Kód produktu: 0000000309 | Není skladem\n• Rychle se vstřebává do pokožky, kterou okamžitě vyživuje a hydratuje\n• Je výborný v preventivní péči o problematickou, namáhanou nebo zralou pokožku (sklon k akné, celulitidě, jizvy, strie, stařecká kůže, tvrdá kůže)\n• Perfektně regeneruje vlasy,\nJedná se o zastudena lisovaný olej výborné kvality. Po použití marulového oleje bude vaše pokožka rozjasněná, vyhlazená, zpevněná zklidněná. Je vhodný pro všechny typy pleti. Exkluzivní je v péči o suché, křehké a poškozené vlasy, redukuje roztřepené konečky a zlepšuje vlasovou strukturu. K balení olejů Renovality se používá to nejlepší fialové sklo. Fialové sklo zaručuje bioaktivní stálost. Vliv světla vždy urychluje proces molekulárního rozpadu přírodních produktů. Fialové sklo funguje jako přirozený filtr, který chrání a zlepšuje kvalitu olejů.\nPoužívejte na pokožku nebo pleť. Kapátkem odeberte z lahvičky požadované množství oleje do dlaně ruky, prohřejte v dlani a poté rovnoměrně olej naneste na pleť obličeje a vmasírujete do úplného vstřebání. Olej také pečuje i o nehty a nehtovou kůžičku, stačí aplikovat kapku na každý nehet a vmasírovat do okolní kůže nehtů.


Šlesingr dostal sodu od Šonky. Pak akrobatické figury v letadle kroutil sám - Sport.cz\n12. listopadu 2015 07:26 - Praha\nPro někoho by byl běh na lyžích spojený se střelbou dostatečným adrenalinem, Michal Šlesingr ale sbírá ještě mnohem extrémnější zážitky. Seskoky s padákem, potápění, lezení po skalách či jízdy divokými peřejemi. Takový je svět dvaatřicetiletého Šlesingra mimo biatlonové tréninky, soustředění a závody. Ani v létě nezahálel a získával nové adrenalinové zkušenosti.\nBiatlonista Michal Šlesingr (vlevo) dostává rady od akrobatického pilota Martina Šonky.\nfacebook Michala Šlesingra\nS jachtařem Milanem Koláčkem objevoval v Bretani kouzlo oceánu. „Zajímává zkušenost, kdy člověk přes vlny neměl šanci vidět, loď byla pořád v náklonu a paluba pod vodou. Luxusní zážitek,“ popisoval nadšeně letošní mistr světa ze smíšené štafety.\nVybral si dárek k Vánocům\nKromě vodních radovánek zvládl i trochu ekvilibristiky ve vzduchu společně s pilotem prestižní série Red Bull Air Race Martinem Šonkou. Společný let zosnovala Šlesingrova manželka, dárek k loňským Vánocům si biatlonista vybral v létě.\n„Dal mi pořádnou sodu, dělal se mnou všechny možná figury,“ smál se Šlesingr. Ale v akrobatickém letounu se jen nekochal. „Jednou mi to i půjčil, to byl masakr,“ přiznával.\nPilotní zkoušky má v plánu až na příští rok, přesto žádná nehoda nehrozila. „V akrobatu jsou dva penály a řízení plynu má pod palcem on, stejně se jede furt na plnej céres. A když jsme v hladině 300 až 1000 metrů, je schopen to kdykoliv vybrat,“ uklidňovalo Šlesingra.\nPřetížení ho zaskočila\nZkusil si i akrobatickou figuru, přemet… „To byla spíš taková brambora do strany. Bylo vidět, jak to má Martin najeté, lepí jednu figuru za druhou, já si musel srovnat éro a pak v hlavě, co chci udělat,“ říkal biatlonista, který zažil dosud nepoznané přetížení. „Jednou jsme měli 8 G, což je pro něj běžná věc, pro mě to bylo fyzicky náročné, ale pecka,“ líčil.\nTečkou za Šlesingrovým adrenalinovým létem pak byl base jump, tedy skok z pevného bodu, v italském Brentu, kde takto zavzpomínal na tragicky zesnulého kamaráda a jednoho z průkopníků této disciplíny v Česku Martina Trdlu.\nTeď už se ale trojnásobný medailista z MS plně soustředí na biatlon. Pomůžou na střelnici adrenalinové zkušenosti? „Říkal jsem si, že by mohly, ale na střelnici jde o výsledek a touhu být nejlepší, to je něco jiného. Spíš je to tak, že kdybych si ten adrenalin nedopřál, nebyl bych v pohodě,“ vysvětluje.\nStíhací závody ovládli na letním MČR Moravec a Soukalová


Pobřežní Sališové – Wikipedie\nPůvodní rozšíření sališských jazyků\nPobřežní Sališové nebo Pobřežní Salishové je kulturní a etnografické označení skupiny indiánských kmenů žijících v kanadské provincii Britská Kolumbie a amerických státech Washington a Oregon, kteří hovoří jedním z jazyků této skupiny.\nAčkoliv indiáni z kmene Nuxálk (známi i pod názvem Bella Coola) jsou v této skupině zahrnutí z etnografického hlediska, jejich jazyk se z lingvistické stránky nepovažuje za jazyk Pobřežních Sališů. Jazyky Pobřežních Sališů patří do skupiny sališských jazyků, avšak žádný kmen nebo jazyk s názvem pobřežní sališ, či pobřežní saliština neexistuje.\n1.1 Počet obyvatel\n2.1 Sociální organizace\n2.1.1 Mimo kmen\n2.1.2 Kmenová organizace\n3.1 Kmeny v USA\nNásleduje seznam důležitých historických událostí především z americké perspektivy. Kanadští Pobřežní Sališové na tom byli ekonomicky obdobně, ale jejich politická a vyjednávací zkušenost byla odlišná.\ncca 9 000 – 8 000 př. n. l. – Založena osada Xá:ytem nedaleko Mission v Britské Kolumbii.\n6. stol. n. l. – Významné osady na břehu ústí řeky Duwamish do Elliottova zálivu.\n15. stol. – Stavba kamenných zdí pro obranné i jiné účely podél Fraserova kaňonu.\n1792 – Krátký kontakt s Vancouverovou expedicí, který vytvořili především Squamišové.\n1810-20 – Obchod s kožešinou se přesouvá do jižnějších oblastí.\n1810-60 – Severnější kmeny, především Laich-kwil-tachové a Hajdové, útočí na jižní kmeny z pobřeží Georgijské úžiny a Pugetova zálivu.\n1824 – John Work a jeho posádka ze Společnosti Hudsonova zálivu prozkoumala centrální pobřeží Georgijské úžiny a Pugetova zálivu.\n1827 – Postavena pevnost Fort Langley, jejíž přítomnost zrychlila kontakt a obchod mezi Společností Hudsonova zálivu a Sto:ly.\n1833 – Postavena pevnost Fort Nisqually, kterou Společnost Hudsonova zálivu umístila mezi Olympii a Tacomu. Její přítomnost urychlila kontakt a obchod mezi Společností Hudsonova zálivu a jižními kmeny skupiny. S přibývajícím kontaktem dochází ke změně sociální struktury kmenů. Indiánští obchodníci a jejich ekonomika ale nechtěla evropské nástroje. Obchodním zbožím byly přikrývky, ozdoby, zbraně a náboje.\n1839 – Katoličtí misionáři přicházejí na pobřeží Pugetova zálivu. Jen o pár let později se zmenšil zájem, neuspěli ani methodističtí misionáři.\n1840 – Církve si rozdělili půdu mezi sebou na základě federální Mírové smlouvy.\n1854-55 – Doba dohod a rezervací – některé kmeny se nezúčastnily, jiné vyjednávání zrušily.\n1855 – Založena Muckleshootská rezervace.\n1850-70 – Tradičních zásob je stále méně a méně. Práce na pilách a v obchodu s přírodními zdroji pokračuje. Indiánští muži pracují jako dřevorubci, v mlýnech, nebo jako rybáři. Ženy prodávají proutěné zboží a korýše.\n1870-80 – Práce na chmelových polích na pobřeží zálivu roste, původní obyvatelé se zapojují také do pěstování žampionů.\n1880-90 – Vztahy mezi bělochy a původními obyvateli se rychle mění, práce v rybaření ubývá.\n1885 – Kanadská legislativa doplňuje Indiánskou listinu a zakazuje potlač. Stejné omezení platí ve Spojených státech o pár let později.\n1934 (USA) a 1951 (Kanada) – Oficiální zákaz potlače je zrušen, okamžitě začíná obrození.\n1960-70 – Obrození kmenové kultury si vyžádalo veřejné akce za vyjednávací práva.\n1960-80 – Zaměstnanost v rybaření hodně klesá, s automatizací klesá také práce v dřevozpracujícím průmyslu.\n1974 – Soudce George Hugo Boldt rozhodl na základě Point-Elliottské smlouvy z roku 1855 o tom, že kmeny z pobřeží Pugetova zálivu mají právo na rybolov.