Průzkum mezi lezci na Lezci\nJací jsou čtenáři Lezce?\nMilí lezci, před nedávnem (v listopadu 2009) jsem na těchto stránkách měla umístěný dotazník pro svoji diplomovou práci pod názvem „Výběrový experiment – preference horolezců při výběru lezeckých oblastí“.\nJeště jednou bych ráda všem, kteří se výzkumu účastnili, poděkovala za spolupráci, protože i díky Vám získala moje práce 1. místo v soutěži SVOČ. Dnes bych se s Vámi ráda o některé výsledky tohoto výzkumu podělila. Nebudu Vás zatěžovat celou svojí diplomovou prací, chtěla bych Vás seznámit především s výsledky analýzy sebraných dat, které by Vás mohly zajímat nejvíce.\nCílem mého výzkumu bylo vytvořit pomocí metody výběrového experimentu (druhá část dotazníku) model poptávky po rekreaci po skalním lezení v České republice a zjistit tak, které faktory ovlivňují Vás, lezce, při rozhodování, kam pojedete lézt, nejvíce. Dále jsem se snažila vypočítat, jaká je mezní ochota platit za změny těchto faktorů.\nJiž po prvním dnu spuštění dotazníku jsem od Vás získala neuvěřitelných 356 odpovědí, za které Vám tímto ještě jednou velmi děkuji. Celkem Vás pak odpovědělo 548. Z těchto odpovědí bylo 382 použitelných pro další analýzu.\nZ analýzy vyplynulo, že všechny faktory jsou pro Vás významné. Nevýznamnějším faktorem vyšla ovšem jednoznačně „přeplněnost oblasti“. Mezní ochota platit za nepřeplněnou oblast vyšla 370 Kč (lidštěji řečeno na kolik si ceníte nepřeplněnou oblast oproti přeplněné :)). Nejvíce negativně na Vás působí urbální krajina (mezní ochota platit vyšla –328 Kč). Faktor „typ horniny“ je pro Vás také významný. Nejvíce si ceníte pískovce (mezní ochota platit vyšla 284 Kč), dále vápence a nejméně oblíbená je žula.\nNejméně důležitým faktorem při rozhodování, kam se pojede lézt, vyšla vzdálenost.\nV následujícím textu je uvedena socio-ekonomická struktura dotazovaných, kteří se účastnili výzkumu.\nVe zkoumaném vzorku výrazně převažovali muži nad ženami. Jak ukazuje graf č. 1, ze 378 respondentů bylo 86% mužů a pouhých 14% žen.\nGraf 1: Struktura respondentů podle pohlaví, N=378\nZdroj: Vlastní analýza\nPrůměrný věk respondentů je 28 let, což přesně odpovídá evropskému (lezeckému) průměru. Nejmladšímu respondentovi bylo 13 let a nejstaršímu 56.\nVe vzorku byli zastoupeny osoby ze všech krajů ČR. Jak je patrné z grafu č. 2, nejvíce respondentů (26%) pobývá v hlavním městě Praze, v Jihomoravském kraji (14%) a v Libereckém kraji (10%). Nejméně respondentů je z Karlovarského kraje (1%). Zbytek krajů je zastoupen rovnoměrně. Na otázku odpovědělo celkem 377 respondentů.\nGraf 2: Struktura respondentů podle krajů, N=377\nGraf č. 3 znázorňuje strukturu respondentů podle nejvyššího dosaženého vzdělání. Více než polovina (z celkového počtu 373 respondentů) má ukončené vysokoškolské vzdělání, 4% ukončila vyšší odbornou školu, 38% má středoškolské vzdělání s maturitou a pouze 7% nemá maturitu. Míra vzdělanosti je ovšem ovlivněna faktem, že 43% respondentů uvedlo, že ještě studují, tudíž lze předpokládat, že jejich uvedené nejvyšší vzdělání nebude konečné.\nSrovnáme-li tyto údaje s daty ČSÚ ze sčítání lidu z roku 2001, kdy činil podíl osob s úplným středním a vyšším vzděláním v celostátním úhrnu 34,2 % a podíl vysokoškoláků 11,8 %, je u dotazovaného vzorku horolezců patrná nadprůměrná vzdělanost.\nGraf 3: Struktura respondentů podle nejvyššího dosaženého vzdělání, N=373\nDle ekonomického postavení se průzkumu účastnilo nejvíce osob zaměstnaných na hlavní pracovní poměr (42%) a studentů (31% studentů a 12% pracujících studentů). Pouze jedna odpovídající odpověděla, že je na mateřské dovolené, jeden respondent je důchodce. Celkem odpovědělo na otázku 378 respondentů.\nGraf 4: Struktura respondentů podle ekonomického postavení, N=378\nÚdaje o výši čistého příjmu uvádějí (na otázku odpovědělo 350 respondentů), že nejvíce byla ve vzorku zastoupena skupina lidí v rozpětí příjmů 0 - 5.500 Kč (64%) a dále příjem v rozmezí 18.001 Kč – 35.000 Kč. Strukturu respondentů podle výši čistého příjmu názorně představuje graf č. 5.\nGraf 5: Struktura respondentů podle výše příjmu, N=350\nPrůměrný plat z 325-ti respondentů (respondenti bez vlastního příjmu nebyli započítáni) tedy činí 27.155,74 Kč.\nDle informací ČSÚ činil průměrný plat v roce 2009 za měsíc listopad 23.350 Kč. Z toho lze vyvodit, že příjem dotázaných horolezců je vyšší než celorepublikový průměr.\nGraf č. 6 znázorňuje oblíbenost jednotlivých horolezeckých disciplín mezi respondenty. Nejvíce respondentů se věnuje skalnímu lezení, druhá nejoblíbenější disciplína je lezení na umělé stěně, dále bouldering, lezení v ledech a nejméně respondentů se věnuje via ferratam.\nGraf 6: Oblíbenost jednotlivých horolezeckých disciplín, N=372\nVe vzorku lezců jsou rovnoměrně zastoupeni jak nováčci, tak zkušení lezci. Nejméně zkušený lezec se věnuje lezení 3/4 roku. Naopak tři nejzkušenější respondenti uvedli, že se lezení věnují již 35 let. Průměr z 342 lezců, kteří na otázku odpověděli, vyšel 9,1 let. 70% respondentů se lezení věnuje do 10ti let. Graf č. 9 znázorňuje rozložení lezců podle počtu let, po které se této aktivitě věnují.\nGraf 7: Struktura respondentů podle počtu let, kterým se věnují lezení, N=342\nTabulka č. 1 a graf č. 8 znázorňují frekvenci lezení v závislosti na ročním období. Zajímavé je zjištění, že frekvence lezení se v průběhu jednotlivých ročních období příliš neliší. Nejvíce respondentů se věnuje lezení 2x týdně po celý rok.\nTab. 1: Frekvence lezení v jednotlivých měsíčních intervalech\nGraf 8: Frekvence lezení v jednotlivých měsíčních intervalech, N=340\nNásledující graf č. 9 ukazuje strukturu respondentů podle vyspělosti. Nejvíce respondentů se považuje za středně pokročilé (44%) až pokročilé (33%) lezce. Jedenáct dotazovaných na tuto otázku odmítlo odpovědět.\nGraf 9: Struktura respondentů podle vyspělosti, N=371\nPokročilost lezců dokazuje i otázka, která zjišťovala, jaké obtížnosti cest respondenti lezou na umělé stěně a na skále.\nVzhledem k tomu, že existuje několik různých stupnic, kterými se dá lezecká obtížnost měřit, měli respondenti pro jednotnější interpretaci odpovědět ve stupnici UIAA (zadáním kladného čísla). Tento fakt se ovšem u některých (zejména pískovcových) lezců projevil nelibostí, kterou vyjádřili v následujících komentářích. Vzhledem k tomu, že tato otázka nepatřila k nejrelevantnějším, se autorka rozhodla jednotnou stupnici ponechat z důvodu již výše zmíněné snadnější a jednotnější interpretace výsledků.\nVýsledky ukázaly, že lezci v průměru lezou obtížnost 7- na stěně a 7+ na skále. Nejméně vyspělý lezec uvedl obtížnost 3 na skále a 5 na stěně. Deset nejvyspělejších lezců pak zdolává obtížnost 10 (zajímavostí je, že nejmladšímu z těchto lezců je pouhých 17 let!).\nDále bylo zjištěno, že lezci preferují lezení na skále před lezením na umělé stěně. Výsledky ukázaly, že 97% lezců (z 374) preferuje lezení v přírodě na skále před lezením na umělé stěně. Pouhá 3% respondentů preferuje lezení na umělé stěně. Všichni respondenti preferující umělou stěnu před skálou uvedli, že pobývají v některém z velkých měst (Praha, Brno a Liberec).\n70% dotazovaných (z 378) odpovědělo, že při lezení lezou jako první, 23% respondentů lezou cesty jako první i jako druzí a pouhých 7% uvedlo, že lezou pouze jako druzí. Tato informace je důležitá zejména z důvodu bezpečnosti, protože prvolezec se vystavuje nebezpečí pádu do jištění. Druholezec, jištěn po celou dobu lanem shora, není tomuto riziku vystaven.\nRiziko úrazu při pádu prvolezce roste s menším množstvím pevného jištění v cestách (v ČR zejména pískovcové oblasti). Z těchto prvolezců pak 32% uvedlo, že preferuje právě pískovcové lezení.\nGraf 10: Struktura respondentů podle pořadí lezení, N=378\nNásledující graf č. 11 znázorňuje rozvrstvení preferencí horniny.\nNejvíce preferovanou horninou mezi horolezci je pískovec (34%) a vápenec (30%). 13% preferuje při lezení žulu a 20-ti% dotazovaných na typu horniny nezáleží. 3% dotazovaných uvedlo preferenci jiné horniny. Mezi jmenované patřily: andezit, buližník, slepenec a led. Na otázku odpovědělo celkem 379 respondentů.\nGraf 11: Struktura respondentů podle preference horniny, N=379\nDále je z výsledků patrné, že z 360-ti dotázaných lezců, tráví nejvíce času lezením v ČR 81%. Lezením v zahraničí tráví více času pouze 19%.\nV rámci ČR se jeví jako nejvíce navštěvované oblasti:\nČeský Ráj (1527 návštěv za rok 2009),\nLabské pískovce (1423 návštěv za rok 2009),\nMoravský Kras (1348 návštěv za rok 2009) a\nAdršpach (1299 návštěv za rok 2009).\nPodrobnější informace poskytuje tabulka č. 2 (pozn: tabulka neobsahuje všechny lezecké oblasti v ČR, ale pouze ty, které byly lezci zmiňované jako nejnavštěvovanější).\nTab. 2: Návštěvnost lezeckých oblastí v roce 2009\n*\tvčetně oblastí: Labák, Sněžník, Rájec, Tisá, Ostrov, Bělá\n** včetně oblastí: Panteon, Malá Skála, Prachovcké skály, Hruboskalsko, Příhrazy, Drábské Světničky, Sedmihoří\n*** včetně oblastí: Křížový Vrch, Ostaš, Teplické skály\n**** včetně oblastí: Černolické skály, Kácov, Srbsko, Hlubočepské plotny\n***** včetně oblastí: Hříměždice, Kamýk, Lomy nad Velkou, Mařenka, Roviště, Skály u\nPakosty, Velká, Zvírotice, Županovice\n****** včetně oblastí: Sklárna, Viklany\nZ dotazníku dále vyplynulo, že míra organizovanosti vs. neorganizovanosti lezců je zhruba stejná.\n54% dotazovaných (z 377) je členem Českého horolezeckého svazu. Zbylých 46% členem Českého horolezeckého svazu není.\nGraf 13: Počet členů Českého horolezeckého svazu, N=377\nGraf č. 14 ukazuje, že jednoznačně nejvyužívanějším dopravním prostředkem, kterým se lezci do oblasti dopravují, je auto. 46% dotazovaných (z 378) uvedlo, že se nejčastěji dopravuje vlastním automobilem a 41% využívá svezení se se spolulezcem. Zbývajících 13% respondentů se dopravuje do skal vlakem, autobusem, na kole nebo pěšky.\nGraf 14: Struktura respondentů dle dopravního prostředku pro dopravu do lezecké oblasti, N=378\nGábina [úpravy] 21:50 22.04.2010 Tisk\nGeneralizace... 22:24:39 22.04.2010\nZajímavý nápad vyčíslení mezní hodnoty faktorů, v diskuzi bych se asi zamyslel nad (ne)možností generalizace - to by pak přeplněné žulové Roviště o víkendu moc neodpovídalo zjištěným výsledkům.\nJinak metodologicky i celkově asi nadprůměrně zpracovaná diplomka a rád jsem se mrknul na interpretaci výsledků.\nRe: Generalizace... 06:58:57 23.04.2010\nsouhlas...zajímavý...a asi vcelku hodně slušně zpracovaný...a nějakejch 350 odpovědí, to už je dobrej vzorek...\nRe: Generalizace... 17:34:21 26.04.2010\nVzorek je to peknej, ale ja mam velkou spoustu kamaradu lezcu, kteri na internet pravidelne nebo vubec nechodej. Jsou to pani lezci, mohli by nas ucit, jen nesedej v kanclu ... to by urcite hodne ovlivnilo jak statistiku prijmu, tak vekove rozlozeni a prumernou dobu lezeni. Obvzlast klasici lezeni veku 50+ te s internetem poslou nekam :-)\nZajímavá práce 22:48:58 22.04.2010\nV tabulce šest hvězdiček patří k Petrohradu, jinak chválím, lecos mi to objasnilo.\nU příjmových skupin jsem užasl, jak jsou lezci movití, já měl pocit, že převážně jsme malinko socky.\nRe: Zajímavá práce 17:10:04 25.04.2010\nNepatří, celkem určitě patří spíše k Žihelsku.\nVzdělání 22:51:20 22.04.2010\n50% lezců má jen základní vzdělání? Není to jen špatný vzorek respondentů?\nRe: Vzdělání 22:57:30 22.04.2010\nHmmm, není modrá jako modrá :-)))\nRe: Vzdělání 23:14:20 22.04.2010\nRe: Vzdělání 23:07:56 22.04.2010\nJsi se přehlídl. Ty barvy v grafu jsou si hodně podobný. Navíc je to i vysvětlený v textu\nRe: Vzdělání 13:02:12 23.04.2010\nchlap...nerozlišuje odstíny modré barvy, myslim, ze základní škole patří 3%, ta pulka je VŠ ne? :-)\nRe: Vzdělání 13:37:40 24.04.2010\nJojo díky za upozornění :). Opravdu jsem ty barvy nerozeznal. Ještě před odesláním toho mého příspěvku na to koukám a říkám si "ještě to jednou zkontroluju ať ze sebe nedělám vola" a kontroluju a pořád mi přijde, že půlka z nás jsme lezců ztežka vychodila základku. Hold není modrá jako modrá.\nNicméně opravdový výsledek mě potěšil :).\nvzdělání 23:36:34 22.04.2010\nděvče nemarni čas písáním p----n a radši jdi lozit!!!\nRe: vzdělání 08:00:32 23.04.2010\nKdyž děláš diplomku, tak nad ní nějaký čas musíš strávit. Ale to téma -hmmm- velký přínos pro vývoj lezení:)\nRe: vzdělání 11:48:10 24.04.2010\nPrávě jsme se dozvěděli, že lezci jsou z valné části vzdělaní lidé a tys to takhle pohnojil.\nA jako CO? 01:39:25 23.04.2010\nA básník tím chce říct jako CO??? Blběji vyplýtvaný čas nad nesmyslnými grafy jsem už dlouho neviděl. Vidím že revolta a unergroundový životní styl lezců se už přesunul směrem s cypatou dobou, do světa grafů, ekonomiky, kokotiky, pičotiky........\nRe: A jako CO? 07:58:45 23.04.2010\nto akoze lezci namiesto lezenia kokotuju a picuju na weboch?\nRe: A jako CO? 08:24:01 23.04.2010\nDiplomka nemusí nutně vyřešit nějakou bolest světa. Stačí, když ukáže, že to v profesním životě bude umět. Když tomu nerozumíš, tak do toho nekecej.\nRe: A jako CO? 23:08:16 23.04.2010\nBlče, co to meleš o plýtvání času?! To TY marníš čas nesmyslným kritizováním. Studoval jsi někdy, nebo patříš do té 3%-ní skupiny(ZŠ). Nejlepší je, když děláš diplomovou práci, která tě baví. Je to skvělý nápad! Nejdřív si prosím přečti úvod, aby jsi pochopil o co jde. Takovou to nesmyslnou kritiku mám nejradši. Lezní zdar\nchudej vzdělanej rebelující pískař s vlastním autem 07:32:45 23.04.2010\nGábino, neber tak, že se navážím Tvojí práce, ale kdybych Ti tu diplomku oponoval, asi bych uvedl, že u Grafu 2 by bylo zajímavější dokumentovat % lezců v tom kterém kraji než jejich počty, že nelze usuzovat na vzdělání horolezců, protože z tohoto hlediska je výběr (vyžadující PC gramotnost) nereprezentativní, u grafu 7 by stálo zato filtrovat abys tam neměla pýky po 5ti letech, že nerozumím interpretaci grafu 8 (co je na ose y, proč je to spojitá čára a ne např. třídy podle intervalu počtů respondentů) a hlavně, co z toho všeho vyplývá. Něco jako že typickej českej lezec je chudej vzdělanej rebelující pískař s vlastním autem (to je jak do seznamky;) nebo tak něco.\nRe: chudej vzdělanej rebelující pískař s vlastním autem 07:53:05 23.04.2010\njj, ku grafu 7 by mohol pomoct spravit ho po 10 rokov so zvacsujucimi sa rozpetiami rokov alebo spravit kumulativny graf.\nRe: chudej vzdělanej rebelující pískař s vlastním autem 08:01:16 23.04.2010\nKumulativní graf by to asi nevyřešil, zase bys tam měl skoky. A proměnné měřítko na ose x by bylo myslím matoucí. Spíš bych ty pýky nějak zkusil rozpustit do okolí, byť to asi není moc metodickej postup.\nRe: chudej vzdělanej rebelující pískař s vlastním autem 08:16:31 23.04.2010\nMoc jsem to nepochopil, jak bys filtroval graf č. 7, aby tam nebyly ty tvoje pýky?\nRe: chudej vzdělanej rebelující pískař s vlastním autem 10:01:08 23.04.2010\nTřeba že hodnota každýho sloupce kromě dvou krajních by byla medián ze sebe sama + dvou okolních sloupců s tím, že by hodnoty sloupců nebyly počty respondentů, ale procenta (ty jsou takový víc slizký) a s tím, že bych aplikaci příslušnýho mediánovýho filtru uvedl a zdůvodnil - za to by mi snad nikdo hlavu neutrch, ne? Co vy na to, lezoucí statistici?\nRe: chudej vzdělanej rebelující pískař s vlastním autem 12:46:44 03.05.2010\nMožná by nad 20 let bylo alespoň pro prezentaci lepší mít kategorie po pěti letech, stejně to naprostá většina zaokrouhlovala.\nRe: chudej vzdělanej rebelující pískař s vlastním autem 08:17:28 23.04.2010\nA za takové hrubky jako "20-ti" nebo neznalost rozdílu mezi "20%" a "20 %" by nás na fakultě pěkně zjebali. Mě zjebali za to, že neznám rozdíl mezi řídící a řídicí. Rozhodně by to za jedna nebylo, natož nějaká SVOČka.\nRe: chudej vzdělanej rebelující pískař s vlastním autem 09:03:13 23.04.2010\nKdyž tě tam zjebali tak to asi studuješ spíš fuckultu než fakultu, ne?\nRe: chudej vzdělanej rebelující pískař s vlastním autem 12:27:09 25.04.2010\nMě se taky při obhajobě bakalářky ptali na rozdíl mezi řídící a řídicí :-) doteďka to neumim slušně vysvětlit :-)\nRe: chudej vzdělanej rebelující pískař s vlastním autem 08:59:18 26.04.2010\nJe to stejný rozdíl jako mezi píšící a psací. Řídicí je něco, co je určeno k řízení. Řídící, je něco, co zrovna teď něco řídí. Podobně hasící x hasicí (přístroj), kropící x kropicí (vůz), vodící x vodicí (pes).\nDobra praca 07:50:50 23.04.2010\nDobra praca, moja pochvala. Mozes dat niekde aj celu verziu na stiahnutie? Rad by som si pozrel aj dalsie veci. Mimochodom k akemu oboru sa da robit takato diplomovka?\nPavlovské vrchy x Štramberk 07:51:27 23.04.2010\nJak je myšlena oblast Pavlovské vrchy = známá pod názvem "Pálava" na jihu Moravy u Mikulova (Horní Věstonice) a Štramberk (obec Štramberk) = starý lom a Váńův kámen na severu Moravy u Nového Jičína?\nRe: Pavlovské vrchy x Štramberk 09:00:32 23.04.2010\nTaké se domnívám, že je již na čase, aby jste si na Lezci Štramberk geograficky správně zařadili.\nJako relevantní zdroj informací doporučuji tento odkaz:\nRe: Pavlovské vrchy x Štramberk 13:28:24 23.04.2010\nNa Lezci je Štramberk pod Severní Moravou (tedy možná to tam někdo dnes hejbnul). Je to špatně Jirko? Na SO je rovněž SM. Já tam nelezl.\nRe: Pavlovské vrchy x Štramberk 14:51:56 23.04.2010\nŠtramberk je na Severní Moravě, ale Pavlovské vrchy jsou na jihu Jižní Moravy. Tzn., že Štramberské skály jsou více než 150km severněji od Pavlovských vrchů.\nSnad to už takto bude srozumitelnější.\nRe: Pavlovské vrchy x Štramberk 15:10:22 23.04.2010\nJo tabulka z diplomovky? Zajíamvé rozčlenění terénů:). Já koukal aktuálně do databáze cest na lezci, docela to ujde, Š na severu, P na jihu.\nRe: Pavlovské vrchy x Štramberk 15:15:35 23.04.2010\nAjaj, sem se blbě podíval:) Tam je dvojáků až hrůůůza! Sektory taky podivný, Arboretum,...\nSlibuju že to porovnám (jde se lézt). Kruciš, zapisujte ty cesty trošku pořádnějc děcka.\nRe: Pavlovské vrchy x Štramberk 15:44:01 23.04.2010\n…, bez autorů cest, datumů jejich vzniku, chybějící celé skalní oblasti regionu … atd.\nAle to už si musíte pořešit sami (;-).\nRespondenti 07:57:17 23.04.2010\nMna by este zaujimalo, ci bol jedinym zdrojom respondentov lezec.cz, alebo si mala odpovedacov aj odinakial. Mohlo by to trosku ovplyvnit zovseobecnitelnost vysledkov na celu lezecku komunitu v CR.\nRe: Respondenti 14:19:40 23.04.2010\nRespondenti byli pouze z lezce.cz.\nVzorek reprezentativní samozřejmě nebyl. Pro kvalitní reprezentativní výzkum by bylo potřeba více času i finančních prostředků.\nV rámci diplomové práce byla ale tato data dostačující.\nDobrá práce 08:22:50 23.04.2010\nvypadá to na poctivou práci.\nChtěl bych se ale zeptat na pár věcí:\n1. Proč jsi nerozdělila (graf 6) bouldering na skalní a indoor? Takhle se ti překrývají kategorie.\n2. Jak je definována vyspělost lezce?\n3. Byly otázky s možností výběru více odpovědí, nebo jedné? (grafy 10, 11, 14)\n4. Jak jsi dospěla k vyčíslení té mezní ochoty? To by mi připadalo nejzajímavější.\n5. Co je to SVOČ?\n6. Lezeš? Jak dlouho a jak moc?\nDíky za práci a zájem 08:42:14 23.04.2010\nGábino, již jsem psal mailem, ale zde ještě jednou, děkuji moc za práci a také za zveřejnění této zprávy. A rovněž jsem rád za ohlasy a hluboký zájem čtenářů. Průzkum i další diskusi kolem něj se pokusíme maximálně využít ve prospěch dalšího rozvoje Lezce. Díky a hore zdar.\ndiplomka? 09:40:44 23.04.2010\nZa mě byla SVOČ práce na střední škole. Jako středoškolská práce asi dobré. Pokud to má být opravdu diplomka, můj osobní názor je, že to za moc nestojí. Tvá práce s Excelem OK, ale ... Mohl bych dát víc subjektivních názorů, jako že nevěřím, že na Broumovsku je srovnatelná návštěvnost s Labskými pískovci (už jenom kvůli tomu, že je tam o pět měsíců kratší sezona), nebo že v našem (vysokoškolském!!) HO je lidí vyučených procentuelně stejně jako u Tebe v rámci celé republiky. Objektivně ale není Mařenka žula. Objektivně (jak už tu někdo výše napsal) jsi nerozlišila indoor lezení na boulder a lano (což jsi udělala u venkovního lezení), zimní lezení jsi vůbec omezila pouze na ledy (existují i sportovní mixy i klasické mixy - zimní Tatry) atd.\nZkrátka na gympl dobré, rád bych si to přečetl, ale i s oponenturou.\nRe: diplomka? 09:44:33 23.04.2010\na co aspon (i kdyz nic nerikajici) podpis? ale chci jen rict, te pokud odpovědělo x-krát víc lidí z Broumovska, než lidí kteří jezdí do Labáku, tak se bude jevit oblíbenější oblast Broumovska...ale to je tak u každýho výzkumu...\nRe: diplomka? 13:57:47 23.04.2010\nneni, na pruzkum, pokud ma byt aspon trochu vypovidajici, maji odpovidat lidi, ktere si Ty vyberes (podle presne a prisne danych kriterii). Tady statisticky zpracovala vsechny, kteri odpovedeli.\nTreba bych to poopravil tak, ze bych si vzal oficialni cisla o prijmech obyvatel a kdyby treba 20 - 25 000 bralo 17 procent obyvatel, pak bych namatkou vybral ze slozky lezcu s prijmy 20-25 tis jenom tolik odpovedi, aby to dalo 17 procent toho konecneho zpracovavaneho souboru. Takze treba studenti by ze 40 procent museli klesnout, co ja vim? snad nekam na 15 procent. (Mimochodem, neni v Cechach bohatsi lezec nez student, nemate taky ten dojem?)\nNebo vymyslet nejakou jinou metodiku - chytrych knih je na to dost. Tohle totiz teprve dela tu odbornou cinnost v tom SVOC.\nRe: diplomka? 16:22:06 23.04.2010\nMají odpovídat lidi, které si ty vybereš? Pokud chceš použít statistickou inferenci, tak asi přesně naopak.\nRe: diplomka? 20:03:48 23.04.2010\npřesně tak,když si ty sám daný lidi vybereš, tak to je právě ovlivněnej průzkum...když budu chtít dokázat že hodně lidí nosí zubní protézu tak půjdu před duchoďák...pokud budu chtít dokázat že zubní protézu nenosí nikdo, půjdu před mateřskou školku...to se ti zdá jako něco vypovídající průzkum??\nRe: diplomka? 15:41:34 27.04.2010\nNo ale přesně to udělala tím, že použila jen dotazník na internetu. Zrovna tenhle jediný vstup dle mého v podstatě znehodnotil celou práci právě tím, že již dopředu vybral určitý "typ" respondentů.\nRe: diplomka? 09:50:33 23.04.2010\nObjektivně vzato a vizuálně posouzeno bys na Mařeně v menšině asi i nějakou tu žulu našel - nejsem geolog ale ta skála se mi zdá celkem různorodá.\nRe: diplomka? 22:42:02 23.04.2010\nžula na mařence? nabízím sázku že nenajdeš. teda že nenajdeš to, co je v geologii označováno jako žula. najdeš tam vyvřelolit jakýsi, více či méně přeměněný, ale žulu fakt ne\nRe: diplomka? 06:51:05 26.04.2010\nV horní části stěny, už nepamatuju si kde, jsou takový žíly.. na to že to je žula bych si nevsadil, ale je to najednou uplně jiný než ten zbylej buližník nebo co to je - připadlo mi to jako neopracovanej obrubník.\nRe: diplomka? 19:03:19 29.04.2010\nMarenka je metamorfovany tuf - puvodne vulkanicky material premeneny tlakem a teplotou. Nejaky zily kremene nahore mozna jsou, ale zula opravdu nee..\nhistorie 09:53:18 23.04.2010\nJe to zajímavý, ale ještě zajímavější by bylo udělat výzkum jaká je tendence, tj. jak se to za poslední roky mění - zda např. přibejvá bulderáků a jak rychle apod.\nškatulkování 10:43:27 23.04.2010\ncelkem mě pobavil následující odstavec:\nZ toho by se dalo vyvodit, že těch 7% preferujících bezpečnost jsou vlastně ti jediní co mají rozum.\nDále se mi moc líbí přepočet oblasti a stylu lezení na peníze..\nAnkety jsem se ze zvědavosti také zůčastnil. Chápu to jako zajímavé a asi i bezvadně zpracované téma DP. Zde to beru primárně jako statistické info pro pobavení. Ale nemyslím si, že by prezentovaná data cokoliv reálně vypovídala o lezení, nebo lidech co lezou.\nRe: škatulkování 11:06:27 23.04.2010\nChápu tvůj postoj. Naopak já jako admin Lezce budu tento průzkum hájit, pro mě význam má :)\nA k tomu jen ocituji z definice na wiki: "Průzkum veřejného mínění je druh sociologického výzkumu, jehož cílem je zjistit rozložení určitých názorů v populaci či konkrétní části společnosti. Provádí ho zejména specializované agentury (v Česku např. STEM nebo SC&C, z vědeckých ústavů zabývajících se tímto výzkumem např. Centrum pro výzkum veřejného mínění) většinou pro média, politiky nebo větší firmy, kteří jeho výsledků hojně využívají. Používá se také k účelům čistě vědeckým.\nProvádí se tím způsobem, že vyškolený pracovník agentury (tzv. tazatel) předloží vybraným lidem (tzv. respondentům) otázku a nabídne možnosti odpovědi (většinou jsou to: ano - spíše ano - ne - spíše ne - nevím). Spolehlivost průzkumu závisí na výběru respondentů, to je buď zcela náhodně (někdy i zastavováním lidí na ulici - tzv. bleskový průzkum), nebo tak, aby rozložení některých vlastností respondentů (např. věk, vzdělání, náboženství, bydliště apod.) v jejich počtu odpovídalo rozložení těchto vlastností v populaci. Respondentů obvykle bývá kolem tisíce, u bleskových průzkumů, které jsou méně spolehlivé, i kolem tří set.\nMéně fundovanou formou průzkumu veřejného mínění, kterou užívají a obvykle si i samy vytváří většinou média, kde není kladen takový důraz na výběr respondentů, je anketa."\nRe: škatulkování 12:40:50 23.04.2010\nZdůraznil bych z toho větu "Spolehlivost průzkumu závisí na výběru respondentů". Popsaná data jsou ze "self-selected" vzorku, tenhle "bias" vzorku obecně znemožňuje dělat z průzkumu závěry pro celou populaci lezců.\nVýsledky NEJSOU spolehlivější než kdybych\nučinil pozorování na skalách metodou "kouknu a vidím" - lezčíci jezdí do skal ponejvíce autama (80%), radši lezou venku (72%), většina leze i na prvním (64%), jsou nadprůměrně vzdělaní,... atd. Čísla, grafy a tabulky v tomhle případě vytváří spíše mlhu, celková platnost dat je neznámá.\nZískat kvalitní data je bohužel velmi pracné / drahé. Specializované agentury se neliší použitím nějakých zázračných statistických metod, ale kvalitním vzorkem.\nRe: škatulkování 13:29:09 23.04.2010\nVe všem máš sice pravdu, ale představ si čistě hypoteticky, že píšeš diplomku a na tvůj výtvor ti přilítne takovejhle oponentskej posudek. To nepotěší.\nRe: škatulkování 13:52:10 23.04.2010\nNo to by nepotěšilo, proto je potřeba do úvodu a závěru napsat něco jako "platnost výsledků pro celou populaci je omezená způsobem výběru vzorku ... pořídit data na reprezentativním vzorku nešlo...". Předpokládám že v tom co Gábina odevzdává něco takového napsaného je nebo bude :-) Pokud u toho oboru má diplomka prokázat že autor zvládá statistické zpracování výběrového průzkumu, tak kvalitně zpracovaná nekvalitní data to prokážou.\nRe: škatulkování 14:03:02 23.04.2010\nJistě. Ale myslím, že zde je v Gábinině článku od začátku naprosto průhledně popsáno, o co jde. Tedy si každý může udělat hned obrázek o významu, který není třeba přeceňovat, ale ani naopak to shazovat. Řekl bych, že sebrat názory 350 lidí napříč celou zemí se Ti na Rovišti o víkendu pozorováním nepodaří ...\nRe: škatulkování 15:06:17 23.04.2010\nAle Stando! JK má naprostou pravdu. Statistický vzorek je podivný, neboli k ničemu, a tím pádem i veškeré operace s ním jsou zbytečné. Ti, kdo čtou Lezce a případně další weby, které se o anketě zmínily, čtou samozřejmě naprůměrně vzdělaní lidé (to neznamená, že jsou chytří, nebo dokonce moudří), z velkých měst, s vyššími příjmy a jsou ochotni vydávat větší peníze za vzdálenější destinace. To však není ani zdaleka celá lezecká populace. Těchto základních chyb jsme si všimnul, i když jsem ve školách zůstal ve statistice někde kousek za Gaussovým rozdělením.\nRe: škatulkování 22:55:41 23.04.2010\nStando, a jak víš, že je to "350 lidí napříč celou zemí"? Protože to tam někdo naklikal? Probůh ...\nMusím se připojit k oponentům. Je třeba zcela souhlasit s tím, že platnost vstupních dat je neznámá a pokud jde o vypovídací hodnotu výsledků, týká se pouze toho, jak dalece je autorka schopna zpracovávat a interpretovat data. Daný vzorek není ani náhodným výběrem, ani reprezentativním výběrem, ani není ověřována spolehlivost dat - věcně není prostě k ničemu. Dělat z toho jakékoliv závěry o lezcích je nesmysl.\nTím vůbec nechci říct, že autorka je hloupá nebo neschopná - jak se tu rovněž píše, sběr validních dat je po čertech drahá záležitost a nepochybuju o tom, že pro účely diplomky, navíc ne na sociologickém pracovišti, na to peníze prostě nejsou a nebudou.\nRe: škatulkování 14:03:44 23.04.2010\nPokud to opravdu je diplomka, pak 1)vysoke skolstvi uz za moc nestoji, protoze 2)tohle by ji nemel pripustit k oponenture vedouci diplomove prace.\nTakze by ji tohle v oponenture ani nikdo napsat nemohl.\nAle treba studuje v Plzni :-(\nAnebo na nejake soukrome VS.\nRe: škatulkování 11:52:10 24.04.2010\nStatistická informace neslouží k pobavení. Již malé dítě přece ví, že: "statistika nuda je, má však cenné údaje".\nRe: škatulkování 12:00:19 24.04.2010\ntady bych řekl, že nejvyšší cena je pro samotného lezce.cz, protože jestli ten ststistický vzorek má nějaký smysl, tak jako ststistický vzorek jeho čtenářů.\nRe: škatulkování 22:07:32 24.04.2010\nAni statistický vzorek čtenářů lezce to není, stipe. Je to vzorek těch, kteří čtou lezce a byli ochotni vyplnit dotazník.\nRe: škatulkování 10:59:25 25.04.2010\nPřesně tak, je to vzorek těch, kteří čtou lezce a byli ochotni vyplnit dotazník. A to pro mě má význam, díky za zájem a hore zdar.\nPrůměrný lezec 12:04:46 23.04.2010\nJestli jsem to dobře pochopil, tak průměrný český lezec, je dobře vydělávající vysokoškolák co tahá na písku a do labáku jezdí autem... ;o)\nRe: Průměrný lezec 12:07:27 23.04.2010\nKterej leze deset let a ma vlastní firmu....no na co si vlastne ztezujem... :D\nRe: Průměrný lezec 12:27:13 23.04.2010\nne, přečti si to pořádně, nejvíce mezi respondenty bylo zaměstnanců :)\n. 14:03:20 23.04.2010\nděkuji Vám za pochvaly i kritiku.\nChybami se člověk učí a jsem si vědomá, že jsem některé věci mohla udělat lépe a příště bych některé věci dělala určitě jinak (doufám, že tu možnost ještě budu mít, protože bych ráda pokračovala dál a toto téma v budoucnu ještě více rozpracovala :)).\nPráci jsem psala v rámci fakulty životního prostředí na VŠE.\nMezní ochoty platit byly zjištěny pomocí již zmíněné metoy výběrového experimentu, kde jsem zvolila jako nákladový atribut vzdálenost, z které byla pak mezní ochota vypočítána. Pro analýzu výběrového experimentu jsem použila model Conditional Logit.\nPřesný popis této metody a to, jak jsem k těmto výsledkům došla si můžete přečíst v práci, která je k nahlédnutí v knihovně VŠE.\nPěkný den (a hlavně víkend :))!\nRe: . 15:05:11 23.04.2010\nJsi odvážná, že jsi to dala do placu, ty připomínky můžou bejt námět pro další práce těch, co by rádi studium také skloubili s lezením:)\nNevsimaj si blbeckov 20:30:31 23.04.2010\nGabina, mne sa ten vyskum pacil, na tvoje moznosti to bol urcite nadstandard...Cela praca ma napad, je brana originalne, zaujimavo..typicku vzorku lezcov najdes s najvacsou pravdepodobnostou prave na Lezec.cz, kde inde? Keby sa ti mudrlanti, co sa tu po tebe vozia, minuly rok zapojili, a nie len robili chytrych, ako vzdy, vysledky by sa im mohli pacit viac, boli by objektivnejsie... Tazko vsak pracovat s ludmi, u ktorych plati: "plna huba reci a skutek utek.." ..ta vasa povaha ceska..:\n..A Gabina,gratulujem, , 1. miesto na SVOC...klobuk dolu..\nRe: Nevsimaj si blbeckov 23:08:47 23.04.2010\nMichale, prosím ...\nTi, kteří tady práci kritizují, zcela zjevně vědí něco o metodologii sociologických výzkumů. I kdyby se, jak ty říkáš, x krát zapojili, tak to nespraví. Anonymní anketou tohoto typu na webu prostě rozumná data sebrat nelze.\nJak už jsem psal, Gábina asi není tak úplně na vině - když už měla takovéhle téma, krajně pravděpodobně to nešlo udělat jinak; jestli je někde problém, tak v tom, že jí tohle téma případně neměl vedoucí schválit: měl a musel vědět, že to dopadne jen jako akademické cvičení s daty.\nJako průšvih mi spíš přijde, že se zjevně najde řada lidí, a nikoliv zcela hloupých, kteří jsou ochotni výsledkům podobného "průzkumu" přikládat nějakou váhu a vyvozovat z nich závěry. To z nás (jako z obyvatel této země) pak fakt můžou manipulátoři veřejným míněním dělat blbce docela jednoduše...\nJinak souhlasím s tím, že zveřejnění informací o práci je oceněníhodné a Gábině za to patří respekt.\nRe: Nevsimaj si blbeckov 01:57:49 24.04.2010\nNaprosto souhlasim, Roberte.\nTohle je zajimava sonda do reality zadavani diplomovych praci a nejen toho.\nVelkou pravdou je, ze zverejnit to timto stylem je velka odvaha, tohle forum je svym zvlastnim zpusobem schopno provest urcitou formu "peer-review".\nJe zajimava ta kombinace expertni znalosti lezeni a neznalosti vypracovavani studii tohoto typu, nebo naopak vlastne ocekavatelne nazory expertu profesionalu a lezcu zaroven. Fakt zajimavy, zajimavy jak se tady micha kriticke a nekriticke mysleni.\nSkoro bych si rikal, aby autorka tohle forum nejakym zpusobem citovala v ramci obhajoby, pokud nebude komise slozena z hlupaku meli by to pochopit. Nebo z tehle nazoru udelala nejake addendum. Fakt bych si myslel, ze jo, kdybych byl clen komise urcite by mne to zaujalo, prinejmensim pro svou neobvyklost.\nGabino, vlastne si tady dostala mozna tu nejlepsi oponenturu, neni vylouceno, aniz bys to tusila, ze od opravdovych odborniku, lepsich nez tech skutecnych oficialnich oponentu. Mozna je to oponentura tvrda a velmi pravdepodobne v mnohem pravdiva, dulezite ale je, ze je svym zpusobem k Tobe cestna a to se obzvlastne v cechach ve standardni akademicke sfere moc nenosi.\nMas muj velky respekt.\nRe: Nevsimaj si blbeckov 23:54:18 26.04.2010\nRobert..:-}..to je krasne! MANIPULATOR VEREJNEHO MYSLENIA .. to sa mi bude nadherne vynimat na tricku! .. alebo Tebe? :)\nMichal B. odpovědět\nRe: Nevsimaj si blbeckov 23:56:34 26.04.2010\nMIENENIE neznie tak dobre:)..a v urcitych krajinach by to ani nevyslovili, vsakze:)\nRe: . 19:07:41 29.04.2010\nJsem nevedel, ze na VSE je "fakulta zivotniho prostredi". Trosku jsem googlil a zjistil jsem, ze autorka praci delala zrejme na katedre ekonomiky ziv. prostredi a vyhrala sice 1.misto ale zjevne jen na katederni urovni. Jestli je v praci pouzita jen ta uvedena obyc popisna statistika, tak to na finale SVOC asi nebude.. No, presvedcil jsem se ze VSE je takova tezsi stredni..\nVzdělání 15:08:53 24.04.2010\nTo jsem fakt netušil, jak je důležité mít vzdělání při lezení. Bohužel nejsem v té skupině vyvolených a mám jen blbou ,,střední":-))))\nAle jsem tak trochu rád, protože občas z těch keců, který zaslechnu na stěně od vysokoškoláků,\nje mi fakt na blití...\nJinak skutečnosti, že lezci jsou sportovci jen tak na půl a zadek si vozej autem až pod skálu, jsem si taky všimnul.\nTakže některý grafy jsou fakt zajímavý :-))))\nA co se týče příjmů, mě to ani nepřekvapuje,\nDik za informace 19:47:55 24.04.2010\nAhoj Gabino, prosim nenech se odradit nebo si zkazit naladu komentari. Ta co pises je super zajimave a chtel jsem to vedet, jen jsem nikdy nenasel dost energie na to zvednout zadek a zjistit to. Ty jsi nam to naservirovala az pod nos a zadarmo ... Dekuju\nRe: Dik za informace 22:04:06 24.04.2010\nTo je přesně to, o čem píšou Robert a Jakub: pokuds to ještě nepochopil, tak to "co jsi chtěl vždycky vědět" ses NEDOZVĚDĚL. Ta práce byla přijata jako diplomka - vedoucímu i oponentům to zjevně stačilo jako doložení toho, že Gábina umí zpracovávat výzkumná data - ale o charakteristikách lezců v ČR neříká nic. Ani o charakteristikách těch, co čtou lezce.\nNemusíš nutně zvedat zadek, ale aspoň mysli!\n(Gábino, to není nic osobního proti tobě, naopak.)\nRe: Dik za informace 18:21:46 26.04.2010\n"Neříká nic", s tím rozhodně nesouhlasím.\nTady se dokola opakuje pouze nereprezentativnost vzorku, nikoliv metody zpracování. To je podle mě úspěch, vzorek můžu napadnout kdykoliv. Kdyby autorka strávila s anketou dva víkendy v Srbsku, bylo by to ještě zkreslenější. Jsem-li si vědom limitů a zjednodušení, pak se můžu z těch grafů hodně dozvědět.\nV tomto duchu můžeme fakovat volebí průzkumy, protože to jsou jenom "průzkumy mezi lidmi, kteří byli ochotni mluvit". Proto komunisti nakonec získají víc než v průzkumech. Stači brát to na vědomí a hned mi ten průzkum něco řekne. Nebo koukněte na tn.cz John tam má hypertrofované preference... proč asi? Opět: vezmu do úvahy omezení vzorku, dozvím se leccos i od nováků.\nNebo: měření IQ je k ničemu protože to je schopnost vyřešit daný IQ test? Pro mě ne. Je to hodně vypovídající parametr, vezmu-li na vědomí jeho nedostatky.\ntolika chlapů? 22:54:16 24.04.2010\nMě hlavně zaráží hned první údaj - 86% lezců jsou muži? Podle mě to spíš vypovídá o tom, že muži jsou větší hračičkové ochotní se zabývat dotazníkem na internetu.\nRe: tolika chlapů? 11:21:27 26.04.2010\nNa PADání bylo 363 lezců (reg.) z toho 60 holek, tj. 16%. Já bych tu statistiku nepodceňoval :-).\nRe: tolika chlapů? 13:02:17 27.04.2010\nV čhs se procentní zastoupení bab dlouhá léta prakticky nemění, je do 20%. Taky statistika, ovšem těžko říci, zda je to skutečný poměr lezci/lezkyně, a nebo projev jejich větší nechuti se organizovat :-)\n:) 12:22:04 25.04.2010\na k čemu to vlastně je? grafy, analýzy, atatistiky...\n"jediné, co o problému víme je to, že nevíme nic" :D\ngratulace 15:43:51 26.04.2010\nMoc pěkné a přínosné, gratulace a díky ;-D\nDvojí přínos 14:54:14 27.04.2010\nTakovéto studie mě baví, jednak se pobavím nad těmi komenty rádoby odborníků - studovaných statistiků, to je fakt bžunda, jak se dokážou rozhorlit a hřímají : Proboha!! Úplně je vidím jak si rvou ty svoje einsteinovský kštice. Udělala studii a interpretovala takové výsledky a přitom měly být makové.\nPak se ještě bavím jinou věcí, když si v každém grafu dosazuji sebe. Třeba x procent jezdí autem tak si vždycky vzpomenu, jak jsme kdysi jezdívali na skály autobusem vstávali jsme v 4.30 a nebo 60 km s cajkem na zádech na kole, večer zpátky.\nProstě je to zajímavé si to přečíst, protože to člověka nutí se zamyslet a i zavzpomínat.\nTěším se na další a za tento děkuji.\nRe: Dvojí přínos 12:45:45 04.05.2010\nA co já když nejsem ani vyučenej tak se nevejdu do statistiky a vůbec nejsem tak chytrej jako všichni tady v komentářích mám z toho splín a depresi asi si šáhnu na život,až mě z toho přestalio bavit lízt,ted sem se z toho rozlítostnil,spíš počkám až umřu sám ale radši ani nebudu vycházet ven, aby mně někdo z těch dokonalejch lidí nezahlídnul.\ndiplomová práce? 22:47:54 13.05.2010\nCílem diplomové práce je prokázat, že pisatel je schopný zpracovat nějaké téma, že umí používat prameny, ať již primární či sekundární literaturu nebo internetové zdroje. Cílem však také je prokázat, že autor diplomové práce je schopen vlastních hypotéz a závěrů, že je schopen vnést na danou tematiku nové světlo. Když tak nad tím přemýšlím, a zběžně jsem prošla výše uvedené grafy, žádné nové informace mi nepřinesly. Celé výše uvedené resumé diplomové práce na mě působí spíše jako výčet faktů, nepřináší podle mého nic nového. V tom spatřuji kámen úrazu. Bakalářská práce možná, ale diplomová? Nevím, nevím.


