší novodobé historie.\nŠkoda, že není namluvená celá kniha...\nMiloš Jakubíček 5. 8. 2021


RECENZE: Divadlem Disk se přehnala Vojna. Uchvátila temperamentem - TOPZINE.cz\nRECENZE: Divadlem Disk se přehnala Vojna. Uchvátila temperamentem\nTOPZINE.cz ➤ Divadlo ➤ Divadelní noviny ➤ Divadelní hry, představení - novinky a recenze ➤ RECENZE: Divadlem Disk se přehnala Vojna. Uchvátila temperamentem\nSoubor složený ze studentů činoherního herectví na DAMU funguje jako jedna duše, jedno tělo.\n21. 12. 2013 Redakce Vstoupit do diskuse\nVojna je dramatickou montáží lidové poezie sebrané Karlem Jaromírem Erbenem. Jejím autorem i režisérem byl Emil František Burian, který ji na prknech divadla D35 uvedl poprvé. Pro svou náročnost se Vojna dočkala dalšího inscenování jen pomálu. Studenti DAMU si však na tento herecký oříšek troufli a svým výkonem uchvátili osazenstvo Disku.\nNe vždy se dívka provdávala za svého milého…\nZdroj: Divadlo Disk, Tomáš Svoboda\nVojna v sobě spojuje hned několik prvků typických pro Burianovo divadlo. Těmi jsou především myšlenka syntetického divadla (rovnováha hudby, tance i hereckého projevu) a použití tzv. voice-bandu, tedy sborové recitace.\nStudenti DAMU zvládli syntetické divadlo i voice-band velkolepě, což poukazuje jak na jejich všestrannou řemeslnou vyspělost, tak na dokonalou sjednocenost souboru. Jejich nasazení je strhující a člověk jen těžko rozumí tomu, že dokážou udýchat náročné temperamentní choreografie, a přitom ještě zpívají čistě a bez použití mikrofonu.\nSoubor funguje jako jedna duše. Nikdo z herců nevyčnívá ani nezapadá a každý jako kdyby nesl příběh individuální i kolektivní zároveň.\nRežie Jaroslavy Šiktancové doslova vtahuje diváka do příběhu obyčejných venkovských lidí, kteří řeší vztahy milenecké, manželské, příbuzenské i vlastenecké, přičemž nad tím vším se jako přízrak vznáší vojna. Příběh však není explicitně vyprávěn. Je spíše poodkrýván, což činí inscenaci ještě přitažlivější.\nKulisy pro tuto inscenaci nejsou třeba. Herci dostatečně zaplňují a oživují prostor působivými choreografiemi Martina Packa.\nKostýmy jsou příjemně jednoduché a praktické. Zajímavé je výrazné líčení herců, které navozuje prostředí masopustu.\nTřešničkou na dortu je živá kapela, přičemž se přídavným jménem živá nemyslí pouhé z masa a kostí.\nVojna je skutečnou diváckou slastí. Umělci v ní totiž dávají vše, co mohou. Vnímavý divák cítí, že divadlo je jen krůček od exploze.\nVojna, Divadlo Disk, autor hudby a textu: E. F. Burian, režie: Jaroslava Šiktancová, choreografie: Martin Pacek, hrají: Michal Balcar, Vojtěch Bartoš, Izabela Firlová, Iva Holubová, Tereza Krippnerová, Marek Mikulášek, Michal Necpál, Marie Radová, Ondřej Vacke, Josefína Voverková, Marie Štípková a další\n1 Komentář RECENZE: Divadlem Disk se přehnala Vojna. Uchvátila temperamentem\nJméno 4. 6. 2014 at 11:05\nNelze než naprosto souhlasit. Vojna je jedním velkým působivým dílem, které rozhodně stojí za to vidět!


Máte zájem bydlet v krásném, slunném bytě v klidné části? Potřebujete byt o dispozici 2+kk? Právě pro vás mám připravený tento unikátní byt v novostavbě na ulici Přízřenická v Modřicích u Brna. Dostupnost automobilem cca 10 minut do centra Brna, autobusem, vlakem, nebo tramvají do 30 minut do centra Brna. Byt je v perfektním stavu, pronajímá se částečně zarízený. K nastěhování od 1. června, nebo dle domluvy. Pokud máte zájem o byt, kontaktujte našeho makléře a domluvte si s ním schůzku.