\n1970-dodnes – Mnoho federálně uznaných kmenů vyvinulo ekonomickou samostatnost v nezdaněném obchodu s tabákem, provozu kasin a rybolovu. Existující neuznané kmeny pokračují v legálním businessu a kulturním rozvoji za cílem federálního uznání.\nMezi velkými ztrátami kvůli nemocem vyčnívá zejména neštovicová epidemie z roku 1862, která zabila zhruba polovinu postižené populace. Historické archivy dokazují, že vládní politika pouze urychlila šíření epidemie a neudělala nic pro záchranu životů původních obyvatel. Pokles počtu obyvatel mezi lety 1774 a 1874 dosáhl 66 procent.\nPřed vlnou nemocí: 12 600 příslušníků\n1850: zhruba 5 000\n1885: méně než 2 000\n1984: zhruba 18 000\nSociální organizace[editovat | editovat zdroj]\nMimo kmen[editovat | editovat zdroj]\nSousedící skupiny, ať už vesnice nebo kmeny, byly spojeny manželstvími, svátky, oslavami a společnými teritorii. Vazby byly daleko silnější, když se sousedící skupiny nacházely na korytu stejné řeky. Neexistovaly zde žádné formální politické organizace.\nMimokmenové vztahy byly rozšířeny po celém území a také východně do zemí Vnitrozemských Sališů, kde je nyní východní Washington.\nExistovala zde malá neformální politická organizace. Válečnictví Pobřežních Sališů se zaměřovalo především na defenzivu, příležitostně se konaly nájezdy na území, k jemuž obyvatelům neměli žádný vztah. Žádná instituce neovládala zdejší vojska.\nOpravdovým nepřítelem Pobřežních Sališů byli na počátku devatenáctého století Kwakwaka'wakwové. Ti měli lepší přístup ke zbraním díky obchodu s kožešinou a podnikali na území Pobřežních Sališů nájezdy za účelem loupení nebo zisku otroků. Organizované nájezdy jako pomsty byly podniknuty několika kmeny Pobřežních Sališů.\nNejvýše umístěný muž měl roli slavnostního vůdce, ale umístění se měnilo a bylo rozhodovalo o něm několik kritérií. Vesnice byly mezi sebou spojeny sňatky, většinou odešla nevěsta žít do vesnice svého ženicha. Společnost byla rozdělena na vyšší třídu, nižší třídu a otroky, o čemž se rozhodovalo dědičně. Šlechta byla určena podle rodokmenu, mezikmenovými přibuzenstvími, moudré užívání zdrojů a esoterickou znalost duchů a světa, což skloubovalo vysokou třídu, dlouhověkost, nábožnost a ekonomickou sílu. Mnoho matek Pobřežních Sališů měnilo vzhled svých dětí, když jim opatrně tvarovaly hlavy přivazováním k indiánské kolébce, což udělalo čela jejich dětí příkře skloněná.\nNa rozdíl od loveckých nebo sběratelských organizací v Severní Americe byli Pobření Sališové organizovaným a hierarchickým komplexem, který se orientoval na majetek a společenské postavení.\nOtroci byli obvyklou částí osad Pobřežních Sališů, kteří je brali jako normální majetek. Děti otroků se stali automaticky otroky.\nZákladem jejich výživy byl losos doplňovaný různými mořskými produkty.\nUmění Pobřežních Sališů se stalo populárním stylem moderního umění v Britské Kolumbie a oblasti Pugetova zálivu.\nHry obvykle zahrnovaly sázení na slahal, což je hra založená na hbitosti rukou, nebo na atletické soutěže. Existovaly zde hry podobné dnešnímu lakrosu, ragby a bojovým uměním.\nVíra[editovat | editovat zdroj]\nVíra ve strážné duchy a přeměnu z člověka na zvíře se objevovala všude v hojném počtu. Vztahy duší a zemí živých a mrtvých byly složité a proměnlivé. Duwamišové uměli obnovovat duše a pořádali mnoho oslav.\nVesnice Pobřežních Sališů byly postaveny z rozštěpených prken zeravu obrovského. Obsahovaly domy s hliněnou podlahou, které poskytovaly úkryt pro čtyřicet i více lidí, většinou příbuzných. Některé kmeny ale používaly i menší domy. Vesnice byly obvykle umístěny na břehu splavných řek pro možnost dopravy kánoemi. Vesnice se mohly po břehu řeky rozpínat i několik kilometrů.\nVnitřní zdi velkých domů byly vybaveny plošinami, na kterých se spalo. Nad nimi byly poličky s košemi, nářadím, oblečením a dalšími věcmi. Pod plošinami se skladovalo palivové dříví. Matrace a prostěradla byla vyrobena z pletených rákosných chomáčů a zvířecí kůže. Jídlo bylo sušeno pověšením ke stropu. Největší domy měly přehrady na oddělení rodin, vnitřní ohniště a komíny.\nBohatší indiáni stavěli nezvyklé velké domy. Old Man House v indiánské rezervaci Port Madison z roku 1850 dosahoval rozměrů 152x12-18 metrů.\nSališové později začali stavět kamenné zdi na strategických místech podél řeky Fraser, které neměly pouze obranný význam, ale také se z nich rybařilo.\nPobřežní Sališové si udržovali uměle vytvořené lučiny. Jižní kmeny měly daleko větší zásoby zeleniny a zvěřiny než severnější příslušníci. Základem potravy byli lososi a také ryby kakanee, které se vyskytovaly ve Washingtonově a Sammamišském jezeře. Hojně sloužili jako potrava také korýši. Mlži Saxidomus giganteus, tresus capax a rostlina jílek mámivý byly sušeny za účelem obchodu.\nLovci se dělili na mořské lovce, pevninské lovce a ptáčníky. Kachnovití ptáci byli chytáni v nocích bez měsíčního světla s užitím strategických září.\nUmělé lučiny neposkytovaly prostředí pouze pro zvěřinu, ale také pro zeleninu. Nejdůležitějšími rostlinami byly hasivka orličí, camassia quamish a pro Duwamiše také sagittaria cuneata. Některé z plodin byly sklizovány naprosto unikátní metodou. Ceněnou pochoutkou byly žaludy, které ale nebyly příliš rozšířené. Na podzim se scházeli příslušníci různých kmenů na planinách u řeky Nisqually, kde je sklízeli.\nKmeny v USA[editovat | editovat zdroj]\nDolní Skagitové (Lower Skagit)\nHorní Skagitové (Upper Skagit)\nV tomto článku byl použit překlad textu z článku Coast Salish people na anglické Wikipedii.\nAutoritní data: LCCN: sh85027429 | WorldcatID: lccn-sh85027429\nCitováno z „https://cs.wikipedia.org/w/index.php?title=Pobřežní_Sališové&oldid=16997934“\nStránka byla naposledy editována 28. 2. 2019 v 11:54.


Leninovi balzamovači: Jak udržet naživu nejvyššího vůdce a další bizarnosti sovětského komunismu | Reflex.cz\nUnikátní video ukazuje, jak funguje sovětská útočná puška Kalašnikov. Dnes ji…\nMarek Douša23. ledna 2018 • 12:30\nKlíčová slova: Leninovi balzamovači, Lenin, Sovětský svaz, revoluce\nŘídili jsme Škodu Scala. Všechno je jinak! Nástupce… (AutoRevue.cz)\nCo prohlásili slavní fotografové o svém řemesle (DIGIarena.cz)\nČistič moře nejenže nefunguje, ale navíc se láme (Živě.cz)\nJeden gól z 80 střel! Čiliak zase kouzlí: Hrajeme na ledě,…


Penzion Helena - ubytování Vranov nad Dyjí | Vranovsko.cz\nPenzion Helena - ubytování Vranov nad Dyjí(P12)\nV případě pěkného počasí si můžete posedět na terasách, kochat se vyhlídkou na pohádkový zámek nebo si ugrilovat nějakou pochoutku a večer pozorovat hvězdnou oblohu. Zahrada s krásnými vzrostlými stromy hlídá Vaše soukromí a klid a auto si zaparkujete na parkovišti a kola uložíte do garáže.\nNedaleká Vranovská přehrada nabízí možnosti koupání, aquapark, rybaření, plachtění či plavby lodí. Okolní cyklostezky a turistické trasy Národním parkem Podyjí lákají ty, kteří chtějí svůj volný čas trávit aktivně. Kulturní vyžití nabízí Vranovský zámek, hrad Bítov, zřícenina hradu Cornštejn a další významné památky ve Znojmě a v blízkém Rakousku.\nNa své si v tomto krásném kraji přijdou i milovníci vína.\nTel.: +420 603 903 362\nUbytování v penzionu okr. Znojmo a klidném prostředí pro vaši dovolenou. Nabízíme levné ubytování na Znojemsku za nízké ceny. Nezapomeňte na zastřešení bazénů. Jsme profesionálové co se týče zastřešení bazénů.