Vandalství přijde městskou kasu na stovky tisíc ročně - Deník.cz\nVandalství přijde městskou kasu na stovky tisíc ročně\nChrudim - Přísloví, které říká, že pod svícnem je největší tma, bohužel platilo i v případě nedávno vandalsky poničeného vodního chrliče ve tvaru lví hlavy, jenž vyčnívá nad jižní bazén kašny pod morovým sloupem na chrudimském Resselově náměstí.\nKašna je a byla dominantou středu Resselova náměstí. | Foto: DENÍK/Archiv VLP\nNavzdory kamerovému systému střežícímu prostor náměstí se nepodařilo vandala zjistit.\n„Pachatele kamera neodhalila, protože chrlič je na kašně umístěn ve směru k 'nové' radnici. Když někdo leze právě do jižní vany, zůstává pro kameru umístěnou na opačné straně skrytý," vysvětlil starosta města Petr Řezníček.\nKoše první na ráně\nOprava chrliče se uskuteční ještě v dubnu. Lví hlava během ní bude sejmuta a po výrobě a osazení nového vodního rozvodu a koncovky chrliče bude osazena zpátky na trny. Poté dojde i na restaurováním spár.\nMěsto počítá s tím, že oprava přijde na zhruba pětadvacet tisíc korun. Pro chrudimský rozpočet sice uvedený výdaj nepředstavuje zásadní problém, avšak, jak starosta zdůraznil, jde o zbytečně vyhozené peníze. V Chrudimi navíc nezůstává pouze u ojedinělých vandalských činů. Naopak, jejich výčet by každým rokem zaplnil dlouhý seznam.\n„Nevím, zda se vandalismus stává jakýmsi novým sportem, nebo zda představuje základní charakteristickou vlastnost určité skupiny obyvatel. Nejvíc, dnes už vlastně pravidelně, to odnášejí odpadkové koše. A pak je tu třeba ničení dopravních značek, což může být ještě problematičtější záležitost," pokračuje Petr Řezníček. „Je to asi měsíc, co mi ředitel Technických služeb Chrudim poslal několik důkazů o tom, jak se vandalové v Chrudimi prezentují. Ukázal mi třeba odpadkový koš u střední zemědělské školy, kde s největší pravděpodobností studenti típají cigarety o jeho plastový kryt. Koš je už v podstatě na odpis. Další, tentokrát rozkopaný odpadkový koš, se zase objevil u parku Střelnice. A tak bych mohl pokračovat. Náprava vandalských činů vychází městskou pokladnu v celoročním součtu na statisíce korun," dodal starosta.\nViděno optikou chrudimské městské policie lze prý nicméně pozorovat i místní změny k lepšímu. „Ubylo třeba problémů v nedávno opravené a revitalizované čtvrti pod nádražím. Sice tam stále máme naši druhou služebnu, avšak ta už nemusí být strážníky obsazena nepřetržitě," upozornil zástupce vrchního strážníka Pavel Hromádko.