Zápis jednání kolegia sekce\nZápis z jednání Kolegia informatiky dne 11. února 1999\nPřítomni: Forst, Kratochvíl, Kučera, Panevová, Plášil, Pokorný, Vopěnka\nKontrola zápisu z předchozích dvou jednání - bez připomínek.\nChystají se volby do AS MFF. Katedry by měly do 2.3. navrhnout kandidáty.\nProděkan Kučera informoval o závěrečné zprávě o hospodaření fakulty. Finanční problémy fakulty se podařilo zvládnout, značnou měrou díky úsporám na naší sekci. Tím ovšem vznikl vnitřní dluh, který se bude během roku rozpouštět. Mírné uvolnění financí bychom mohli očekávat na konci února.\nTarifní řád UK je stále ještě ve fázi přípravy, jsou jasné pouze základní rysy: bude pouze deset tříd s přísnějšími podmínkami pro zařazování, naopak věkové skupiny budou pouze tři a budou mít volnější meze. Dobrou zprávou je, že UK a tudíž ani fakulta nebudou mít striktní mzdový limit (se sankcemi za překročení resp. vracením nedočerpaných prostředků). Bude pouze orientační limit pro vnitřní potřebu fakulty.\nUK se stala jediným subjektem, díky čemuž pro ni platí omezení až dosud platná pro fakultu: max. součet úvazků 1,9, souběžné prac. poměry nesmí být na stejnou činnost, max. 90 hodin měsíčně na dohody o činnosti, max. 100 hodin ročně na dohody o provedení práce.\nNa jaře se začne stěhovat archiv soudu, na podzim (nejpozději příští jaro) KNM. Získali jsme stavební povolení pro rekonstrukci budovy. Takže poslední, co chybí, jsou peníze. Pokud nebudou ani příští rok, fakulta začne uvažovat o havarijním řešení.\nFakulta bude muset požádat o akreditaci pro habilitační a jmenovací řízení. Proděkan Kučera informoval o přípravě podkladů.\nNa výzkumné záměry přijde asi 39 mil. Kč. Problém je v tom, že se pro ně musí vést oddělené účetnictví - fakulta se proto bude snažit vyhnout rozdělování úvazku osob mezi institucionální peníze a peníze ze záměrů.\nKatedry musí připravit podklady pro Výroční zprávu UK, zjm. nejvýznamnější výsledky vědecké práce a účast jednotlivců na činnosti významných institucí, a odevzdat je proděkanu Kučerovi nebo dr. Stiborové.\nDo 15.3. je možné navrhnout vynikajícího studenta pregraduálního nebo postgraduálního studia na cenu rektora.\nProděkan Kučera apeloval na získávání finančních prostředků také z jiných zdrojů. Kol. Forst upozornil zjm. na odbor Podpora tvůrčí činnosti studentů ve FRVŠ, kde je členem komise - letos tam nebyla jediná naše žádost.\nProběhla diskuse o současných aktivitách kolem nového zařazení matematiky a informatiky v Klasifikaci kmenových oborů. Podle názoru kolegia je návrh komise vedené prof. Kurzweilem poplatný jejímu složení a naprosto nevystihuje současné domácí a zahraniční trendy v oboru. Zařazení obou věd mimo rámec přírodních věd považuje kolegium za velkou chybu. Kol. Pokorný připraví první verzi našeho vlastního návrhu.\nKol. Pokorný a Plášil si stěžovali na nevhodné chování obsluhy restaurace Zemský dům. Proděkan Kučera přinese kopii smlouvy, aby ji kolegium mohlo posoudit, mj. i vzhledem k blížícímu se konci pronájmu (konec roku).\nKol. Forst informoval o zprovoznění sekčního servru veřejných PGP klíčů (http://pgp.ms.mff.cuni.cz) a oficiální certifikační autority sekce (security@ms.mff.cuni.cz), jejíž klíč je podepsán zástupci organizace spravující národní server veřejných klíčů (http://www.pgp.cz) a registrované v mezinárodní síti servrů veřejných klíčů. Další informace jsou k dispozici na URL (http://www.ms.mff.cuni.cz/local/pgp.html.


Listopadové setkání uživatelů seznamky s tvůrci | ELITE Date\nJiž podruhé jsme se setkali s Vámi - uživateli seznamky ELITE Date a tentokráte v hojnějším počtu než při setkání předchozím. Poprvé jsme pro plánování setkání využili náš rezervační systém a tak nás aspoň nemuselo čekat překvapení v podobě nepředpovídatelného množství zájemců.\nSetkání probíhalo v prostředí příjemné kavárny Pražírna v Praze, poblíž stanice metra I.P.Pavlova.\nTentokráte se nám sice nepředstavil žádný pár, jemuž u nás seznámení vyšlo, nicméně i tak byla společnost příjemná.\nBěhem povídání jsme nasbírali velké množství podnětů a výtek, z nichž nemalá čás vás v nejbližší době na naší seznamce v realizované podobě čeká.\nDěkujeme za váš zájem a těšíme se zase na další setkání - pravděpodobně v půlce ledna!