Íránskou hranicí otřáslo silné zemětřesení, zemřelo přes třicet lidí - iDNES.cz\nÍránskou hranicí otřáslo silné zemětřesení, zemřelo přes třicet lidí\n16. dubna 2013 13:52, aktualizováno 18:59\nJihovýchodní částí Íránu nedaleko hranic s Pákistánem otřáslo silné zemětřesení o síle 7,8. Pákistánské úřady oznámily, že zahynulo nejméně 34 lidí a 200 osob utrpělo zraněno. V Íránu nejsou ani několik hodin po katastrofě úřední údaje o postižených jasné, původní informace hovořily o čtyřiceti mrtvých, nejnovější hlásí 27 zraněných.\nVIDEO: Íránskou hranicí otřáslo silné zemětřesení\n"Bylo to největší zemětřesení za posledních čtyřicet let a očekáváme stovky mrtvých," uvedl krátce po otřesu podle agentury Reuters vládní úředník, který nechtěl zveřejnit své jméno.\nPo prvním těžkém zemětřesení je podle německého geofyzika Joachima Saula z Německého geologického výzkumného střediska v Postupimi nutné počítat s následnými otřesy. "Při naměřené síle 7,6 je to velmi pravděpodobné," citovala Saula agentura DPA.\nZa štěstí označil německý vědec skutečnost, že ohnisko zemětřesení leželo ve větší hloubce. Nacházelo se pod hornatou oblastí zhruba 81 kilometrů severně od města Saráván na jihovýchodě země. Čím blíže zemskému povrchu se totiž otřesy stanou, tím ničivější mívají dopady.\nÍránská státní televize nejdříve informovala o nejméně čtyřiceti obětech, tyto informace se však později ukázaly jako chybné. Naopak pákistánské úřady oznámily, že na území jejich státu u hranic zemřelo nejméně 34 lidí a 200 osob utrpělo zranění.\nZasažená oblast patří k nejvyprahlejším a nejméně obydleným v celém Íránu. Podle americké geologické služby Geological Survey (USGS) se otřesy ozvaly v 12:44 našeho času.\nTakřka po celém jihovýchodním Íránu, v chudých pouštních provinciích Sístán a Balúčistán, přestaly fungovat elektrické sítě a komunikační systémy, informovala íránská státní televize. V samotném zhruba 250tisícovém Sarávánu zatím žádné velké škody nejsou hlášeny. Červený půlměsíc na místo vyslal dvacet záchranných týmů a tři vrtulníky. Podle šéfa záchranných operací v postižené oblasti naštěstí nežije mnoho lidí.\nOtřesy však pocítili lidé od Indie po Perský záliv. Mnohde vyvolaly paniku. V Abú Zabí, v Dubaji i v indickém Dillí byly podle svědků citovaných britskou stanicí BBC evakuovány některé kanceláře ve vysokých budovách. Zemětřesení bylo cítit i v pákistánských městech Karáčí a Kvéta.\nÍrán zasáhly otřesy i minulý týden, tehdy však byly slabší: o síle 6,3. Zemřelo při nich 37 lidí, dalších 850 však utrpělo zranění.\nOblast, kterou zasáhlo silné zemětřesení.\nTémata: Indie, Írán, Pákistán, Perský záliv, Postupim, BBC, DPA, Dubaj, Karáčí, Reuters, zemětřesení


Krev kandidátů na prezidenta Ukrajiny. Vyšetření v přímém přenosu (VIDEO) - 05.04.2019, Sputnik Česká republika\nDnešní den kandidáti na prezidenta Ukrajiny Volodymyr Zelenskyj a Petro Porošenko zahájili v nemocnici. Oba si nechali udělat krevní zkoušku na drogy a... 05.04.2019, Sputnik Česká republika\nPrasecenko:3 promile krve v alkoholu.\nTak, že to opět vypadá, že zase nějaký žid bude ukrajinským prezidentem.\nmultimédia, ukrajina, petro porošenko, volodymyr zelenskyj\n5. dubna 2019, 19:573\n5. dubna 2019, 20:343


Život na lesním potoku námětem malých výtvarníků - Vojenské lesy a statky ČR, s.p.\nŽivot na lesním potoku námětem malých výtvarníků\nVše, co se děje na vodních tocích v lese, bude námětem letošního ročníku tradiční výtvarné soutěže, kterou každoročně vyhlašuje pro děti základních škol ředitel divize VL v Horní Plané.\nV zadání jsou proto malí výtvarníci, kteří se chtějí soutěže zúčastnit upozorněni na skutečnost, že většinu povrchu Země tvoří voda, člověk je z většiny tvořen vodou a bez vody nepřežije víc než několik dní. Na vodě je také závislá veškerá příroda, která nás obklopuje.\n„Chceme, aby si děti uvědomily, že každý pramen a potůček je důležitý pro život nejen v lese, ale všude kolem nás, aby si uvědomily, jak spolu zvířata, rostliny, potoky vytvářejí komplex, který je závislý jeden na druhém,“ vysvětlil Petr Král.\nSoutěž je tradičně vypsána hned v několika věkových kategoriích:\n1. kategorie - žáci mateřských škol\n2. kategorie - žáci 1. - 2. tříd základních škol\n3. kategorie - žáci 3. - 5. tříd základních škol\n4. kategorie - žáci 6. - 7. tříd základních škol\n5. kategorie – žáci 8. - 9. tříd základních škol\nUzávěrka pro podávání výtvarných děl je 14. května 2018, vítězové pak budou vybráni ve čtvrtek 24. května, kdy také převezmou ceny s upomínkovými a propagačními předměty VLS na Dětském dni na Olšině. Nejlepší práce pak budou vystaveny v areálu Rekreačního zařízení Olšina.\nVLS zvou trubače do soutěže Parforzní kňour\n11. ročník soutěže se odehraje tradičně v rámci chovatelské přehlídky divize VLS Karlovy Vary 26. května na střelnici Lučiny v Doupovských horách


Reports - Po delší pauze konečně pokračujeme - Moravian Le Mans Series\n| Přihlásit Hlavní stránka > Články a reportáže > Po delší pauze konečně pokračujeme\nOd posledního závodu Le Mans série v Brně uplynulo prakticky půl roky. Zcela jsme přišli o zimní sezónu a vlastně i důležitý finálový závod v Ostravě s tradičním předáním cen. Naštěstí se podařilo všechny kalendáře účastníkům, kteří odjeli nadpoloviční většinu závodů, nějakým způsobem předat. Diplomy na tvrdém podkladu se předávali až v Blansku těm, kteří přijeli. Počet účastníků nebyl nikterak veliký, ale myslím, že přesně odpovídal době a možnostem pokojného setkání. Vše se vydařilo na jedničku, souboje, počasí i čistota a férovost soubojů. Za to moc děkujeme všem, kteří se na zdárném závodě podíleli.\nNěkolik pilotů ještě před sobotou poslalo omluvenku z různých důvodů. Byla to škoda, protože bitvy v poli mohly být ještě zajímavější. I tak se podařilo na start postavit čtveřici doutníků v rámci závodu Formule 1 Classic. Stejně jako v Le Mans sérii čekalo na jezdce monopostů celkem osm kvalifikačních rozjížděk, ve kterých se jezdci utkali o pole position. Ovšem ranní kvalifikace byly spíše seznamovací, protože dráha byla poměrně studená, vždyť ranní teplota ve stínu byla blízká nule a časy se pochopitelně postupně zlepšovaly. Oproti loňské kvalifikaci se vedoucí jezdec posunul o půl vteřiny. Bohužel loni druhý Marek Helbich kvůli komplikacím s cestováním do zahraničí nepřijel, ale řady jezdců posílil velmi rychlý Libor Prchal s vozem Ferrari a podvozkem Fenix. RC Team Vysoké Mýto nakonec poslal na start výborně rozjetého Jakuba Vaňka a svou premiéru si odbyl i ostravský David Gula, který si přestavěl podvozek Xray. Krásné souboje nabízely tradičně zejména první kola čtyř finálových jízd po pěti minutách. Vítězem se stal jezdec s nejvíce najetými koly za nejkratší čas s tím, že nejméně povedené finále se škrtalo. V součtu tří jízd se vítězný Roman Krejčí zlepšil oproti loňsku o 25 vteřin a rekord na jedno kolo se posunul o 3 desetiny na 15,210. Jakub Vaněk si dokázal za zády udržet rychlého Libora Prchala a byl rychlejší než loni druhý Helbich. Velký progres se povedl v poslední jízdě i Davidu Gulovi, když zajel kolo pod 16 sekund a téměř se vyrovnal ostatním soupeřům. Omluvil se Tomáš Frantal, který přestavěl model Tamiya F104 a snad se objeví na druhém závodě na Sokolíku v červnu.\nV Le Mans sérii se na poslední chvíli odhlásil Miloš Pokorný a skupina LMP1 tak osiřela. Jediný vůz postavil do dvou kvalifikačních jízd Roman Krejčí. Šlo o tradiční podvozek Corally Pro10 v tzv. mokré variantě s motorem 10.5T, aby vydržel bez problému 15 minut jízdy. Novinkou byla karosérie KaTi, která se před lety zkoušela v Německu a bohužel zapadla v propadlišti dějin. První jízda byla s touto karosérií zvláštní, vůz šel velmi rychle „za volantem“, ale ve druhé, když už byla příznivější teplota se s modelem dalo jezdit poměrně slušně a spolehlivě. Nicméně v tu dobu už bylo dávno rozhodnuto, že jezdec pojede ve skupině LMP2, aby se zvýšila atraktivita boje o první místa. Navíc nová karosérie Lola T300 Can-Am má problém s materiálem, ze kterého je vyrobena. Přední část se štípala i při běžné jízdě přes obrubníky. Jinak ale působila velmi pěkně, zejména poté, co miniaturní kabinu vystřídal pilot uříznutý z nepoužívané formulky.