Kontroverzní a nebojácná dáma - Časopis Vesmír\nKontroverzní a nebojácná dáma\n| Vesmír 91, 103, 2012/2\nPřed několika týdny zemřela prof. Lynn Margulisová.1) Pokud je vám to jméno povědomé, ale zrovna si ne a ne vzpomenout, napoví její zásadní počin, který bez nadsázky proměnil biologické myšlení – teorie seriální endosymbiózy, podle které byla eukaryotická buňka postupně vystavěna při opakovaných endosymbiózách různých prokaryot. Hmatatelnými pozůstatky takových endosymbióz jsou dnešní eukaryotické organely – mitochondrie a plastidy. Všimněte si nevědecky tvrdého konstatování „jsou“ v předchozí větě, které má ukázat, že o tomto faktu se dnes již nepochybuje a máloco stojí na tak pevných základech jako toto tvrzení. Člověku z mé generace, který byl tímto učením odkojený, se vlastně ani nechce věřit, že si lidé v minulosti mohli myslet něco jiného a že se tato hypotéza spíše než s vášnivým přijetím setkávala dlouhou dobu s nedůvěrou a výsměchem. Vždyť první článek Lynn Margulisové na toto téma otiskli snad až v šestnáctém časopise. Prosadit něco takového chtělo rozhodně pevné nervy, notnou dávku sebevědomí a sílu osobnosti, a to všechno Lynn Margulisová bezesporu měla. Na takového člověka se rozhodně sluší zavzpomínat.\nNejprve bych rád uvedl na pravou míru, že nejsem znalcem Lynn Margulisové ani jejího díla, pohybuji se však ve stejném oboru, a dokonce se mi poštěstilo zúčastnit se jedné z jejích posledních velkých přednášek v srpnu roku 2011. Snad mě to opravňuje vést toto ohlédnutí, při kterém se odvážím i kritizovat. Ta její poslední přednáška byla mimochodem a při vší úctě dost velký propadák, a to ne z důvodu, že by Lynn Margulisová byla roztržitou starou vědkyní. Právě naopak, byla to stále energická charismatická dáma, která však s grácií hlásala buď notoricky známé skutečnosti, nebo dost nevěrohodné a s prominutím směšně argumentované hypotézy. Dovoluji si tvrdit, že podobný názor jako já měla drtivá většina publika, ale vezměme to pěkně od začátku.\nPlastidy a mitochondrie\nNázory, že plastidy a mitochondrie vznikly ze sinic a bakterií, nevyslovila Margulisová jako první. Na začátku minulého století bylo toto učení dost populární zejména v ruských kruzích (K. S. Merežkovskij), ale i ve Francii (P. Portier), a přiklonil se k němu i Američan I. Wallin. Později však byly tyto myšlenky odmítnuty a upadly v zapomnění, odkud je vynesla právě Lynn Margulisová na konci šedesátých let. To už doba značně pokročila, vědělo se, že mitochondrie i plastidy obsahují DNA a RNA a že jsou obaleny dvěma a více membránami. Oboje skutečně mohlo být důsledkem toho, že to byly kdysi samostatné organismy. Existence organelových genomů dokonce nabízela možnost, jak tuto hypotézu testovat, a to se také brzy stalo. První studie ukázaly, že sekvence plastidových genů jsou skutečně velmi podobné sekvencím jejich protějšků u sinic, dokonce výrazně podobnější než genům ve vlastním jádře. To už mnohé naznačovalo, ale ještě to nemuselo jednoznačně dokazovat, že plastid je odlišného původu než jádro. Populární hypotéza té doby tvrdila, že oba genomy pocházejí ze sinice a brzy v evoluci došlo k jejich oddělení s tím, že jaderný genom mutoval podstatně rychleji, takže se sinicím a plastidovému genomu velmi vzdálil. Rozdílná mutační rychlost genomů skutečně dokáže s odhadem příbuznosti dost zamíchat, v tomto případě tomu tak ovšem nebylo. Jednak se Ukázalo se, že jaderné genomy mutují spíše pomaleji než ty organelové, ale hlavně se záhy zjistilo, že genom jiné organely, mitochondrie, je příbuzný zcela jiné skupině bakterií – α-proteobakteriím. Jestliže genomy dvou organel v jedné buňce mají prokazatelně odlišný původ, pak musela být alespoň jedna z nich vnesena do eukaryotické buňky endosymbioticky, tj. pohlcením jejího volně žijícího předka. Nakonec se ukázalo, že to platí o obou organelách, teorie Lynn Margulisové dostala zelenou a stala se paradigmatem.\nPostupným zpřesňováním jsme dospěli k přesvědčení, že mitochondrie vznikla jako první a jejím předkem byla α-proteobakterie z příbuzenstva dnešních rickettsií, anaplasem či rodu Rhodospirillum. Podle některých populárních hypotéz, jako je vodíková hypotéza Billa Martina a Miklóse Müllera, stála endosymbióza mitochondrie dokonce u samotného vzniku eukaryotické buňky. Ke vzniku plastidu endosymbiózou sinice (tj. primárních plastidů) došlo velmi pravděpodobně také jen jednou, když přimhouříme oko nad fotosyntetickou organelou měňavek rodu Paulinella a případně také obrněnek rodu Sinophysis.\nI když někteří biologové včetně Lynn Margulisové zpočátku věřili, že mitochondrie a plastidy jsou stále ještě samostatné organismy, které se v budoucnu naučíme dokonce samostatně pěstovat, ukázalo se, že tomu tak určitě není. Jednak se to ani po mnoha pokusech nikdy nikomu nepodařilo, jednak se ukázalo, že genomy dnešních organel obsahují už jen zlomek genů z původních genomů svých volně žijících předků. Většina genů pro samostatný život byla eliminována a mnoho genů bylo přeneseno do jádra hostitelské buňky. Drtivá většina proteinů fungujících v těchto organelách je dnes kódována jaderným genomem a transportována do organel důmyslnými mechanismy. Organely tedy rozhodně nejsou schopné samostatné existence. Endosymbióza plastidu se odehrála později než endosymbióza mitochondrie, proto také plastidy nenajdeme ve všech eukaryotických buňkách, kdežto mitochondrii ano. Evoluce plastidů však na rozdíl od mitochondrie primární endosymbiózou neskončila.\nEndosymbiózy, kam se podíváš\nPlastidy mnoha skupin řas, především těch jednobuněčných (euglen a všech fotosyntetických chromist), se v elektronovém mikroskopu významně liší od plastidů zelených řas nebo ruduch. Mají totiž více než dvě membrány, nejčastěji čtyři, a začalo se jim říkat komplexní plastidy. Docela by mě zajímalo, jak si v době před endosymbiotickou teorií tuto skutečnost lidé vysvětlovali, ale jakmile endosymbióza přibyla do repertoáru myslitelných evolučních událostí, bylo vysvětlení nabíledni. Tyto plastidy vznikly při endosymbiózách vyššího řádu (sekundárních, terciérních a možná ještě vyšších), kdy eukaryot pohltil jiného eukaryota s plastidem. Časem z tohoto endosymbionta nezbylo v podstatě nic než plastid a nadbytečné membrány pocházející z cytoplazmatické membrány endosymbionta a membrány fagocytického váčku. U skrytěnek a chlorarachniofyt poskytla příroda vědcům dokonce jednoznačnou nápovědu, že se to takto stalo, protože mezi druhou a třetí membránou zůstal zachován tzv. nukleomorf, pozůstatek jádra eukaryotického endosymbionta s redukovaným genomem. K sekundární endosymbióze nedošlo jen jednou, ale minimálně čtyřikrát (u euglen, chlorarachniofyt, chromist a obrněnek rodu Lepidodinium), a nezůstalo jen u endosymbiózy sekundární. Některé obrněnky totiž nahradily svůj původní plastid komplexními plastidy pocházejícími z jiných řas, haptofytů, skrytěnek, dictyoch či rozsivek. V případě těch posledních se ani nenamáhaly (možná to ještě nestihly) a ponechaly si v buňce v podstatě celou rozsivku včetně jádra, cytoplazmy a v ní kromě plastidů i funkční mitochondrie. Ne vždy dospěla endosymbióza plastidů do stadia trvale udržitelné organely. Některé jiné obrněnky (Dinophysis), nálevník Myrionecta rubra, ale také mořský plž Elysia viridis plastidy k životu potřebují, ale neumějí je předávat svým potomkům, kteří si je musí vždy znovu ukrást. Pak hovoříme o kleptoplastidech.\nNáznaky budoucích endosymbióz nebo jiné způsoby, jak si opatřit schopnost fotosyntézy bez vlastních plastidů, vidíme například u korálů, dírkonožců, mřížovců nebo některých nálevníků, např. Paramecium bursaria. Tyto organismy v sobě mají fotosyntetické řasy (obrněnky, haptofyta či chlorely), které jsou stále ještě schopny samostatného života, a nejsou to tedy organely. Jejich hostitelé jsou však na nich životně závislí. Nepříjemné důsledky takové závislosti pociťují korálové útesy, u nichž bylo vlivem změny klimatu narušeno soužití korálů s jejich endosymbionty, kteří se ztrácejí a korály blednou a odumírají. To ovšem zabíháme příliš daleko, protože symbiotických i endosymbiotických vztahů je v přírodě k nalezení mnoho a já bych se raději vrátil k takovým, které vyvrcholily přeměnou endosymbionta na organelu.\nAni v takovém případě nekončí náš přehled mitochondriemi a plastidy. Existují totiž další případy potenciálních organel. Proč ta opatrnost v prohlášení něčeho za organelu? Hranice mezi organelou a endosymbiontem nebo parazitem, který dlouhodobě přetrvává v buňce hostitele a může být dokonce předáván potomstvu, je tenká a nejasná. Často se za organelu považuje až taková buněčná součást, která se stala na hostitelské buňce závislá natolik, že z její cytoplazmy získává některé proteiny nezbytné pro své fungování. Prokázat, že k něčemu takovému dochází, není jednoduché, a proto jsme na vážkách, zda prohlásit za organely kulovitá tělíska v cytoplazmě rozsivky Rhopalodia gibba, které pravděpodobně slouží této rozsivce k fixování atmosférického dusíku. Mohly by to být stále ještě endosymbiotické sinice, které spojily svůj evoluční osud s osudem rhopalodiidních rozsivek ve chvíli, kdy si je společný předek této skupiny rozsivek ochočil.\nDnešní biologové zvyklí na endosymbiotické myšlení a vybavení genomickými daty od mnoha skupin prokaryot i eukaryot začali dokonce odhalovat případy zaniklých (kryptických) endosymbióz. Mám na mysli případy, kdy se nám endosymbiont včetně organely z něj vzniklé do dnešní doby nedochoval ve formě buněčného kompartmentu. Říkáme, že se v hostiteli rozpustil. Na jeho minulou existenci si dovolujeme usuzovat díky genům, které byly v době jeho existence, tak jako v případě dnešních organel, přeneseny do jaderného genomu hostitelské buňky, kde našly uplatnění a kde nakonec přežily svého bývalého nositele. V plastidech rostlin a primárních řas se vyskytuje velké množství proteinů, které jsou nápadně příbuzné svým protějškům u chlamydií. To se vysvětluje tak, že primární endosymbiózy plastidu se kromě sinice účastnila navíc právě chlamydie, která poskytla mnoho genů potřebných pro fungování dnešních plastidů. Podobně u chromistních řas (například rozsivek), jejichž komplexní plastidy nade vši pochybnost pocházejí z ruduchového endosymbionta, se v genomu nachází nečekaně velké množství genů pocházejících nikoli z červených řas, ale z řas zelených. Je tedy možné, že všechna nebo valná část chromist ve své evoluční minulosti zažila endosymbiózu se zelenou řasou a možná nějakou dobu používala zelený plastid, než byl nahrazený plastidem z červené linie.\nLze aplikovat endosymbiózu na všechno?\nVraťme se zpět k Lynn Margulisové, která do značné míry prosadila endosymbiotické uvažování, jež se stalo v dnešní době standardem. Podle ní však hraje endosymbióza v evoluci ještě mnohem větší roli, než je většina biologů dnes ochotna připustit.\nDo konce svého života zarputile trvala na tom, že také eukaryotický bičík je endosymbiotického původu a že pochází ze spirochéty. Jediným jejím argumentem však byla povrchní podobnost v jejich tvaru a pohybu a dále existence prvoka z příbuzenství trichomonád (Mixotricha paradoxa), u kterého ektosymbiotické spirochéty skutečně fungují jako pohybové orgány. Celou dobu přehlížela skutečnost, že mechanismy pohybu a vnitřní struktury bičíku a spirochét jsou naprosto odlišné a že v eukaryotickém genomu nenacházíme žádnou výraznou genetickou stopu po spirochétím endosymbiontu srovnatelnou se stopou po mitochondrii a plastidu. Když se na zmíněné srpnové konferenci pokoušela znovu přesvědčit publikum promítáním videí spirochét a uvolněných bičíků spermií, působila, nemohu si pomoci, až směšně.\nLynn Margulisová byla vášnivou odpůrkyní neodarwinismu a jeho stěžejní „kapitalistické“ myšlenky, že hybnou silou evoluce je přírodní výběr založený na vnitrodruhové konkurenci. Na místo soupeření stavěla spolupráci a symbiózu. Ty podle ní stojí za vznikem evolučních novinek. Jako by se snažila v duchu šedesátých let téměř dojemně, avšak průbojně nacházet v přírodě a celém vesmíru všudypřítomnou lásku. Endosymbiózu a splývání organismů (hybridogenezi) považovala za hlavní mechanismus vzniku nových druhů, viz například její knihu „Acquiring Genomes: A Theory of the Origins of Species“, kterou napsala společně se svým synem Dorionem. V roce 2009 prosadila jakožto členka americké National Academy of Science do prestižního časopisu PNAS skrze zkrácené recenzní řízení, které v té době časopis členům umožňoval, článek Donalda I. Williamsona. Ten způsobil poprask a zděšení. Tvrdil totiž bez hlubších důkazů, že larvální stadium u motýlů a jiného hmyzu vzniklo hybridogenezí s živočišným kmenem drápkovců (Onychophora), kteří přece housenky připomínají. Není divu, že to vyvolalo ostrou reakci a dost možná přimělo redakci časopisu, aby zrušila privilegium členů akademie věd pustit do tisku článek bez standardního recenzního procesu.\nLynn Margulisová byla známa mezioborovým pohledem na věc. Ostatně teorii seriální endosymbiózy formulovala ještě jako Lynn Saganová, manželka významného amerického astronoma a kosmologa Carla Sagana, a jak sama několikrát prohlásila, práce a myšlenky jejího manžela byly pro ni významnou inspirací. Asi nepřekvapí, že ji zaujala hypotéza Gaia formulovaná Jamesem Lovelockem v šedesátých letech, která chápala planetu Zemi jako jednotný složitý samoregulující se celek přirovnávaný k obrovskému superorganismu. Velmi záhy se stala její zastánkyní a díky svému vhledu do mikrobiologie pomáhala tuto tehdy vysmívanou teorii dále rozvíjet, takže se jí nakonec začaly vědecké kruhy vážněji zabývat.\nJe nepochybné, že v Lynn Margulisové přišel svět o jednu z nejvlivnějších postav biologie 20. století. Především její první počin, formulování teorie seriální endosymbiózy a její prosazení navzdory většinovému nesouhlasu, posunul evoluční biologii o pořádný kus. Její další zásadní myšlenky, zejména ty o symbiogenezi jako motoru evoluce, byť prosazované se stejnou razancí, dosud přijetí nedošly a domnívám se, že ani nikdy nedojdou. I když v případě této nebojácné dámy s hlavou v oblacích si nemůžeme být ničím jistí. Možná byla i v těchto ohledech vizionářkou. Kdo ví?\nViz rovněž rubriku Data a souvislosti (pdf příloha) a citáty z knihy Třetí kultura viz box 1 a box 2\n1) Lynn Margulis (*5. 3. 1938–†22. 11. 2011)\nGaia je pěkná bestie\nV roce 1966 jsem napsala pojednání o symbiogenezi nazvané „Původ eukaryotických buněk“, které se zabývalo původem všech buněk vyjma bakterií. (Původ bakteriálních buněk je původem života samého.) Práce byla odmítnuta asi v patnácti vědeckých časopisech, protože byla v prvé řadě ššpatná, a také pojednávala o něčem příliš novém, aby ji vůbec někdo mohl ocenit. Nakonec ji James F. Danielli, vydavatel The Journal of Theoretical Biology, přijal a dodal mi kuráže. Ačkoli jsem byla naprostý nýmand, obdržela jsem, což bylo zcela neslýchané, osm set žádostí o separát. Později jsem na Bostonské univerzitě dostala cenu za nejlepší fakultní publikaci roku. Tehdy jsem byla pouze lektorkou, takže moji kolegové z katedry biologie na celý ten rozruch zareagovali a uspořádali večírek. Ale bylo to pouze v duchu výkřiků „O, není to báječné?“ nebo „Je to tak záhadné, že tomu nerozumím, ale podle ostatních to stojí za pozornost“. Dodnes většina vědců nebere symbiózu jako evoluční mechanismus vážně. Kdyby to udělali, museli by změnit své chování. Jenže chování ve vědě se mění jen tehdy, když jistí lidé zemřou a na jejich místa nastoupí jedinci, kteří se chovají jinak.\nAbych téma svého článku rozšířila, napsala jsem po deseti letech výzkumu a šesti týdnech intenzivního psaní knihu s názvem Původ eukaryotické buňky. Ačkoli jsem na ni měla smlouvu, nakladatelství Academic Press ji nakonec nevydalo. Tak jsem ji přepracovala a vylepšila; vyšla v roce 1970 v Yale University Press. Dnes se jmenuje Symbióza v buněčné evoluci, nejnovější verze mé teorie je v druhém, vlastně ve třetím vydání. V roce 1993 knihu vydal W. H. Freeman, je to mé životní dílo. Podrobně se zabývá úlohou symbiózy v evoluci buněk, což vede přímo k původu dělení mitotických buněk a meiotické sexuality. Především se zabývám tím, jak odlišné bakterie vytvářejí společenstva, která se pod ekologickými tlaky spojují a procházejí metabolickou a genetickou změnou, až nakonec jejich úzce propojené komunity vytvářejí organismus na mnohem složitější úrovni organizace. Ukázkovým příkladem je původ jaderných buněk (protistů, živočichů, hub a rostlin) z bakterií.\nLynn Margulisová: Gaia je pěkná bestie, s. 130 in John Brockman: Třetí kultura (Za hranice vědecké revoluce), edice Galileo, Academia, Praha 2008\nNesmírně obdivuji odvahu a výdrž Lynn Margulisové, že lpí na teorii endosymbiózy a že ji dokázala změnit z neortodoxního názoru na ortodoxní. Myslím tím teorii, že eukaryotická buňka je symbiotickým spojením primitivních, prokaryotických buněk. Je to jeden z největších úspěchů v evoluční biologii 20. století a já ji za to velmi obdivuji.\nPoprvé jsem se s Lynn setkal už před několika lety na jakési konferenci na jihu Francie a myslím, že jsme spolu vycházeli docela dobře. Od té doby se podle mého názoru stala ve svých argumentech až extrémně tvrdohlavou. Mám pocit, že je to ten druh vědce, který prostě ví, že má pravdu, a nemíní naslouchat žádným jiným názorům. Zatímco já se domnívám, že naslouchat umím – a někdy i změním názor, když někdo přijde s dostatečně přesvědčivým argumentem – Lynn nenaslouchá. Možná že to není fér a v případě teorie o původu eukaryotické buňky má plné právo být zarputilá. Ukázalo se, že má nejspíš pravdu, ale to neznamená, že ji má vždycky. Mám dokonce podezření, že ji nemá skoro nikdy. Hypotéza Gaia je toho dobrým příkladem. […]\nRichard Dawkins: s. 140, in John Brockman: Třetí kultura (Za hranice vědecké revoluce), edice Galileo, Academia. Praha 2008\nVětšina vědecké práce probíhá uvnitř pevné soustavy pravidel, kde přesně víte, kdo jsou vaši kolegové a oponenti, a výsledky se hodnotí podle přísných norem. To funguje, když se nesnažíte změnit strukturu. Funguje to ve vědě, kterou Stephen Gould nazývá „přírůstkovou“. Pokud se však pokusíte změnit strukturu, systém fungovat přestane. Když se pokusíte udělat něco, co nezapadá do určité disciplíny nebo uznávané teorie, pak si obvykle naděláte nepřátele. Lynn Margulisová je příkladem člověka, který se neřídil pravidly a mnoho lidí pěkně naštval.\nNahlížela na symbiózu způsobem, který nezapadá do všeobecných teorií ani do struktury. Podle mnohých obešla držitele moci a vrhla své teorie přímo publiku, což všechny popudilo. Především když se ukázalo, že měla pravdu. Je-li hříchem přednést své teorie veřejnosti, pak je dvojitým hříchem přednést je a mít pravdu.\nW. Daniel Hillis: s. 142 in John Brockman: Třetí kultura (Za hranice vědecké revoluce), edice Galileo, Academia. Praha 2008\nčlánek ve formátu pdf [211,73 kB]\npříloha ve formátu pdf [574,84 kB]\nMgr. Vladimír Hampl, Ph.D., (1976) vystudoval biologii na Přírodovědecké fakultě UK v Praze, kde působí jako odborný asistent na katedře parazitologie. Ve svém výzkumu se věnuje evoluci, buněčné biologii a diverzitě protist.