\nNádherné zážitky přinášela už samotná kvalifikace. Žádné nudné ježdění v předem jasném pořadí, ale vždy překvapující hlášení rozhlasu, kdy se pořadí měnilo každou minutu. Chvíli vedoucí Martin Krejčí je po další minutě až čtvrtý, jezdce na prvních čtyř místech dělí desetiny a setiny. Do posledního kola není jasné, kdo ovládne kterou kvalifikaci. Kdo to nezažil, ten by to měl napravit. Pořadí se vždy míchalo a snaha o dosažení nejlepšího času tlačilo čas pod 13 sekund. Nebyl to tedy extrémně rychlý den, ale zkrátka pro mechová kola tentokrát dráha nebyla příznivá, což nahrávalo jezdcům skupiny GT, kteří vsadili na konfiguraci GT Stock. A rekordní počet účastníků i díky silnému obsazení ostravského týmu RORO přinesl svěží ovoce mezi tradiční účastníky seriálu.\nDo kvalifikací najelo na 19 vozů, ovšem bylo to tím, že někteří po dlouhé pauze zkoušeli dva vozy. Takovým staronováčkem ve skupině LMP2 byl českobudějovický matador Libor Prchal, který vodil překvapivě jediné Porsche 962C ve startovní listině. Velmi rychlou formu odhalil již dopoledne Jakub Vaněk, naopak s řiditelností vozu se po celý den potýkal jeho týmový kolega a táta, Jirka Vaněk. Martin Krejčí si dokázal těsně poradil s Liborem Prchalem, ale za nimi se už vyjímalo jméno nejrychlejšího jezdce Tomáše Vostala. Stejně jako loni je to on, kdo určuje limity skupiny GT Stock. Překvapivě mu byl v čase na kolo nejblíže zkušený Pavel Červenka. Ten do své čtyřkolky s novou GT karosérii uložil motor pouze 21.5 závitový a přesto vypálil rybník soupeřům jako je Aleš Trojka, Tomáš Foltýnek či Ludva Košík. Klasické vozy GT zastupoval David Gula, který ovšem v daném handicapu mechových kol na nejrychlejší soupeře nestačil. S technikou se potýkal i úspěšný Antonín Hudec. Zajímavé byly i souboje mezi vozy LMP3 a GT2. Tam hrál prim Igor Kratochvíl s vozem vlastní konstrukce LMP3. Přesto díky technickým problémům a ztráty téměř deseti kol v jedné finálovce to byl právě on, kdo se postaral o drama s Lucii Krejčí, která čistou a pravidelnou jízdou smázla ztrátu a rozhodovalo až poslední finále a rozdíl pouhých dvou kol. Na poslední chvíli do soubojů zasáhl i domácí Pavel Magda, jeho BMW M3 bývalé kategorie hobby výrazně ztrácelo na rovině, ale výborná znalost blanenských oblouků přinesla souboje a předjíždění, kdy to Pavel nedal nikomu zadarmo. Souboje o předjetí trvaly většinou několik kol, než se třeba Lucii podařilo Pavlovi odjet natolik, aby ji nepřekvapil v některé z posledních zatáček před cílovou rovinkou. Čistou jízdou se mohl pochlubit i Vojtěch Václavík, který přemýšlel o přestupu do LMP3, ale zatím zůstal věrný GT2.\nKvalifikace rozdala karty, ale přestože byl závod jejím odrazem, nebyla nouze o dramatické okamžiky, které prostě na klasických RC závodech nezažijete. Dvoukolový náskok z první finálové jízdy se rozplynul jako pára nad hrncem v momentě, kdy se vedoucí Mazda (snad) po chybě pilota ocitla v leteckém show zakončeném nárazem do plotu a ztrátou zadního křídla. Vůz byl téměř neovladatelný a čtyři předjetí o kolo zpět věstily velké drama v závěru dne. Otázkou je, zda to byla skutečné jezdecká chyba, nebo byl na vině ztracený kloub držící boční link, který nebyl nehodou nijak dotčen a k jeho ztrátě mohlo dojít o zatáčku dříve, protože nebyl v místě havárie nalezen.\nSouboj o první místo byl tak přímý mezi Kubou Vaňkem a Liborem Prchalem. Ovšem Roman Krejčí mohl pomýšlet na nemožné, pokud by se mu v každém ze dvou zbývajících finále podařilo soupeřům o kolo ujet. Třetí část závodu se pro něj přes rychlost soupeřů vyvíjela dobře a náskok půl kola po pár minutách byl nadějný. Ovšem najednou zůstal bílo-modrý vůz stát na dráze. Ani restart regulátoru nepřidal jezdci více než jedno kolo. Problém se podařilo odhalit a opravit až v době, kdy se už odstartovala poslední jízda dne, tedy za hodinu. Ale jezdec si alespoň mohl ověřit, že vše funguje na výbornou a elektronika je v pořádku. Ovšem to už se veškerá pozornost přesunula na epický boj o první místo mezi Prchalem a Vaňkem. Po závodě se oba shodli, že kdyby kvůli ničemu, tak pro snad patnáct minut dlouhý souboj to jednoznačně stálo. Myslím, že na tento závod ani jeden z dvojice snad nikdy nezapomene. Těžko spočítat, kolikrát se oba jezdci vystřídali ve vedení. Každopádně podle průjezdů cílovou čárou v jednotlivých kolech to bylo třikrát v rozmezí mezi čtvrtým a šedesátým kolem. Přestože měl více kol ve vedení závodu Kuba Vaněk, vítěz třetí finálové jízdy, nakonec se radoval Libor Prchal, kterému se dokonce podařilo projet cílem do dalšího kola, zatímco klakson zastavil Kubu o sedm desetin o kolo dříve. Rozhodoval však součet všech čtyř jízd a ten vyzněl pro Jakuba Vaňka. Po nervy drásajícím souboji asi nikoho nepřekvapí, že ani šedesát minut oba piloty nerozdělilo a oba najeli shodný počet kol 261! Martin Krejčí dojel třetí a ztrácel již znatelných deset okruhů. Pak se již radovali nejrychlejší jezdci GT, konkrétně Vostal, Červenka a trojici uzavíral Trojka těsně před Foltýnkem. Tonda Hudec v závodě porazil Davida Gulu mezi zadokolkami GT. V LMP3 se radoval Kratochvíl před Lucií.\nZávod byl zajímavý tím, že zde poprvé v historii seriálu vyhrál Jakub Vaněk a zapsal se do pomyslné historie vítězů závodů Moravian Le Mans Série, která pokračuje v červnu, přesněji 12.6., ve Frýdku-Místku na Sokolíku. Tam se pojedou v sobotu elektromodely, Le Mans a formule (tentokrát vypsané i pro okřídlené modely se samostatným hodnocením nových F1 a doutníkových F1) a v neděli se na trať vrhnou spalováci v rámci seriálu Veteran Tour 2021.\nJak vypadá statistika vítězů za třináct let historie seriálu?\nRoman Krejčí/CZ\t58 vítězství\nOndřej Kulhánek/CZ\t10\nFilip Rajdus/CZ\t9\nPavel Rajdus/CZ\t4\nLuděk Szostek/CZ\t3\nTomáš Rajdus/CZ\t3\nDaniel Urban/CZ\t2\nKarel Kratochvíl/CZ\t2\nLibor Holub/CZ\t2\nMartin Krejčí/CZ\t2\nPetr Novotný/CZ\t2\nTomáš Poul/CZ\t2\nJakub Šimurda/CZ\t1\nJakub Vaněk/CZ\t1\nJiří Groch/CZ\t1\nLuděk Maléř/CZ\t1\nMarek Helbich/SK\t1\nMartin ml. Zvára/CZ\t1\nMatěj Kupčík/CZ\t1\nMichal Abrahámek/CZ\t1\nMiroslav Dolanský/CZ\t1\nPavel Melicher/CZ\t1\nPiotr Blazucki/PL\t1\nRadek Flek/CZ\t1\nRobert Okoński/PL\t1\nRoman Štalmach/CZ\t1\nTono Sloboda/SK\t1\nWojciech Bukryj/PL\t1


Hektarový výnos brambor v Plzeňském kraji rostl - Sklizeň v Plzeňském kraji v roce 2020 | Kurzy.cz\nZ regionů | 14.05.2021 00:00:00\nHektarový výnos brambor v Plzeňském kraji rostl - Sklizeň v Plzeňském kraji v roce 2020\nV rostlinné produkci se Plzeňský kraj řadí mezi prvních pět krajů ČR. Z hlediska výše sklizně patří k významným plodinám oves a triticale, a z krmných plodin píce v seně z trvalých travnatých porostů. V hektarovém výnosu ječmene se Plzeňský kraj umístil mezi kraji na prvním místě. Druhý nejvyšší hektarový výnos v rámci krajů byl zaznamenán v komoditách triticale a brambory.\nV roce 2020 bylo v Plzeňském kraji sklizeno 599,6 tis. tun obilovin celkem ze sklizňové plochy 102,3 tis. ha. Plzeňský kraj se v porovnání s ostatními kraji ve sklizni obilovin umístil na pátém místě. Největší sklizeň obilovin byla zaznamenána ve Středočeském kraji (1 578,9 tis. tun). Na celkové sklizni obilovin v ČR se Plzeňský kraj podílel 7,4 %. Za období 2016–2020 byl objem sklizně obilovin nejvyšší v roce 2020. V porovnání s rokem 2019 se zvýšila sklizeň obilovin o 4,2 %. Mezi roky 2016–2020 byla velikost sklizňové plochy obilovin v roce 2020 druhá nejnižší a v porovnání s rokem 2019 se snížila o 1,8 %.\nHektarový výnos obilovin celkem v roce 2020 dosáhl v Plzeňském kraji 5,86 t/ha, oproti roku 2019 se zvýšil o 0,33 t/ha. V porovnání s ostatními kraji se Plzeňský kraj umístil až na devátém místě. Ve sledovaném období let 2016–2020 byl hektarový výnos obilovin v roce 2020 nejvyšší. V ČR činil hektarový výnos obilovin 6,04 t/ha a v porovnání s Plzeňským krajem byl vyšší o 0,18 t/ha. Na vyšším hektarovém výnosu v ČR se podílely zejména kraje Jihomoravský (6,52 t/ha) a Zlínský (6,30 t/ha).\nV roce 2020 bylo v Plzeňském kraji sklizeno 368,2 tis. tun pšenice celkem ze sklizňové plochy 59,1 tis. ha. Zatímco sklizeň pšenice celkem se meziročně zvýšila o 4,4 %, sklizňová plocha meziročně klesla o 2,3 %. Na sklizni pšenice celkem se podílela pšenice ozimá 361,8 tis. tun a pšenice jarní 6,4 tis. tun, což se promítlo ve vývoji hektarových výnosů. Meziročně se zvýšil objem sklizené pšenice ozimé o 4,3 % a pšenice jarní o 7,6 %. Oproti roku 2019 se sklizňové plochy snížily u pšenice ozimé o 2,1 % a u pšenice jarní o 7,6 %. Mezi roky 2016–2020 byla sklizeň pšenice celkem v roce 2020 druhá nejvyšší. Výše sklizně pšenice celkem se pohybovala v rozmezí od 332,1 tis. tun v roce 2017 do 369,2 tis. tun v roce 2016. Celková sklizeň pšenice v Plzeňském kraji tvořila 7,5 % sklizně v ČR (šestý nejvyšší podíl v porovnání s ostatními kraji). Na sklizni v ČR se nejvíce podílely kraje Středočeský (21,2 %) a Jihomoravský (13,1 %).\nHektarový výnos pšenice celkem v roce 2020 představoval v Plzeňském kraji 6,23 t/ha a meziročně vzrostl o 0,40 t/ha. I když výše sklizně pšenice celkem nebyla v Plzeňském kraji oproti krajům Středočeskému a Jihomoravskému významná, hektarový výnos byl v Plzeňském kraji oproti zmiňovaným regionům vyšší (proti Jihomoravskému o 0,21 t/ha a proti Středočeskému o 0,08 t/ha). Hektarový výnos pšenice celkem byl v Jihomoravském kraji nejnižší ze všech krajů. Hektarový výnos pšenice ozimé se zvýšil z 5,89 t/ha v roce 2019 na 6,28 t/ha v roce 2020 a pšenice jarní z 3,66 t/ha na 4,31 t/ha.\nV roce 2020 sklidili zemědělci v Plzeňském kraji 143,1 tis. tun ječmene celkem ze sklizňové plochy 24,9 tis. ha. Meziročně se sklizeň ječmene celkem snížila o 2,3 % a rozloha sklizňové plochy klesla o 3,3 %. Z celkové sklizně ječmene činil ječmen ozimý 102,3 tis. tun a ječmen jarní 40,8 tis. tun. V porovnání s rokem 2019 poklesla sklizeň ječmene ozimého o 2,7 % a ječmene jarního o 1,4 %, snížily se i sklizňové plochy (ječmene ozimého o 4,0 % a ječmene jarního o 1,8 %). Výše sklizně ječmene celkem se pohybovala v rozmezí od 131,7 tis. tun v roce 2018 do 152,0 tis. tun v roce 2016. Sklizený ječmen celkem tvořil 7,9 % z celkové sklizně ječmene v ČR a Plzeňský kraj se v rámci krajů umístil na šestém místě. Nejvyšší podíly na sklizni ječmene celkem v ČR dosáhly kraje Středočeský (18,9 %) a Vysočina (12,3 %).\nHektarový výnos ječmene celkem v Plzeňském kraji, který v roce 2020 dosáhl 5,75 t/ha, byl zároveň nejvyšším ze všech krajů ČR. Tento výnos se meziročně zvýšil o 0,06 t/ha. Ačkoli se Středočeský kraj podílel nejvyšší měrou na celkové sklizni ječmene v ČR, v hektarovém výnosu se umístil až na šestém nejvyšším místě. V porovnání se Středočeským krajem byl hektarový výnos v Plzeňském kraji vyšší o 0,22 t/ha. Hektarové výnosy ječmene ozimého a ječmene jarního se rovněž meziročně zvýšily. Hektarový výnos ječmene ozimého vzrostl z 5,99 t/ha v roce 2019 na 6,07 t/ha v roce 2020 a ječmene jarního z 5,04 t/ha na 5,06 t/ha.\nSklizeň žita ozimého a jarního v roce 2020 činila v Plzeňském kraji 16,3 tis. tun a sklizňová plocha této komodity představovala 2,9 tis. ha. Sklizeň žita meziročně klesla o 16,5 % a sklizňová plocha se snížila o 24,0 %. Mezi roky 2016–2020 byla tato sklizeň druhá nejvyšší. Výše sklizně žita se pohybovala v rozmezí od 8,9 tis. tun v roce 2016 do 19,5 tis. tun v roce 2019. Na celkové sklizni žita v ČR se podílel Plzeňský kraj 9,5 % a tento podíl byl v rámci krajů čtvrtý nejvyšší. Nejvyšší podíl u sklizně žita v ČR byl zaznamenán v krajích Vysočina (18,2 %) a Středočeském (16,1 %).\nHektarový výnos žita ozimého a jarního v roce 2020 dosáhl v Plzeňském kraji 5,58 t/ha. Oproti roku 2019 se zvýšil o 0,50 t/ha. V porovnání s ostatními kraji byl výnos žita v Plzeňském kraji sedmý nejvyšší. V pěstování žita dosahovaly nejvyšších hektarových výnosů kraje Vysočina (5,65 t/ha) a Jihočeský (5,63 t/ha).\nV Plzeňském kraji bylo v roce 2020 sklizeno 33,7 tis. tun ovsa ze sklizňové plochy 8,4 tis. ha. Meziročně se zvýšila sklizeň ovsa o 43,8 % a sklizňová plocha vzrostla o 13,8 %. Od roku 2016 byla sklizeň nejvyšší v roce 2020. Ve sledovaném období se výše sklizeného ovsa pohybovala v rozmezí od 20,1 tis. tun v roce 2016 do 33,7 tis. tun v roce 2020. Na výši sklizeného ovsa v ČR se Plzeňský kraj podílel 18,4 % a v porovnání s ostatními regiony byl tento podíl druhý nejvyšší. Ve sklizni ovsa v ČR dosáhl nejvyššího podílu Jihočeský kraj (22,2 %).\nV roce 2020 byl v Plzeňském kraji zaznamenán hektarový výnos ovsa 3,99 t/ha, který meziročně vzrostl o 0,83 t/ha. Plzeňský kraj dosáhl druhého nejvyššího podílu sklizeného ovsa v ČR, jeho hektarový výnos byl v porovnání s ostatními kraji čtvrtý nejvyšší. Nejlepší výsledky u této komodity dosáhl Jihočeský kraj, který se v mezikrajském porovnání umístil u výše sklizně (40,7 tis. tun) i u hektarových výnosů (4,04 t/ha) na prvním místě. Druhý nejvyšší hektarový výnos ovsa měl Karlovarský kraj (4,02 t/ha).\nV Plzeňském kraji bylo v roce 2020 sklizeno 26,7 tis. tun triticale z 5,2 tis. ha sklizňové plochy. Meziročně sklizeň triticale klesla o 0,6 % a sklizňová plocha triticale se snížila o 3,7 %. Od roku 2016 byla sklizeň triticale v roce 2020 druhá nejvyšší. Nejméně triticale (21,9 tis. tun) sklidili zemědělci v roce 2018, nejvíce (26,8 tis. tun) v roce 2019. Z celkové sklizně triticale v ČR tvořil Plzeňský kraj 12,5 % a v rámci krajů se umístil na třetím nejvyšším místě. Na celkové sklizni triticale v ČR se nejvíce podílely kraje Jihočeský (19,6 %) a Středočeský (14,3 %).\nHektarový výnos triticale v roce 2020, který v Plzeňském kraji dosáhl 5,15 t/ha, meziročně vzrostl o 0,16 t/ha. V porovnání s ostatními kraji obsadil Plzeňský kraj druhé místo za Ústeckým krajem (5,16 t/ha). Obilovina triticale, která byla získaná křížením různých druhů obilovin pšenice a žita, je ideální pro pěstování v oblastech s méně příznivými klimatickými a půdními podmínkami.\nV roce 2020 bylo v Plzeňském kraji sklizeno 10,6 tis. tun kukuřice na zrno ze sklizňové plochy 1,2 tis ha. Sklizeň i sklizňová plocha se v porovnání s rokem 2019 zvýšily. Sklizeň vzrostla o 78,5 % a sklizňová plocha se rozšířila o 45,5 %. Mezi roky 2016–2020 byla v roce 2020 sklizeň kukuřice na zrno druhá nejvyšší. V rámci časové řady bylo dosaženo nejvyšší sklizně 14,0 tis. tun v roce 2016 a nejnižší 4,3 tis. tun v roce 2018. Na celkové sklizni této komodity v ČR se podílel Plzeňský kraj 1,3 % a v porovnání s ostatními kraji se umístil až na jedenáctém místě. Nejvyšší podíly z celkové sklizně kukuřice na zrno v ČR byly zaznamenány v krajích Jihomoravském (46,6 %) a Středočeském (13,5 %).\nHektarový výnos kukuřice na zrno činil v roce 2020 v Plzeňském kraji 8,64 t/ha, meziročně se tento výnos zvýšil o 1,60 t/ha. Nejvyšší hektarové výnosy měly kraje Hl. město Praha (10,19 t/ha) a Olomoucký (9,90 t/ha). V porovnání s ostatními kraji se Plzeňský kraj umístil na třetím nejnižším místě.\nProdukce luskovin na zrno v Plzeňském kraji v roce 2020 v porovnání s rokem 2019 vzrostla o 9,9 %, sklizňová plocha se zvýšila o 4,5 %. V roce 2020 sklidili zemědělci 6,7 tis. tun luskovin na zrno ze sklizňové plochy 2,9 tis. ha. Od roku 2016 byla sklizeň luskovin na zrno v roce 2020 druhá nejvyšší. Sklizeň luskovin na zrno (7,9 tis. tun) byla nejvyšší v roce 2017, nejnižší (5,4 tis. tun) v roce 2018. Na celkové sklizni v ČR se Plzeňský kraj podílel 7,3 % a v porovnání s ostatní kraji obsadil čtvrté nejvyšší místo. Nejvyššího podílu sklizně na ČR dosáhly kraje Středočeský (22,4 %) a Jihomoravský (21,1 %).\nHektarový výnos luskovin na zrno v Plzeňském kraji v roce 2020 představoval 2,34 t/ha, meziročně se zvýšil o 0,11 t/ha. Nejvyšší hektarové výnosy byly dosaženy v krajích Jihomoravském (2,74 t/ha) a Ústeckém (2,60 t/ha). Plzeňský kraj se v rámci ostatních krajů umístil až na devátém místě.\nSklizeň brambor celkem v Plzeňském kraji v roce 2020 dosáhla 35,9 tis. tun ze sklizňové plochy 1,1 tis. ha. Meziročně se zvýšila sklizeň brambor o 12,5 %, sklizňová plocha se oproti roku 2019 zmenšila nepatrně jen o 1,0 %. Od roku 2016 byla sklizeň brambor v roce 2020 nejvyšší. Nejnižší sklizeň 30,1 tis. tun byla zaznamenána v roce 2018. Na sklizni brambor v ČR se Plzeňský kraj podílel 5,2 % a v porovnání s ostatními kraji se umístil na pátém místě. Nejvyšší sklizeň brambor byla dosažena v krajích Vysočina (243,3 tis. tun) a Středočeském (159,4 tis. tun).\nHektarový výnos brambor celkem v roce 2020 činil v Plzeňském kraji 31,49 t/ha a v porovnání s rokem 2019 se zvýšil o 3,52 t/ha. Plzeňský kraj se v hektarovém výnosu v porovnání s ostatními kraji umístil na druhém místě za Jihočeským krajem (32,01 t/ha).\nV roce 2020 bylo v Plzeňském kraji sklizeno 108,0 tis. tun olejnin celkem ze sklizňové plochy 32,9 tis. ha. Meziročně se sklizeň olejnin zvýšila o 7,7 %, zatímco rozsah sklizňové plochy se snížil o 3,5 %. Od roku 2016 byla sklizeň olejnin v roce 2020 třetí nejvyšší. V rámci časové řady byla nejvyšší sklizeň (121,9 tis. tun) v roce 2018 a naopak nejnižší (93,9 tis. tun) v roce 2017. Sklizeň olejnin v Plzeňském kraji tvořila z celkové sklizně v ČR 8,0 %. V porovnání s ostatním kraji se jednalo o pátý nejvyšší podíl. Nejvíce se na sklizni olejnin v ČR podílely kraje Středočeský (22,4 %) a Jihočeský (10,5 %).