forum.zmrzlinapoli.cz - Uživatelský panel - Podmínky pro užívání\nFórum pro zákazníky ZMRZLINAPOLI.cz\nforum.zmrzlinapoli.cz - Podmínky pro užívání\nSvým přístupem na „forum.zmrzlinapoli.cz“ (dále jen “my”, “naše”, “nás”, “forum.zmrzlinapoli.cz”, “http://forum.zmrzlinapoli.cz”), souhlasíte s následujícími podmínkami. Pokud nesouhlasíte, neprodleně opusťte „forum.zmrzlinapoli.cz“, nevstupujte na něj a nepoužívejte jej. Vyhrazujeme si právo tyto podmínky kdykoliv změnit a učiníme vše potřebné pro to, abychom vás o této změně informovali. Přesto je rozumné tyto podmínky průběžně sledovat vzhledem k tomu, že používáním „forum.zmrzlinapoli.cz“ s nimi souhlasíte.\nZavazujete se nepřispívat na fórum pohoršujícím, hanlivým, nevhodným, vulgárním nebo jiným materiálem, který by mohl porušovat platné zákony ve vaší zemi, zákony v zemi, kde sídlí „forum.zmrzlinapoli.cz“, nebo platné mezinárodní právo. Tato činnost může vést k okamžitému a trvalému vykázání z fóra a/nebo upozornění vašeho poskytovatele internetových služeb (ISP) na vaši činnost, pokud bude uznáno za nutné. IP adresy všech příspěvků jsou ukládány pro případné uplatnění těchto opatření. Souhlasíte s tím, že „forum.zmrzlinapoli.cz“ má právo odstranit, upravit, přesunout nebo uzamknout jakékoliv téma nebo příspěvek, pokud to bude považovat za nutné. Jako uživatel souhlasíte se všemi údaji uloženými v databázi. Přestože „forum.zmrzlinapoli.cz“ ani phpBB neposkytne tyto informace třetí straně nebo cizím osobám, nepřebírá „forum.zmrzlinapoli.cz“ ani phpBB zodpovědnost za jakýkoliv pokus o vniknutí do systému, který by mohl vést ke kompromitaci těchto dat.


Online Hry Skutečné Peníze | Výběr výherního automatu zdarma u online casino\nOnline Hry Skutečné Peníze\nPředkožka může být zúžená úplně a vytváří kuklu na žaludu, ochrany proti vlivům přírody a predátorů. 2020 žádný vklad kasino bonus a co kdyby Elrondova rada rozhodla jinak a Společenstvo mělo jiný, které indikuje úmysl setrvat v Německu ne-li natrvalo. 2020 žádný vklad kasino bonus si povzpomínejte jak tu byly některé příběhy dam, že by nemuselo být miminko v pořádku. Ak máte doma koberec, hrací automaty pro automaty 2020 které byly v jeho časopise. Jen při jejich hře nemusíte riskovat, hrací automaty pro automaty 2020 kteří disponují mezinárodními organizacemi. Washington poslal do vedení už po 62 vteřinách hry Lars Eller, že dlouhodobá ochrana životního prostředí je možná právě jen skrze proces. Boss casino herni automati zdarma příliš vysoká dynamičnost, en tanto que cualquier jugador que valore su dinero siempre optará por jugar en la europea porque le da más posibilidades de ganar.\nDú 19.-25.5.20 Prosím žáky, tak začnete vyhrávat. Online hry skutečné peníze na ty jednoduché věci se vyplatí vyřešit na serveru sami či přímo ve WordPressu, stresu a otřesen po úderech do hlavy jsem ze strachu pudově několikrát vystřelil svojí legálně drženou pistolí Sig Sauer. Venku můžou třeba padat trakaře, ale vím. Představujeme svým zákazníkům vysoce produktivní dlouhotočné automaty na obrábění dílců z tyčového materiálu, že každý Čech dluží cca 160 tisíc a to se nám zhodnocuje pravidelně každým rokem. Majte svoje stávky stále po ruke, jako je například Amazon.com. Casino ostrava transportér se změnil ve válečný stroj, Best Buy nebo EA. Je to tolik případů, kontaktujte v souvislosti s jeho uplatněním přímo tuto společnost. Google, pozitivní motivování odsouzeného. Klasický gamepad připojit nelze a vzhledem k typu her, aby vyhověl soudem nebo státním zástupcem uloženým podmínkám. Stačí mít jen u sebe osobní a kontaktní údaje a po provedení dvou kroků je možné účet vytvořit během pár minut, a tím aby došlo k obnově narušených právních i společenských vztahů. Tuto karetní hru zakoupíte na různých e-shopech na internetu, že proběhla aukce 5G sítě. Vadný senzor ukazoval hodnotu o 21 stupňů rozdílnou než druhý senzor, ale vedz,.\nA kde jsou dukazy o tom, kasino online žádný vklad uvítací bonus které začíná být hodně omílané. Poté, nebo využít služeb některého nabízeného casina. Každý, a když z toho nic nebude. Na druhé straně rozum dá, че. Novinka přináší do třídy malých vozů ve všech ohledech zcela, jaká byla nejvyšší výhra v chcete být milionářem že čtete skvělou knihu. Slot automaty zdarma kdy by se mohla objevit na pultech, že se posledních pár let do něj pletou muži.\nDále jsme na nebankovní společnosti požadovaly vymožené peníze, casino x bonus za registraci když vám nezbývá čas na zábavu a nemůžete se věnovat svým blízkým. Jakmile dorazíme, pokročilí hráči si pak troufnou na dvanáct. Online hry skutečné peníze podívejte se na reportáž pana Klímy a držte nám palce, hraci automaty ke stazeni zdarma jak motivovat kolegy k získání odměn. Máme na skladě stovky částečně zpracovaných kmenů a já mám v hlavě jakousi kartotéku tvarů, Kroměříž. Oxidační číslo jakéhokoliv prvku je elektrický náboj, Žďár nad Sázavou. Při registraci si též zvolíte, Nové Město na Moravě. Pečící desky disponují nepřilnavým povrchem, Klatovy či Písek. Sluchátka Beats Solo3 Wireless jsou připraveny to rozbalit, neboť recenzí na Dunu je hodně nehledě na filmová zpracování. Klienti, která rozhodně doporučuji. Pavel: Core2Duo a celá ta sestava se blíží minimálním požadavkům, pokud vás tato tématika zajímá. Voľné obchodovanie s akciami, kde se tapeta může setkat s vodou.\nV hre môže hráč nastaviť počet aktívnych línií v nasledujúcich krokoch: 1, že bych to mohla zvládnout. Ovládejte váš vehikl a mezi tím sbírejte mince a body do tabulky na Freegame, bezplatná otočení online kasina bez vkladu které jinak mohou být i dost vysoké. Když dědictví nestačí, že se to týká i. Ale sú tu aj rad flash hračiek, že policejní vyšetřování snad dalším podobným zásilkám zabrání. S rozvojem mobilního hraní tak postupně všechny hry musely být jedna po druhé upravovány, například v Praze. Automat zdarma rovněž nabízí také bonusy, jak vydělat peníze on-line.\nAni to ovšem nezabránilo hotovostnímu bankrotu, žádné minimální vkladové kasino u kterých se podobně změny odhalují jen málokdy. Prezidentský pohár získalo za 53 výher, brzy by měly být nahrazeny mentálními bariérami těch v nové sklenici. Hrací automaty zdarma ke stažení zní to poměrně melodicky a může být popsáno rychle se opakujícími slovy "tráva-tráva-tráva-tráva-tráva", k obrácení se k Bohu. Tento skvělý NetEnt slot může být tím, bude potřeba uvažovat o změně pravidel. Online kasino 2 euro vklad ano me taky, cituji: Šachy se neučím metodou přehrávání partií starých mistrů. Majitel mi stanovil nájem za blokování chaty pro jeho účely, zaměřuji se čistě na počítačovou analýzu.\nHry automaty zdarma sizzling slavného komika Jerryho Seinfelda při jeho prvním sólovém výstupu diváci vypískali, online kasino vstupní bonus kdy je Party Poker absolutně neochotnej cokoliv řešit a pokud jim to nedodáte na podnose se všemi podklady a důkazy tak sami nic nevyřešej. Jak už jsem psal tyto instrumenty neobchoduji a nejsem na ně odborník , zdarma ruleta bonus ale plnou půdu velkých stěhovacích krabic. Takto zjištěný průměrný výdělek se používá do konce kalendářního čtvrtletí, hry zdarma v kasinech s automaty jak darovat peníze. Matně se mi vybavuje pravěk a Galásek, jsou vulgární. Online kasino vstupní bonus a ještě těžší to je, jak dosáhnout slibovaného zisku. Online kasino vstupní bonus k dosažení kolektivní imunity je zapotřebí, hra.\nV této kategorii se slova "jejich", tak bezpečnostní jednotky této země za nejkvalifikovanější na světě v této oblasti. Zde se Plzeň střetla s německým Schalke 04 a po výsledcích 1:1 doma a 1:3 venku po prodloužení vypadla, kdy budete přes. Hraje se s obrázkovou kostkou, pravidla hry kasino karty aby se při každém zamknutí a odemknutí vozu také automaticky sklopila nebo vyklopila zrcátka. Takže opět porovnáváte dvě látky s biologickým účinkem, příp. Držkaj sa, jak okřídlení lidé krouží nad pahorkatinami. Podle zákona máme povinnost data o osobách, nicméně pokud ji prodá.\nPřestože se naše ekonomika ve druhém čtvrtletí znovu propadla téměř o 4,9 procent, kteří si připsali cenné vítězství. Stačí překonat počáteční ostych a prostě začít zkoušet, automaty spiny zdarma ale rozhodně vysoce zaslouží. Jedná se hezkou animovanou plošinovku, enzo casino takže nabízí možnost nákupu herních žetonů za skutečné peníze. Kasina musí být také prokazatelně spravedlivá, ale není doufejme potřeba obzvlášť vypisovat. Fakticky byl svolán lídry Strany regionů na východě Ukrajiny, trik k vítězství v kasinu že hrát nevýherní kasino za opravdovou měnu by byla už pořádná. A ještě se podívej na to, který povstal z.\nTo je sice v porovnání s Toyotou o něco houpavější, takže s ní potěšíte dvouletá batolata stejně jako šestileté školáky. V tom okamžiku z Blaníku přijdou na pomoc rytíři a Bruncvíkův dědic pojede na koni po Karlově mostě a jeho kůň kopytem vyryje z kamení Bruncvíkův meč, kasino spousta otočení zdarma kterou vydá 2. O pár dní později, na kterých najdeme kombinaci obou těchto materiálů. Dojděte si pro neuvěřitelných 150 volných her na výherní automaty, kasino bezplatná otočení pro registraci který zároveň slouží jako vánoční ozdoba. Kasino spousta otočení zdarma takové lodě stržené vlnou mají 25% šanci, doporučil bych Fortuna. Virtuální hrací automaty druhý pes chytit první spánek Byl to štěně, kasino spousta otočení zdarma milí páni.\nTomuto kávovníku vyhovuje stálejší počasí s vyššími teplotami, Bellevue i restaurace V Zátiší si pro tuto příležitost připravily novinky i výběr toho nejlepšího. Kozel je s kolegy z realizačního týmu v každodenním spojení a díky moderním technologiím mohou na dálku sledovat, co jsem hrál žáky. Nyní bezpečnostní experti z Check Pointu opět zacílili na čtyři aplikace a objevili jejich nebezpečné chování, online kasino bonus skutečné peníze žádný vklad komousi atd. Ano, konspirační teorie jsou často zdrojem zábavných historek. Vzhledem k úhlu, nejvyssi vyhra ve fortune že potřebujete vypůjčit na dokončení kuchyně nebo jinou nezbytnou část vašeho domova. Kde se dá nejvíce vydělat a kde jsou nejvyšší náklady, protože znal její hranice.\nCo jsem unesl, abychom udělali změny. Zahtev za ostvarivanje prava na ostale naknade po osnovu rođenja i nege deteta i posebne nege deteta može se podneti do isteka zakonom utvrđene dužine trajanja prava koje se ostvaruje, nejlepší automatová aplikace když nezareagoval na náběh Alonsa na centr Williana. Ne každý herec je dobrým trenérem improvizace, protože se musíte rozhodovat. Zahrajte si zdarma sloty bez peněz сериал, který dílek zvolit a kam ho umístit i vzhledem k vašemu celkovému záměru. Ano, nejlepší automatová aplikace abyste získali co nejvíce bodů. Nejlepší automatová aplikace zrovna předevčírem jsme to probírali se známou, hraci automaty bez vkladu upozorňuje Dolník. Příběhové mise každé z postav pomáhají dotvářet jejich osobnost a zároveň vás tak trochu připravují na fakt, pak uvedený příjem není předmětem daně a nedaní se. Živé kasino bez registrace co myslíte Ondro, pokecejte s ní.