\nHektarový výnos olejnin celkem v roce 2020 dosáhl v Plzeňském kraji 3,28 t/ha, meziročně se zvýšil o 0,34 t/ha. Plzeňský kraj se v mezikrajském porovnání umístil na třetím místě za kraji Karlovarským (3,42 t/ha) a Jihočeským (3,32 t/ha).\nV roce 2020 sklidili zemědělci v Plzeňském kraji 104,7 tis. tun řepky ze sklizňové plochy 30,1 tis. ha. Zatímco meziročně sklizeň vzrostla o 7,7 %, sklizňová plocha se zmenšila o 4,1 %. Mezi roky 2016–2020 byla sklizeň v roce 2020 třetí nejvyšší. Výše sklizně v Plzeňském kraji se pohybovala v rozmezí od 90,2 tis. tun v roce 2017 do 118,6 tis. tun v roce 2018. Na celkové sklizni v ČR se Plzeňský kraj podílel 8,4 % (páté místo mezi kraji). Nejvyšší podíly na sklizni v ČR byly zaznamenány v krajích Středočeském 22,9 % a Jihočeském 11,0 %.\nHektarový výnos řepky olejky v roce 2020 dosáhl v Plzeňském kraji 3,48 t/ha, meziroční zvýšení činilo 0,38 t/ha. Plzeňský kraj se umístil na čtvrtém nejvyšším místě v mezikrajském porovnání. Nejvyšší hektarové výnosy byly dosaženy v krajích Karlovarském (3,53 t/ha) a Jihočeském (3,53 t/h).\nPícnin na orné půdě bylo v Plzeňském kraji v roce 2020 sklizeno 568,1 tis. tun ze sklizňové plochy 54,4 tis. ha. Meziročně se sklizeň zvýšila o 12,9 % a sklizňová plocha se rozšířila o 6,6 %. V letech 2017–2020 byla sklizeň v roce 2020 nejvyšší. (Od roku 2017 se sklízejí pícniny na orně půdě ve vlhkosti 16 %, rok 2016 není srovnatelný s následujícími obdobími, protože do roku 2016 se pícniny na orné půdě sklízely v suchém stavu). Nejnižší sklizeň pícnin (406,2 tis. tun) byla zaznamenána v roce 2018. Na celkové sklizni pícnin v ČR se Plzeňský kraj podílel 10,7 % (čtvrtý nejvyšší mezikrajský podíl). Na sklizni pícnin na orně půdě v ČR měly nejvyšší podíl kraje Vysočina (16,7 %) a Středočeský (14,1 %).\nHektarový výnos pícnin na orné půdě v roce 2020 činil 10,44 t/ha a oproti roku 2019 vzrostl o 0,59 t/ha. Plzeňský kraj se v porovnání s ostatními kraji umístil na šestém místě. Nejvyšší hektarové výnosy byly dosaženy v krajích Olomouckém (11,85 t/ha) a Jihočeském (11,20 t/ha).\nV roce 2020 bylo sklizeno v Plzeňském kraji 951,6 tis. tun kukuřice na zeleno a siláž ze sklizňové plochy 25,1 tis. ha. Meziročně se sklizeň zvýšila o 8,6 %, sklizňová plocha oproti roku 2019 nepatrně klesla, a to o 0,5 %. V období let 2017–2020 byla sklizeň v roce 2020 nejvyšší. (Od roku 2017 se sklízí kukuřice na zeleno a siláž ve vlhkosti 65 %, rok 2016 není srovnatelný s následujícími obdobími, protože do roku 2016 se uváděla sklizeň v čerstvém stavu na zeleno). Nejnižší sklizeň (697,7 tis. tun) byla zaznamenána v roce 2018. Plzeňský kraj tvořil 10,8 % z celkové sklizně v ČR a v porovnání s ostatními kraji se umístil na čtvrtém nejvyšším místě. Na celkové sklizni kukuřice na zeleno a siláž v ČR se nejvíce podílely kraje Vysočina (16,3 %) a Středočeský (14,0 %).\nHektarový výnos kukuřice na zeleno a na siláž v roce 2020 dosáhl v Plzeňském kraji 37,85 t/ha. Oproti roku 2019 se výnos zvýšil o 3,15 t/ha. V porovnání s ostatními kraji se Plzeňský kraj umístil na předposledním místě. Nejvyšší hektarové výnosy byly zaznamenány v Hl. městě Praze (45,74 t/ha) a Olomouckém kraji (43,26 t/ha).\nV Plzeňském kraji bylo v roce 2020 sklizeno z trvalých travních porostů včetně pastvin 396,6 tis. tun pícnin v seně z celkové sklizňové plochy 117,3 tis. ha. Sklizeň pícnin v seně se meziročně zvýšila o 13,9 %, zatímco sklizňová plocha nepatrně klesla o 0,5 %. V období let 2016–2020 byla sklizeň pícnin v seně v roce 2020 druhá nejvyšší. V rámci časové řady se sklizeň pícnin v seně z trvalých travních porostů včetně pastvin pohybovala v rozmezí od 294,9 tis. tun v roce 2018 do 425,9 tis. tun v roce 2016. Na celkové sklizni pícnin v seně v ČR se Plzeňský kraj podílel 12,4 %. V mezikrajském porovnání se Plzeňský kraj umístil ve sklizni pícnin v seně na druhém místě za Jihočeským krajem (554,5 tis. tun).\nHektarový výnos pícnin v seně z trvalých travních porostů včetně pastvin v roce 2020 činil v Plzeňském kraji 3,38 t/ha, meziročně se zvýšil o 0,43 t/ha. Plzeňský kraj se v porovnání s ostatními kraji umístil na čtvrtém místě. Nejvyšší hektarové výnosy byly dosaženy v krajích Vysočina (3,49 t/ha) a Karlovarském (3,44 t/ha).\nMezi faktory, které ovlivňují hektarové výnosy jednotlivých zemědělských komodit, patří klimatické podmínky, zeměpisná poloha, biotické vlivy (vliv člověka, zvířat a okolní vegetace), složení půdy a správné střídání plodin. Chybějící živiny lze půdě dodávat vhodnými hnojivy.\nV Plzeňském kraji se meziročně nejvíce zvýšila spotřeba hnojiv organických (o 61,4 tis. tun) a vápenatých (o 6,1 tis. tun). Naopak se snížila spotřeba hnojiv statkových (o 39,2 tis. tun) a organominerálních (o 1,3 tis. tun).\nV letech 2016–2020 tvořila nejvyšší objem statková hnojiva (1 242,6 tis. tun), která se v roce 2020 snížila v porovnání s rokem 2016 o 50,1 tis. tun. Ze statkových hnojiv poklesl nejvíce hnůj o 83,2 tis. tun a kejda o 32,6 tis. tun. V rámci časové řady se snížil objem spotřebovávaných minerálních hnojiv a živin (o 1,9 tis. tun) a z těchto hnojiv poklesla nejvíce spotřeba dusíkatých hnojiv (o 1,5 tis. tun). V roce 2020 v porovnání s rokem 2016 vzrostl objem spotřebovávaných organických hnojiv (o 20,1 tis. tun) i vápenatých hnojiv (o 7,7 tis. tun).\n08.03.2021Mzda v Plzeňském kraji byla roce 2020 čtvrtá nejvyšší ČSÚ (ČSÚ)\n24.02.2021Sklizeň zemědělských plodin v Jihomoravském kraji v roce 2020 - nárůst proti roku 2019 o 13,7 % ČSÚ (ČSÚ)\n23.02.2021Výsledky sklizně v Jihočeském kraji – mimořádně úrodný rok 2020. Nadprůměrné a často i rekordní výnosy více obilovin, brambor a řepky ČSÚ (ČSÚ)\n15.02.2021Sport v Plzeňském kraji v roce 2019 ČSÚ (ČSÚ)\nSčítání lidu: V domácnostech Plzeňského kraje je stále 39 tisíc neodeslaných formulářů\nPočty dosažitelných uchazečů v Plzeňském kraji se zvýšily. V Plzeňském kraji dosáhl podíl nezaměstnaných osob k 31. 3. 2021 hodnoty 3,47 %\nNádrž v plzeňském Bukovci se promění, nadále bude sloužit hasičům i občanům\nneděle 20.6.2021 03:48:34


Církev v čase koronaviru - Katolický týdeník\nVydání: 2020/12 Církev v době koronaviru, 17.3.2020, Autor: Tomáš Kutil\nKaranténa je rozumné opatření, je třeba ho respektovat a omezení pohybu dodržovat, píšou biskupové v novém prohlášení z pondělí 16. března. „Neneseme v těchto dnech odpovědnost jen sami za sebe, ale také za všechny ty, s nimiž se setkáváme. Nevíme, kdo z nás by mohl být infekční a koho by mohl nakazit,“ apelují biskupové. Kvůli nařízení vlády není možné konat veřejné bohoslužby ani v malém počtu. Duchovní ovšem mohou vykonávat individuální duchovní péči a službu. To tedy znamená, že kostely mohou být otevřeny a kněz zde může být připraven takovouto individuální službu poskytnout.\n„Obhajitelné je i slavení bohoslužby vysílané například přes televizi, rádio nebo sociální sítě, avšak s jen takovým počtem osob, bez něhož by nebylo možné bohoslužbu uskutečnit,“ doplňují a prosí, aby věřící dávali dodržováním karantény dobrý příklad lidem kolem sebe.\nZároveň vyzvali k zachování klidu, k připravenosti pomoci potřebným, a především k modlitbě. „Připojme se k těm, kteří se už začali spojovat každý večer ve 20 hodin v modlitbě za ukončení epidemie, za všechny nemocné a jejich ošetřovatele, za ty, kdo v současné tíživé situaci rozhodují o osudech lidí, za překonání strachu, za pomoc pro všechny zasažené, za odpuštění hříchů,“ apelují biskupové a prosí také za to, abychom byli „opravdovými křesťany, kteří nejen věří v život věčný, ale také s ním počítají, abychom byli svědky a prostředníky Boží lásky“. Připomínají, že společná modlitba je nejsilnější zbraní. „V této nelehké situaci prosím Boží milosrdenství, naši ochránkyni z Palladia země české a národní světce o přímluvu a pomoc,“ uvedl už minulý týden ve svém prohlášení kardinál Dominik Duka (viz box).\nÚčast na Kristově křížové cestě\nPodle brněnského biskupa Vojtěcha Cikrleho přináší vládou vyhlášený nouzový stav a karanténa šanci zakusit postní dobu jinak a intenzivněji. „Situaci, kterou nyní prožíváme a která přináší dočasné odloučení od setkání s Ježíšem Kristem ve svátostech, přijměme i jako nabídku a výzvu,“ uvádí biskup a pokračuje: „Může být například cestou k tomu, abychom si uvědomili, jak velkým darem jsou pro nás svátosti i ti, kteří je udělují. Prosím, přijměme tuto situaci jako rodina, které není lhostejné, co prožívá ten druhý. Nehledejme výhody pro sebe, nechtějme obejít bezpečnostní opatření či rozhodnutí. Nereptejme. Přijměme letošní výjimečnou postní dobu jako účast na Kristově křížové cestě, která byla nutnou součástí jeho vítězství. Připomínám i dnes, abychom se vrátili k domácí četbě Písma a ke společným modlitbám v rodinách, například s využitím Kancionálu.“\nPřenos mše svaté z kaple TV Noe. Snímek Pavel Zuchnický\nYouTube přenosy mší\nŘada farností přistoupila k vysílání bohoslužeb online především pomocí serveru YouTube. Kněží byli zároveň k dispozici během celé neděle pro individuální podávání svatého přijímání, což bylo ještě před novým vládním nařízením o karanténě zveřejněným v noci na pondělí.\nVysílání bohoslužeb posílily rovněž Radio Proglas a TV Noe. Ta nyní každé ráno vysílá v sedm hodin mši svatou s papežem Františkem.\nV plánu je také soukromá bohoslužba u Palladia země české za ochranu při epidemii koronaviru. Bude ji celebrovat biskup Zdenek Wasserbauer, předseda Rady ČBK pro duchovní službu ve zdravotnictví, na svátek sv. Josefa, tedy 19. března v 10 hodin. „Prosíme také všechny kněze, aby tento den zasvěcený sv. Josefu obětovali mši svatou za naši zemi a připojili se v modlitbách a postu k bohoslužbě ve Staré Boleslavi. Vyzvěte také, prosím, své farníky, aby se tento den zvláštním způsobem na tento úmysl modlili a konali pokání,“ žádá biskup Wasserbauer. Přenos se pokusí zajistit TV Noe, k dispozici bude také na internetových stránkách staroboleslavské farnosti www.staraboleslav.com.\nKardinál Dominik Duka, předseda ČBK:\nRád bych poděkoval všem, kteří zaujali zodpovědný a racionální přístup a neproměňovali nákazu koronavirem v epidemii strachu a neupadli v paniku. (…) Dík patří především zdravotnímu a záchrannému personálu na všech úrovních a ostatním příslušným složkám. Jednali jste a jednáte v duchu Ježíšových slov: „Cokoliv jste učinili jednomu z nejposlednějších, mě jste učinili!“ (Mt 25,31-46).\nObracím se tedy na vás ve farnostech, v charitách a v ostatních křesťanských institucích, abyste pokračovali v potřebné pomoci. Prosím, aby se nikdo nesnažil doplňovat a rozšiřovat instrukce Bezpečnostní rady státu, ministerstva zdravotnictví a hygienických ústavů. Tato kreativita nepatří církvi. Na prvním místě musí církev uchovávat duchovní rozměr pomoci. Ujišťuji nemocné i uvězněné v karanténě, že na ně myslím a modlím se za jejich uzdravení. Tam směřují naše modlitby v rodinném kruhu, v kostelích a při slavení eucharistie, a to v duchu směrnic předaných nám zmíněnými kompetentními státními úřady.\nNaším úkolem je praktická aplikace, ne vytváření dalších příkazů a zákazů. Máme vnášet do společnosti útěchu a potřebný klid pro plné nasazení v boji proti zmíněné nákaze.


Halloween se blíží. Máte již nakoupené strašidelné kostýmy a masky? | LifestyleMagazín.cz\nStále populárnější a stále více se prosazující anglosaský lidový svátek, nebo-li Halloween, který si užívají jak děti, tak i dospělí, se již urychleně blíží. Do konce měsíce moc času nezbývá a vy stále nemáte nakoupené žertovné předměty, kostým čarodějnice, nebo další doplňky pro správnou strašidelnou atmosféru?\nPak byste si měli rychle pospíšit. Nejlepší a zároveň nejrychlejší nákup můžete udělat prostřednictvím internetových obchodů, kdy vám zboží dorazí většinou druhý den, a nemusíte tak ztrácet čas cestováním po nákupních centrech. Jedním z takových obchodů, který můžeme určitě doporučit, je portál Ptákoviny.com nabízející kompletní sortiment na strašidelnou událost. Halloween se koná již 31. října a právě vy máte jedinečnou možnost pořídit si originální kostým, kterým před svými sousedy rozhodně zabodujete. Kromě toho ale také disponuje velkým výběrem doplňků, mezi které patří například jedinečné karnevalové masky, speciální make-up, nebo třeba originální dárky pro přátelé.\nKamenná prodejna se hodí v případě, že sháníte na poslední chvíli kostýmy v Praze. Pak se určitě vyplatí království parádních kostýmů navštívit. Vyzkoušet si můžete jednotlivé velikosti, ale také si vyberete z doplňků přímo na místě. Jaké jsou tradiční znaky Halloweenu a co by rozhodně nemělo chybět ve vašem domě?\nPokud i vaše domácnost letos poprvé oslaví svátek všech svatých, zaručeně doporučujeme vydlabat pomocí vhodných nástrojů dýni a dovnitř vložit svíčku, což k Halloweenu prostě patří! Rozhodně můžete použít libovolné dekorace ve stylu duchů, černých koček, ohně či kostlivců. V poslední řadě nezapomeňte na děti, které se oblékají do strašidelných kostýmů a koledují o sladkosti – možná navštíví i váš dům a jakmile neotevřete včas, může na vás za dveřmi čekat jeden z tradičních žertíků.\nZajímavost na konec. Věděli jste, že právě černá kočka je považována za hlavní symbol Halloweenu? Ať už je historie svátku jakákoliv, dnes je považován spíše jako moderní karneval, kde si všichni, ať dospělí, nebo děti, chtějí užít nejvíce legrace. Ještě pořád přemýšlíte, kde nakoupit jedinečné kostýmy na Halloween? Náš tip vás určitě překvapí.


Užijte si dovolenou bez starostí. Cestovní pojištění pokrývá i covid - Podnikatel.cz\nPodnikatel.cz » Peníze a úspory » Užijte si dovolenou bez starostí. Cestovní pojištění pokrývá i covid\nDíky cestovnímu pojištění minimalizujete možná rizika spojená s neočekávanými finančními náklady. Ty mohou souviset jak se zdravotní péčí, ztrátou zavazadel, odpovědností za škody nebo například možností zajištění náhradního vozidla pro pokračování v cestě na dovolenou automobilem. Podle Evy Svobodové zodpovědné za komunikaci v UNIQA pojišťovně pandemie koronaviru přinesla asi největší změny do cestovního pojištění, protože je nutné reagovat znovu a znovu na opatření zaváděná vládou v oblasti cestovního ruchu.\nJak nabídku ovlivnil koronavirus?\nCo vše pojištění může krýt?\nJaké jsou výhody cestovních pojištění?\nV Generali Česká pojišťovna se situaci přizpůsobili v počátcích pandemie, tedy již v roce 2020. Šlo zejména o srozumitelné vysvětlení situace veřejnosti tak, aby se ve všem co nejvíce zorientovala. Klienty jsme přehledně informovali a i nadále informujeme o aktuálním dění na našem webu, upřesňuje tiskový mluvčí Jan Marek. V ČSOB epidemii měli dříve ve výlukách z pojištění, což už nadále neplatí a tato výluka byla zrušena. Ke koronaviru přistupujeme jako k akutnímu onemocnění, a pokud klient vycestuje do země, kam MZV nezakazuje cesty, pojistné plnění bychom poskytli, doplňuje Petr Milata, tiskový mluvčí ČSOB Pojišťovny.\nTaké v Komerční pojišťovně k onemocnění COVID-19 přistupují jako ke každému jinému onemocnění. V případě onemocnění před vycestováním uhradí storno náklady spojené s cestovní službou (ubytování, letenka apod.) jak v případě onemocnění COVID-19 (pozitivní test) či v případě nařízené karantény pro podezření z onemocnění COVID-19. V případě onemocnění v zahraničí uhradí léčebné výlohy (léky, náklady na testy, ošetření, převoz do nemocnice), náhradní letenku v případě nemožnosti vrátit se zpět v původním termínu (pokud klient onemocní COVID-19 či bude v karanténě pro podezření z onemocnění COVID-19) a u některých programů cestovního pojištění v rámci platebních karet hradí prodloužení pobytu v délce až 5 nocí, popisuje Michal Teubner, Brand Strategy and Communication z Komerční banky.\nPro toho, kdo se rozhodne trávit dovolenou v Česku a okolí, v Allianz nabídli specifický produkt MojeČeskoSlovensko, který nabízí cestovní pojištění včetně praktických asistenčních služeb (včetně cykloasistence) na území ČR plus 50 km za hranicemi a na území SR. Česká podnikatelská pojišťovna rozšířila aktuální nabídku cestovního pojištění o připojištění Covid plus, které kryje kromě nákladů na akutní ošetření a hospitalizaci v rámci léčebných výloh také náklady spojené s nařízenými testy a karanténou v zahraničí a náhradní dopravu zpět domů do ČR v souvislosti s onemocněním covid-19. Takže pokud kvůli kontaktu s nakaženým má pojištěný nařízenou karanténu a nemůže odcestovat zpět domů v plánovaném termínu, z cestovního připojištění Covid plus uhradí ČPP pojištěnému náklady na ubytování, stravu a náhradní dopravu zpět do ČR (náklady vynaložené na návrat domů, pokud karanténa byla ukončena po plánovaném termínu návratu), vysvětluje Renata Čapková, tisková mluvčí z České podnikatelské pojišťovny. Na výběr je ze tří limitů pojistného plnění ve variantách MINI, OPTI, MAXI s limitem až 40 tisíc korun na osobu.