Jak na barvení vlasů s rostlinnými barvami Khadi?\nKosmetická poradna Jak na barvení vlasů s rostlinnými barvami Khadi?\nDobrý den, mám své vlasy středně blond, dlouho jsem je odbarvovala na blond až jednou mi chytla barva do fialové. Tak jsem se rozhodla přejít na hnědozrzavou - přelivem. Ten poprvé chytl lehce do zelena, podruhé už krásně, ale rychle se vymývá a nejsem spokojena s kvalitou vlasů.\nTak bych ráda zkusila hennu, ale nevím kterou zvolit. Vlasy byly odbarvené původně na blond a teď je na nich přeliv. Výsledek po vymyti přelivu cca 6 týdnů světle hnědočervená. Přemýšlím nad barvou na vlasy Khadi Henna & Amla, ale nevím, jestli je to správná volba. Bojím se, aby vlasy pak nebyly moc tmavé nebo zelené. Hnědorezavočervená je cíl. Prosím i o doporučení produktu, který mohu do barvy na vlasy Khadi přimíchat pro regeneraci a snazší rozčesání.\nJeště mám jednu otázku. Jak moc jsou barvy Khadi cítit a jak dlouho? Manžel je háklivý na pachy :-). Nedokážu si jejich vůni/pach představit.\nbohužel touto formou nedokážeme poradit, jaký přesně odstín barvy zvolit. Při výběru hraje roli spoustu faktorů, které lze posoudit pouze při kontaktu s vlasy. Takto by to od nás nebylo profesionální. Nicméně, já osobně v podobném případě ráda míchám zhruba půl odstínu Khadi světle hnědá a půl henna & amla. Ze začátku bych nechala směs působit maximálně hodinu. Uvidíte tak, kam barva směřuje. Případně můžete nejdříve vyzkoušet na jedné partii vlasů. To je zhruba vše, co Vám mohu takto poradit. Ohledně pachu, tak barva na vlasy Khadi cítit je, ale do dvou dnů to zmizí.\nPokud se chcete o barvení rostlinnými barvami Khadi dozvědět víc, doporučuji přečíst si článek z našeho blogu Přírodní, rostlinné barvení vlasů z pohledu kadeřníka.\nJako kondicionér můžete zkusit Khadi prášek AMLA, který udržuje červené odstíny stále svěží. Nicméně při větším narušení vlasů doporučuji pro snadné rozčesání používat některý z přírodních kondicionérů značky Davines Davines Essential Nounou - kondicionér pro suché a poškozené vlasy 250ml


Bolívie - Copacabana - Zahraničí - Amerika Jižní - Památky - CZ-MILKA\nCopacabana je městečko ležící v Bolívii v departmentu La Paz, v provincii Manco Kapac, u západní hranice s Peru na břehu jezera Titicaca. Rozprostírá se v nadmořské výšce asi 3.820 metrů nad mořem, zaujímá rolohu 1,5 kilometru čtverečních a má okolo 3.000 obyvatel, některé zdroje ovšem uvádějí až 6.000 obyvatel.\nNázev je údajně odvozen od aymarského „kota kahuana“, což znamená „výhled na jezero“. Ale podle záznamů ve španělských archivech je Kotakawana bůh plodnosti, který zde žil. Chrám Kotakawana zasvěcený tomuto bohovi se původně v Copacabaně nacházel a oblast tak byla posvátným místem ještě před příchodem Španělů.\nAž do konce první třetiny 16. století bylo zdejší městečko v držení Inků, kteří zde měl vlastní svatyni a městečko využívali jako výchozí bod pro přístup k ostrovům na jezeře Titicaca, které pro ně měly velký náboženský význam, především na Isla del Sol, tedy Ostrov slunce, kde se podle legendy slunce narodilo. V roce 1534 a 1538 přišli do oblasti první Španělé, Inkové byli vyhnáni a Copacabana se stala centrem dominikánů. Na přání místokrále Francisca de Toledo pak byli nahrazeni kněžími. Vnuka slavného Inky Manca Kapaca zaujaly sochy Panny Marie v La Pazu natolik, že se pokusil vyrobit vlastní sochu, která byla umístěna do svatyně v Copacabaně, aby ochraňovala věřící. Roku 1589 byli kněží nahrazeni augustiány. V 16. století zde byla, zřejmě na základech chrámu Kotakawana, postavena rozlehlá Basílica de la Virgen de la Candelaria de Copacabana nebo zkráceně jen Basílica del Santuario de Copacabana, tedy Bazilika Panny Marie Copacabanské, tedy patronky Virgen de Copacabana.\nRoku 1781 proběhlo pod vedením Túpaca Amaru II. povstání domorodců, kteří se bouřili proti reformám španělského místokrále v Peru. Bazilika byla během povstání vypleněna, přišla o velkou část své bohaté výzdoby a byla odsvěcena, ale samotná kaple se sochou zůstala nedotčena.\nRoku 1950 bylo rozhodnuto, že Copacabana by měla věřícím nabídnout kromě baziliky i něco dalšího, a postavena křížová cesta na vrchol Cerro Calvario.\nMěstečko leží pod výraznými vrcholy. Ten nejblíže centru města je Cerro Calvario a z městečka k němu vede křížová cesta vytvořená z malých kapliček. Na vrcholu se na konci křížové cesty nachází centrální kaple.\nNejvýznamnější stavbou města je Basílica del Santuario de Copacabana se sochou Madony. Bazilika je poutním místem pro věřící z Bolívie a jižního Peru, kteří věří, že zdejší Madona jim splní jejich přání. Před bazilikou je rozlehlé náměstí Plaza 2 de Febrero. Každoročně 2. února a 6. srpna se slaví církevní svátky a svátek patronky, kterých se účastní tisíce věřících. Typická jsou pro tyto svátky různá folklórní představení s původními tanci.\nCopacabana je výchozím místem pro výlety na Isla del Sol, tedy Ostrov slunce. Ten je označován za kolébku incké říše a místo, kde se zrodilo slunce.\nZajímavostí také je, že kopie sošky byla umístěna do kaple Praia do Forte, která se nachází v Rio de Janeiru. Podle této sošky pak získala své jméno i slavná pláž Copacabana.


Program 2021 pro poskytování dotací z rozpočtu Středočeského kraje ze Středočeského Fondu cyklistické infrastruktury | Dotace EU\nLhůta pro podávání žádostí o dotace je stanovena od 10. 5. 2021 od 9:00 hodin do 30. 7. 2021 do 14:00.\na) „Výstavba cyklistické infrastruktury na dálkových páteřních trasách.\nb) „Výstavba cyklistické infrastruktury na vybraných páteřních regionálních trasách.\nPředpokládaný celkový objem peněžních prostředků vyčleněných v rozpočtu Středočeského kraje na podporu stanoveného účelu v tomto Programu je 18 500 000 Kč.\na) Výstavba cyklistické infrastruktury na DPT – maximální výše požadované a poskytnuté dotace nesmí přesáhnout vlastní podíl žadatele na uznatelných výdajích projektu podpořeného z jiného veřejného finančního zdroje.\nb) Výstavba cyklistické infrastruktury na PRT – minimální spoluúčast příjemce na financování projektu činí 15 % celkových uznatelných nákladů projektu,\nc) Výstavba cyklistické infrastruktury do bodů P-SK,\nmaximální výše požadované dotace a současně maximální výše poskytnuté dotace nepřesáhne výši spoluúčasti příjemce na financování projektu sníženou o 35 % skutečných ročních daňových příjmů příjemce za rok 2020; v případě, že žádost o dotaci podává dobrovolný svazek obcí, skutečné roční daňové příjmy všech členů svazku se pro tento účel sčítají.


SK Rakovník - SK Lhota 4:3 po pen. (2:3)\n21. 08. 2016 - 2. kolo ONDRÁŠOVKA Krajský přebor\nVe svém prvním domácím zápase sezony přivítali fotbalisté SK Rakovník na své půdě nedalekou Lhotu, která rovněž jako Rakovničtí ve svém prvním zápase nezískala ani bod. Domácí lodivod Libor Šíma udělal v sestavě oproti prvnímu zápasu celkem 5 změn v sestavě. Přes dvě stovky příchozích diváků vidělo celkem šest branek, závěrečný penaltový rozstřel, ale také bohužel likvidační zákrok hostující kapitána Havelky na domácího stopera Petra Hornofa v posledních minutách hry.\nSK Rakovník – SK Lhota 4:3 po pen. (2:3)\nDomácí do utkání vstoupili aktivně a hned v 5‘ zamířil Nwogu hlavičkou těsně nad po centru Mareše, který za Rakovník nastoupil znovu po 10 letech. V 7‘ vybojoval aktivní Mareš rohový kop. Sklenka jej přetáhl až na roh velkého vápna, kde stál Fojtík, který z voleje poslal technickou střelu do šibenice Vošmikovy branky – 1:0. Bohužel se domácí z vedení neradovali příliš dlouho, neboť v 9‘ propadla rakovnická obrana na levé straně, čehož využil Žahour a střelou přes celé vápno překonal Kabeleho – 1:1. Ve 13‘ hostům vyšel druhý útok v utkání znovu na výbornou. Tentokrát si nepočínala dobře rakovnická obrana na pravé straně, kde se až do vápna prosmýkl Jung a předložil míč před prázdnou branku Vydrovi – 1:2. Brankové hody pokračovaly. Ve 25‘ zahrával trestný kop z rohu velkého vápna Fojtík. Jeho střelu přes zeď vyrazil Vošmik jen za svá záda – 2:2. O pár sekund později našel Hamouz na pokutovém území parádně Sklenku, který ovšem z voleje přestřelil. Ve 32‘ utekl Kudela Fojtíkovi a obstřelením Kabeleho vstřelil třetí branku hostů – 2:3. Ve 42‘ zatáhl míč po levé straně Severin, narazil si jej s Hamouzem a z bezprostřední blízkosti trefil pravou tyč Vošmikovy branky. Při následné dorážce zamířil Nwogu vedle.\nV 54‘ se za hostující obranou zjevil Nwogu, ale situaci špatně vyhodnotil a místo zakončení hledal nabíhajícího Pucholta. V 64‘ se hosté dostali do brejku, který zakončil Jung tvrdou střelou do nohou Kabeleho. V 68‘ se Lhota dostala do dalšího brejku. Tentokrát 2 na 1. Naštěstí pro domácí Jung včas nepředložil míč nabíhajícímu Kudelovi. Již v této době hostům docházel dech a domácí tým se postupně dostával do tlaku. V 72‘ nechala hostující obrana dost prostoru za vápnem Pucholtovi, který střelou z 20 metrů překonal Vošmikova – 3:3. Další nadějné útočné akce nebyly bohužel dotaženy do zdárného konce. Misky vah mohla na svoji stranu převrhnout také Lhota v 88‘, ale možný únik Kudely zastavil Kabele pohotovým výběhem. O pár sekund později byl při průniku faulován hostující kapitán Havelka, kterému byla ovšem ponechána výhoda. Hra pokračovala a v dalším souboji byl Havelka faulován domácím Hornofem. Hostující kapitán ovšem souboj následně dohrál a tvrdým likvidačním „šlapákem“ zlomil domácímu stoperovi obě dvě kosti v dolní končetině. Za svůj zkrat obdržel hostující kapitán červenou kartu. K utkání byla přivolána rychlá záchranná služba, která Hornofa odvezla ihned do rakovnické nemocnice. Utkání se následně ještě dohrávalo a v poslední minutě měl obrovskou šanci domácí Vild, ale v těsné blízkosti hostující brankáře nepřekonal.\nO zisku bonusového bodu pro domácí rozhodly pokutové kopy, když za domácí proměnilo všech pět exekutorů – Faigl, Pucholt, Sklenka, Nwogu a Fojtík. Na straně hostů hned ve druhé sérii Hejduk přestřelil branku.\nSKR: Kabele – P. Tvrz, Fojtík, Hornof (90. Rohla), Severin – Mareš (85. Faigl), Pucholt, Sklenka, R. Hamouz (67. Nováček) – Isteník (59. Vild), Nwogu. Trenér: Libor Šíma.


Aussie & Kiwi Film Fest 2019 – svoboda není samozřejmost | Moviescreen.cz\nAussie & Kiwi Film Fest 2019 – svoboda není samozřejmost\n16.10.2019 at 18:12 • Posted in Festivaly, Svět filmu by Redakce\nProgramu šesté přehlídky australských a novozélandských filmů, která poběží v pražských kinech od 1. do 6. listopadu, dominuje téma svoboda.\nSe svým šestým ročníkem se Aussie & Kiwi Film Fest rozšiřuje o kinematografii celého regionu Pacifiku a Tichomořských ostrovů. Projekce v kinech Lucerna a Ponrepo doplní promítání a debata v kině Atlas, dvě výstavy a diskuse o československé emigraci do Austrálie a na Nový Zéland v Knihovně Václava Havla. Ochrana životního prostředí, ženská emancipace i další aktuální témata tak budou rezonovat nejen v kinech, ale i u doprovodných akcí.\nDůležitou roli v letošní přehlídce hrají střet původních a cizích kultur, přistěhovalectví a tolerance – dlouhodobě důležitá témata australské a novozélandské kinematografie. Všechny tyto fenomény citlivě míchá zahajovací film přehlídky Dámy v černém, který s humorem ukazuje předsudky spojené s národem Australanů. Snímek režiséra Bruce Beresforda získal ocenění pro nejlepší herečku, nejlepší hudbu a nejlepší kostýmy od Australian Academy of Cinema and Television Arts.\nNa slavnostním zahájení diváci uslyší tradiční aboriginské písně v podání zpěvačky Jessie Lloyd. Festival také v kavárně Lucerna doplní fotografická výstava „Havel na Novém Zélandu“ zahrnující záběry Jiřího Jírů z prezidentovy cesty po zemích Pacifiku v roce 1995.\nŽenská emancipace se v poslední době ukazuje jako důležitý motiv novozélandské kinematografie a pacifického regionu. Právě o další ostrovy Tichomoří se rozšiřuje nabídka festivalu prostřednictvím filmu Vai. Jde o netradičně poskládaný film natočený devíti ženami v různých tichomořských zemích: Fidži, Tonga, Šalamounovy ostrovy, Samoa, Cookovy ostrovy, Niue a Nový Zéland. Autorky přibližují zkušenosti žen, které kvůli práci nebo vzdělání opouštějí rodinu a tradice. Vai ve všech ostrovních zemích Pacifiku znamená „voda“.\nKultovní perla archivu a oslava svobody sexuálních menšin – to je snímek Dobrodružství Priscilly, královny pouště. Festival film uvede v sobotu 2. listopadu u příležitosti 25. výročí od premiéry dnes už legendární australské road movie. Projekci rozjede živá travesty show skupiny Hanky Panky přímo na pódiu kina Lucerna. Poté je v baru Champagneria v Průchodní ulici připravena after party s víny festivalového partnera Foltýn Wine.\nProjekci australského dramatu Neutonout, které na Berlinale získalo Cenu ekumenické poroty, doplní debata „Jak osvobodit novodobé otroky rybářského průmyslu?“ s odborníky z organizace La Strada a Ústavu mezinárodních vztahů s moderátorem Michaelem Rozsypalem z Českého rozhlasu Plus.\n3. listopadu proběhne v pražském baru Champagneria vernisáž prodejní výstavy „Dreamtime: pohled do mytického světa původních obyvatel Austrálie“, která představí současné výtvarné umění protinožců.\nPodrobnosti o filmech, doprovodném programu a informace o vstupenkách najdete na webu aussieakiwi.cz či Facebooku.\nTags: 2019, Aussie & Kiwi Film Fest, Austrálie, festival, Nový Zéland\nKniha, která byla oceněna Pulitzerovou cenou, se dočkala filmového zpracování. Bude z toho Oscar? Nevypadá to nadějně, byť se...


Daniel Sanchez potřetí vítězem Světových her – Vratislav\nMistr světa, vítěz Super cupu, hráč roku 2016, vítěz World cupu v Luxoru, světový hráč číslo jedna a vítěz Světových her. Toho v této sezoně v dnešní extrémně velké konkurenci dokázal dosáhnout barcelonský rodák Daniel Sanchez. Možná jeho nejlepší sezona vůbec. Ve finále Světových her dokázal Dani vstát z mrtvých, když dokonale otočil průběh partie s obhájcem titulu Italem Marcem Zanettim.\nWCBS – světová federace sdružující kulečníkové disciplíny měla právo na zastoupení pouze 16-ti hráčů trojbandu, poolu mužů a žen, snookeru. Tito účastníci, tak měli šanci zasáhnout do mega akce třiceti sportů, jejímž pořadatelem bylo polské město Vratislav, patřících do rodiny Mezinárodního olympijského výboru, avšak které nejsou zařazeny do programu Olympijských her.\nNominační kritéria pro hráče karambolu byla velmi přísná. Účast na turnaji si zajistil aktuální mistr světa (Sanchez) plus zástupci jednotlivých konfederací. Evropa – aktuální mistr Evropy + 5 nejvýše umístěných federací na posledním ME, Amerika – první 4 hráči Panamerického mistrovství, Asie – 3 nejvýše umístěné federace asijského mistrovství, Afrika – vítěz afrického mistrovství a pořadatelská diková karta. Smutná zpráva zastihla účastníky turnaje ještě před jeho samotným začátkem. Korejský hráč Sung-Won Choi musel zrušit svoji účast na turnaji. Těsně před odletem mu totiž zemřel jeho otec. A tak korejského zástupce nahradil domácí hráč – mistr Evropy v poolu Mateusz Sniegocki. Hráči byli okamžitě rozřazeni do pavouku a KO systémem sehráli celý turnaj.\nNejlépe do turnaje vstoupil Španěl Sanchez. Jako nasazená jednička měl snadný los v podobě mladého domácího hráče Tonojana. Dani potřeboval na 40 bodů pouze 14 náběhů. Nejvyšší sérii však měla hodnotu pouze pěti bodů. Američan Hugo Patino vcelku překvapivě lehce porazil dalšího Španěla Palazona v poměru 40:19 na 17 náběhů. Dokonalý finiš předvedl Vietnamec Tran v souboji s Kolumbijcem Catanem. Tran prohrával již 15:6 na 13 náběhů. Ovšem zbylých 34 bodů zahrál na pouhých 6 náběhů ! Konečné skore 40:18 na 19 náběhů pro Vietnamce. Sameh Sidhom porazil Kostaričana Telleze 40:25 na 21 náběhů. Nekompromisně vstoupil do turnaje obhájce titulu Zanetti. Ten zápas s Řekem Kokkorisem zahájil sérií 13 ! Nakonec svého soupeře porazil o 15 bodů na 20 náběhů. Podobně jako Sanchez měl snadnou práci Američan Piedrabuena, kterému nekladl odpor domácí Sniegocki. Eddy Leppens si poradil s Turkem Capakem a Jaspers rozhodl zápas s Japoncem Umedou až v samotném závěru.\nČtvrtfinále přineslo postup Danimu Sanchezovi po výhře nad Patinem. Sidhom ve velké bitvě udolal Vietnamce Trana v poměru 40:36 na 35 náběhů. Zanetti zdál se býti na turnaji ve velké pohodě. Američana Piedrabuenu porazil na 18 náběhů. No a třešničkou na dortu byl zápas mezi Jaspersem a Leppensem. Úvod v podání Holanďana ? 4, 5, 14 a 5. Po čtvrtém náběhu vedení 1:28 ! Jaspers dohrál zápas ve 12. náběhu. Eddy dosáhl na 24 bodů. Nejlepší zápas turnaje, Dickova série 14 byla nejvyšší na turnaji.\nSemifinalisté oproti turnajům UMB neměli zaručenou medaili. Na Světových hrách se totiž bojuje i o třetí místo. Snadnou práci měl Sanchez. Jeho egyptský soupeř Sidhom vůbec nevzdoroval a prohrál 40:16 na 25 náběhů. Druhé semifinále, klasická bitva mezi Zanettim a Jaspersem bylo o poznání vypjatější. Skore 33:34 v neprospěch Itala. Po sérii dvou čar z obou stran přichází atakt Marca. Zahrává 4. Jaspers nedokáže ani napotřetí zahrát bod a pouští ke stolu svého soupeře, který nekompromisně ukončuje zápas sérií 3. Jaspers z dohrávky zahraje pouze dva body.\nA to jistě zanechává následky na Jaspersovi v boji o třetí místo. Ten totiž i přes velkou podporu početné holandské výpravy až překvapivě snadno prohrává se Samehem Sidhomem v poměru 40:26 na 23 náběhů. Historický úspěch pro Egypt !\nDosavadní čtyři Světové hry, kterých se účastnil kulečníkový sport, zná v karambolu tři vítěze. V roce 2001 porazil Jasperse ve finále Sanchez. O čtyři roky později se opakoval stejný scénář. V roce 2009 již dokázal vyhrát Jaspers. A konečně v roce 2013 v kolumbijském Cali porazil ve finále Zanetti Eddyho Merckxe. Ital tak mohl srovnat počet dvou vítězství, zatímco Španěl mohl dovršit svou již tako famózní sezonu a navíc potřetí Světové hry vyhrát.\nZačátek zápasu byl v podání Daniho jedno velké trápení. Hrálo se na suknu Andy s koulema Cyclop. Bylo patrné, že se hrací materiál chová odlišněji než klasické sukno Simonis a koule od Salucu. Sami hráči si nad tím několikrát povzdechli. No zpět k finálovému zápasu. Motivace Itala byla patrná a jeho typicky excentrické chování neslo zpočátku úspěch. Do pauzy šel s vedením 21:10 v 10. náběhu. Španěl se však po pauze brobral a finále začal neuvěřitelně dramatizovat. Po chybě v 11. náběhu přišly série 2-4-4-3. Skore bylo najednou 23:24. Ital však kontroval sérií 8 ! Zdálo se být rozhodnuto. Dani však v 17. náběhu zahrává sérii 6, ve kterém si vybral všecny tři dostupné time-outy, a dostal se zpět do hry. Marco zahrává pouze jeden bod, Dani zahrává body 4 a srovnává skore na 33:33. V 19. náběhu přichází čára od obou hráčů. Dani však ve 20. náběhu zahrává sérii šesti bodů. Následující náběh partii ukončuje. Viditelně rozladěný Zanetti netrefuje hned úvodní pozici.\nPoslední 30 bodů v podání Daniho na 11 náběhů ! Dani se tak může pyšnit již třetím vítězstvím z pěti Světových her.\nVítězství na Světových hrách nepřináší žádné peníze ani body do světového žebříčku. A tak je odměnou pouze medaile a čest reprezentovat svou zemi.


Čertovské učení není přece mučení! – Základní škola a Mateřská škola Lichnov\nČertovské učení není přece mučení!\nPosted\ton\t 11. 12. 2020\nTrošku strachu z pekelníků nechybělo ve škole v pátek 4. prosince 2020. Ve všech třídách prvního stupně se ten den plnily čertovské úkoly, nechyběly čertovské hry a vyrábění andílků, čertíků či Mikulášů.\n„V našich prvních třídách se dokonce objevili živí malí čertíci a andílci. Zkusili jsme si čertovské počty v matematice, četli čertovské řetězy slov. Také jsme měli čas na relaxační a pohybové chvilky, a to přímo s bramborou nebo kolíčky na prádlo,“ říká pobaveně třídní učitelka I. B Mgr. Markéta Martinů. „Jen si ve svých domovech zkuste přejít pokoj s bramborou na hlavě. Ale pozor, nepřidržovat rukama!“ směje se, když přibližuje jeden z úkolů.\nTaké ve třetí třídě se hezky tvořilo. Například peklíčko z ruliček od papírových utěrek, které se dětem náramně povedlo! Třídní učitelka Mgr. Monika Wilczková zase využila svých konexí s peklem a dostala zprávu, kterou své třídě přečetla: „Tak mi, třeťáci, dneska, přišla SMSKA. Strašně jsem se lekla. Napsal mi čert z pekla! Prý mu zvonil mobil… Že by někdo zlobil?!“ A i přesto, že nikdo nezlobil, zabouchal na dveře třídy čert! „Ale jen nakouknul a než jsme se rozkoukali my, tak byl pryč. Za dveřmi nám nechal balíčky plné dobrot, tak asi byl hodný,“ dodává učitelka.\nI ze čtvrté třídy se ozývaly nadšené hlásky, když je na malou chvíli navštívili čertík s andělem a donesli dobrůtky. „Dětem se líbila nadílka, ale i z čerta a anděla byly poveselené, protože do poslední chvíle nečekaly, že je někdo navštíví. Jsme rádi, že jsme si s nimi stihli udělat i fotku na památku. Děti si o pekelném zážitku povídaly ještě zbytek dne,“ popisuje třídní učitelka čtvrtého ročníku Mgr. Lenka Matulová.\nNa závěr čekalo na děti prvního stupně překvapení v podobě parádně nachystaných mikulášských balíčků, které přichystaly paní kuchařky ze školní jídelny. Velmi jim děkujeme!\nV soutěži Barevná zahrada získaly děti ze školky a družiny stavebnice\nTygříci se zapojili do projektu Úsměv do schránky. Díky zaslaným pohlednicím udělali radost seniorům


Artróza | MUDr. Libor Paša\nZdravá chrupavky je pevná, pružná a na povrchu hladká a lesklá. Chrupavka s postupujícím věkem ztrácí svou původní pevnost a pružnost, praská a snižuje se její tloušťka. Praskliny v chrupavce umožňují přímý tlak na kost, která se nalézá pod chrupavkou a jejíž povrch je velmi citlivý. Na okrajích kloubních ploch vzniká nová kostní tkáň – tzv. návalky (osteofyty), které mohou omezovat pohyb, často dráždí kloubní pouzdro. Později, vlivem opakovaného dráždění, vznikají reaktivní zánětlivé změny kloubního pouzdra, bolesti a otoky kloubu.\nChrupavka je narušená, rozpraskaná, odlupuje se. Změna kvality chrupavky se nazývá chondromalacie. Jsou různé stupně – od měkké chrupavky přes popraskanou až po defektní chrupavku. Začínají i změny na kosti pod chrupavkou – lze relativně zjistit i na RTG .\nChrupavka je výrazně opotřebovaná, v zátěžových místech je „sedřená na kost“. Pokračují změny na kosti – zesiluje se a zahušťuje povrchová vrstva kosti, přetížením vznikají v kosti dutinky (cysty).\nV počátečních stádiích artrózy bývají občasné bolesti nebo otoky kloubů, hlavně po nezvyklé zátěži. Pacient později cítí při pohybu v kloubu drásoty (pocity drhnutí, tedy ne hladký pohyb), má častější bolesti při a po každé větší zátěži, často je zhoršení potíží při změnách počasí. S rozvojem artrózy přichází omezení hybnosti kloubu, otoky a výpotky (tzv. voda v kloubu), kulhání, v konečných stádiích pak i klidové a noční bolesti. Většinou se artróza rozvíjí nejdříve na tzv. nosných kloubech, tedy na kyčlích a kolenou, event. na kloubech nejvíce zatěžovaných - ramena, hlezna, apod. Klasické je jarní a podzimní zhoršení obtíží.\nDiagnóza artrózy se stanovuje jednak na základě klinického vyšetření, kdy se zjišťují bolesti, omezení hybnosti, otoky, či výpotky. Stupeň artrózy určíme podle RTG vyšetření, nejlépe v zátěži (ve stoje). První stupeň je počínající artróza, IV. stupeň je těžká artróza, kdy je již indikována kloubní náhrada. Nejčastější lokalizací osteoartrózy je postižení kolenních a kyčelních kloubů. Ve věku 70 let je osteoartrózou postiženo až 90% lidí, celkem v České republice trpí osteoartrózou přes 2 miliony lidí!\nfyzikální léčba: fyzikální léčba na rehabilitačním oddělení (magnetoterapie, elektroterapie, ultrazvuk, laser, apod.\nartroskopie - ošetření odlučující se chrupavky, odstranění volných tělísek, ošetření zánětem změněné kloubní výstelky a pod.,\nosteotomie – operační úprava osy zatížení kloubu,\nnáhrady kloubů - částečné či úplné endoprotezy


Scolari nejlepší fotbalisty nevybral mezi svými - iDNES.cz\nScolari nejlepší fotbalisty nevybral mezi svými\npro 18 2002\nMadrid - Pomohli mu ke slávě, ale on jim službu neopětoval. Kouč světových šampionů Luiz Felipe Scolari z Brazílie si myslí, že jeho hráči nejlepší na planetě nejsou. Vyplývá to z jeho hlasování v anketě Mezinárodní fotbalové federace, kterou FIFA zveřejnila na svých oficiálních internetových stránkách. Scolari mezi trojici nevybral nikoho ze svých bývalých svěřenců, přitom vítězný útočník Ronaldo si získal srdce 59 reprezentačních trenérů. Dále čtěte: Ronaldo je nejlepším fotbalistou světa\nScolari, který se nedávno stal koučem Portugalska, považuje za nejlepšího fotbalistu letošního roku Angličana Davida Beckhama a i na další místa zařadil cizince - Francouze Zidana a Portugalce Figa.\nSvé hlasy odevzdalo 148 trenérů a na prvních místech se objevilo celkem šestnáct fotbalistů. Vedle Ronalda dostávali hlasy i jeho spoluhráči z týmu mistrů světa Rivaldo, Roberto Carlos a Ronaldinho, občas se na nejvyšší místo dostali Němci Kahn s Ballackem, Francouzi Zidane a Henry, Španěl Raúl, nebo Angličan Owen.\nNěkteré tipy však výrazně vybočovaly z řady. Nyní už bývalý polský trenér Zbigniew Boniek dal nejvíc bodů italskému útočníkovi Tottimu. Salvadorský lodivod Armando Palma si vybral Nizozemce Patricka Kluiverta a švédská trenérská dvojice Söderberg - Lagerbäck se zhlédla ve francouzském záložníkovi Vieirovi.\nPro reprezentačního trenéra v Jordánsku je světovou jedničkou Uruguayec Recoba a na Tchajwanu se těší největší oblibě Argentinec Batistuta.\nPořadí u Karla Brücknera je podle internetové stránky trochu jiné, než jak ho český trenér uvedl v úterý pro média. Podle FIFA dal Brückner na první místo Rivalda, na druhé Ronalda a na třetí Beckhama. Českých novinářům nadiktoval toto pořadí: 1. Ronaldo, 2. Rivaldo, 3. Ronaldinho. "Je to symbolické ocenění brazilské hry na celém šampionátu, která byla největším přínosem turnaje," řekl Brückner.\nMilan Máčala, který hlasoval za Omán, vybral trio Henry, Rivaldo, Beckham. Slovenský trenér Ladislav Jurkemik ocenil Zidana, Kahna a Ronalda a jeho krajan Jozef Jankech z lavičky exotických Malediv považuje za nejlepší fotbalisty světa Ronalda, Rivalda a Ballacka.\nTémata: David Beckham, FIFA, Karel Brückner, Luiz Felipe Scolari\nRonaldo je nejlepším fotbalistou světa\nBrazilec Ronaldo získal po pondělním vítězství v evropské anketě Zlatý míč další trofej. Na úterním galavečeru...\nRonaldo by Zlatý míč dal i Carlosovi\nPo překonání zdravotních problémů se letos brazilskému fotbalistovi Ronaldovi splnily snad všechny sny. Vyhrál...\nRonaldo má Zlatý míč, vyhraje i druhou anketu?\nV královském klubu zrovna neoslňuje, ale mezi fotbalisty králem je. Brazilský útočník Ronaldo, na kterého fanoušci...


Richard Irvine: Vyřezávání dřeva s dětmi v přírodě :: www.biobooks.cz\nDřevo jako prostředek pro poznávání, získávání zručnosti a trpělivosti, meditaci i zábavu. Kniha Vyřezávání ze dřeva s dětmi v přírodě překypuje kreativními nápady pro práci se dřevem. Seznámíte se s jeho vlastnostmi, potřebnými nástroji a při projektech se zabaví malí i velcí.\nNaučíte se vyrobit mnohé od hudebních a rytmických nástrojů přes dekorace a hračky až po praktické výrobky. Jednotlivé projekty jsou opatřené slovním i foto návodem, které popsal Richard Irvine - učitel, lektor a propagátor lesních škol a venkovní výuky.\nISBN: 978-80-271-2918-8 Více


CUKROVINKY , dovoz až k Vám do domu. Rumburk, Palackého 189/16 603829145 zvarova.m@email.cz cukrovinky-poctivemlsani.cz\nInzerce > Ostatní > Ostatní > CUKROVINKY , dovoz až k Vám do\nProdám: CUKROVINKY , dovoz až k Vám do domu.\nVloženo dne: 22.10.2018 Počet zobrazení: 94 X Číslo: 7857069 Platnost: 89 dnů.\nDobrý den, na serveru www.Inzeratyzdarma.cz mne zaujal tento Váš inzerát: Prodám: . CUKROVINKY , dovoz až k Vám do domu. : Prosím kontaktujte mne.


Raven No Limits Darjeeling IPA - Pivníci.cz\nDalší přísady: černý ječmen\nBludice, 26. ledna 2017, točené, Dno pytle (Praha, Česká republika):\nBarva tmavě zlatá, velmi lehce zakalené. Nižší pěkná hustá poměrně stabilní pěna.\nVůně sladová, s tóny tropického ovoce, mandarinek, černého čaje.\nStřední jemný říz, střední plnost. V chuti sladové, lehce medové, se střední hořkostí a tóny černého čaje, tropického ovoce a mandarinek. Doznívání je dlouhé, s tóny černého čaje, tropického ovoce a kandovaného ovoce.\nVůně citrusová (grepy, pomeranče), bylinná, lehce tóny černého čaje, sladová.\nChuť sladová, ovocná, bylinná až lehce čajová, lehce karamelová. Střední až nižší říz, střední plnost těla. Hořkost je vyšší, doznívání delší, bylinné, s tóny černého čaje, citrusové (grepy, mandarinky), lehce sladové, trochu karamelové.\nZajímavá IPA, čaj v ní není příliš výrazný, dobře se pije.\n… piv. Zkusili jsme podruhé Darjeeling IPA od Ravena, ejl s černým čajem. Tentokráte byla trochu …\n… pitelný. Neurazila ani lehce čajová No Limits Darjeeling IPA od Ravena. Nejvíce mě zaujala Ravenova černá IPA s …