\nKlienti Union pojišťovny si mohou už od konce minulého roku zvolit rozšířené pojistné krytí díky doplňkovému pojištění PANDEMIC. To se vztahuje na všechny státy světa bez ohledu na epidemiologickou situaci (platí tedy i v rizikových „červených“ zemích). Klientům, kteří v zahraničí onemocní koronavirem, budou tak proplacené náklady na příklad na ubytování v případě nařízené karantény v zahraničí, ambulantní vyšetření, přepravu do zdravotnického zařízení. Testy na koronavirus mohou být cestovním pojištěním kryté v případě, když jde o testy indikované lékařem na stanovení diagnózy. Ne pro účely vstupu nebo výstupu ze země, podotýká Beáta Dupaľová Ksenzsighová, mluvčí z Union pojišťovny.\nTaké v UNIQA pojišťovně zahrnuli covid-19 ve všech zemích (i červených) a nově zavádí i připojištění zpožděného nebo zrušeného letu. Na začátku června přidali do nabídky nové připojištění covid-19 v Direct pojišťovně. Podobně jako u ostatních se týká situací, kdy člověk v zahraničí covidem onemocní nebo mu bude nařízená karanténa. Připojištění stojí 20 korun za den a při onemocnění covidem-19 v zahraničí zaplatí případné léky, lékařské ošetření, hospitalizaci, převoz nebo repatriaci do limitu 3 milionů korun.\nI ve Slavia pojišťovně bylo nově přidáno připojištění nákladů spojených s léčbou COVID-19 a preventivní karanténou podle semaforu ministerstva zahraničních věcí. Náklady spojené s léčbou COVID-19 kryjeme až do plného limitu sjednaných léčebných výloh a s tímto připojištěním klient navíc získává i krytí rizikových sportů, dodává Ladislav Bělina, produktový ředitel Slavia pojišťovny. Od počátku pandemie u nich funguje také Asistenční služba Covid Asisstance, kde operátor v češtině klientovi poskytne aktuální informace a pravidla o cílové destinaci a pro vycestování z ČR a zajistí i objednání na PCR testy v předem stanovený čas v blízkosti bydliště klienta.\nJak vysvětluje Renata Čapková, základem kvalitního cestovního pojištění je pojištění léčebných výloh, doplněné o pojištění úrazu, odpovědnosti a zavazadel. Pojištění je dále možné rozšířit o storno cesty, zpoždění letu, zpoždění zavazadel, únos letadla, nevyužitou dovolenou, či dokonce pojištění léčebných výloh pro zvířata pod názvem Zvíře plus, která cestují se svým majitelem, vyjmenovává dále. V Allianz pojišťovně jsou v rámci pojištění léčebných výloh, jak potvrdila Marie Petrovová, Senior Expert Komunikace, hrazené léky a další zdravotnický materiál, ambulantní ošetření, hospitalizace včetně operace, zásah záchranných sborů (záchranná služba, hasiči, horská služba…), doprava do nemocnice a případně i z ošetření, repatriace do ČR, výlohy na dopravu a ubytování osoby blízké při hospitalizaci pojištěného nebo akutní zubní ošetření.\nCestovní pojištění v Direct pojišťovně si může každý nastavit, jak potřebuje, přičemž v základu jsou vždy léčebné výlohy, zubní ošetření, fyzioterapie a cestovní asistence. Mezi připojištění podle Michala Kárného, senior copywritera z Direct pojišťovny, patří například výše zmíněné pojištění covid-19, pojištění odpovědnosti, právní asistence, pojištění spoluúčasti na pronajatém vozidle, pojištění náhradního sportovního vybavení nebo pojištění manuální práce.\nPojištění spoluúčasti na věci půjčené nabízí jako připojištění Generali Česká pojišťovna. Klienti jej ocení v případech, kdy si na cestách v půjčovně půjčí kola, elektrokola, osobní auto, karavan, obytný vůz, motocykl, plachetnici do 20 metrů délky nebo motorový člun do výkonu 300 koní a dojde k jejich poškození. V takovém případě toto pojištění hradí spoluúčast za předpokladu, že půjčené věci byly pojištěny, doplňuje Jan Marek. Krátkodobé pojištění domácnosti na cesty je pak možné sjednat v ČSOB Pojišťovně.\nVe Slavia pojišťovně jsou zásadním prvkem cestovního pojištění asistenční služby koncipované dle dopravy, kterou klient pro svoji cestu zvolil. Jiný rozsah pomoci bude klient potřebovat v případě, že zvolil cestu letadlem, kdy bude řešit zejména zpoždění či zrušení spoje, ověření nároku na kompenzaci, refundaci letenek za zrušené lety, zajištění noclehu nebo přesměrování na jiný spoj. V případě, že klient cestuje autem, bude ho zajímat zejména možnost zjištění náhradního vozidla pro pokračování v cestě na dovolenou, odtažení jeho vozidla do servisu k opravě a v případě neopravitelného defektu zpět do ČR, vysvětluje Ladislav Bělina.\nPojištění spoluúčasti na pronajatém vozidle\nPojištění náhradního sportovního vybavení\nPojištění léčebných výloh pro zvířata\nBalíčky pro ochranu letního, zimního či golfového vybavení\nPojištění proti teroristickým útokům\nPojištění přerušení nastoupené cesty, …\nV Direct pojišťovně klientům nenutí žádné balíčky a jen si tak vyberou to, co chtějí. Platí to i pro připojištění covid-19 kryjící onemocnění i karanténu. Je dobrovolné, například lidé s očkováním tak nemusejí platit za něco navíc, když nechtějí, dodává Michal Kárný. Také rizikové sporty si zde klienti pojistí jen na dny, kdy budou skutečně sportovat, a to klidně i v průběhu dovolené. Ve Slavia pojišťovně je pak krytí rizikových sportů v ceně. Mezi výhody cestovního pojištění od UNIQA patří, že platí všude ve světě a cenově se odlišuje Evropa/Svět bez Kanady a USA/Svět s Kanadou a USA – protože náklady v USA a Kanadě jsou mnohem vyšší než jinde, tak je oddělili. Podobně v Direct pojišťovně mají čtyři oblasti: Evropa, Svět bez Kanady a USA, Svět s Kanadou a USA, Česká republika.\nCestovní pojištění Generali Česká pojišťovna mají nastavené tak, aby si ho lidé mohli přizpůsobit svým potřebám a jsou zde štědře nastaveny pojistné limity, které začínají na 5, pokračují 25 a končí 100 milionech korun. Nabízí také slevové akce, a to za on-line sjednání, nebo rodinné a skupinové slevy. Ty pro rodiny a skupiny je možné využít také v ČSOB Pojišťovně a v České podnikatelské pojišťovně získáte zase slevu ve výši 25 % při sjednání prostřednictvím webových stránek. Aktivace pojištění závisí na druhu platby. Nejrychlejší způsob umožňuje sjednání pojištění prakticky během pár minut. Připojištění covid plus aktuálně dostupné na pobočce, připravujeme sjednání také přes webové stránky pojišťovny, prozrazuje Renata Čapková.\nNN Životní pojišťovna má licenci na životní pojištění a cestovní pojištění tedy nenabízí. Nicméně součástí cestovního pojištění bývá kromě nezbytného pojištění léčebných výloh také možnost připojistit úrazy nebo případnou hospitalizaci a tento typ připojištění v NN nabízí jako součást pojistné ochrany v rámci smlouvy životního pojištění. V této souvislosti stojí za to připomenout, že je dobré před létem zrekapitulovat své stávající pojištění a zjistit, co má klient již pojištěno. Pojištění úrazů, a to i ve variantě „Na cesty“ se zesílenou pojistnou ochranou pro případ dopravních nehod, pojištění pro případ hospitalizace či dalších rizik mohou mít klienti již sjednané. Pak je na nich, zda si i tato rizika chtějí na omezenou dobu k pojištění léčebných výloh v zahraničí ještě jednou připojistit, upozorňuje Michal Korejs, ředitel produktového vývoje NN Životní pojišťovny.\nPodle Renaty Čapkové řada lidí spoléhá na pojištění v rámci platební karty a doporučuje tak před cestou ověřit výši limitů pojistného plnění a podmínky, za jakých je pojištění možno čerpat a co vlastně pojištění kryje. Cestovní pojištění v platební kartě je totiž většinou koncipováno jen jako pojistná ochrana se základními riziky a limity pojistného plnění jsou nízké. Ani Jan Marek neradí se při cestách po Evropě spoléhat na kartičku zdravotní pojišťovny nebo na pojištění k platebním kartám.\nLadislav Bělina doporučuje se pojistit včas před odjezdem, zvážit rizikovost cílové destinace a podle toho zvolit výši limitu krytí, případně myslet na to, v kterých zemích je zdravotní péče extrémně drahá. Jak zdůrazňuje Michal Teubner, klient by měl mít pokryta všechna rizika, která by ho na jeho cestách mohla potkat – tedy zvážit typ cesty a aktivity, které bude v rámci cesty podnikat, a podle toho vybrat typ pojištění. Pojistná nebezpečí se těžko odhadují, zvláště například v exotickém prostředí, kde se člověku může stát leccos a nelze předvídat, jak náročný lékařský zákrok si případné zranění nebo onemocnění vyžádá. Vyplatí se proto myslet na dostatečný limit pojistného plnění pro léčebné výlohy.\nV Allianz pojišťovně aktuálně upozorňují na rizika spojená s onemocněním covid. Podstatné je, jaké je doporučení ze strany ministerstva zahraničí v době vycestování a klientům tak například doporučují sledovat situaci v zemi, kam chtějí cestovat. Některé země jsou aktuálně před kolapsem zdravotnického systému, takže i banální onemocnění může způsobit velké komplikace, říká Marie Petrovová.\nEva Svobodová radí volit raději komplexní formu pojištění, protože zejména odpovědnostní škody v cizině mohou naskočit do několika milionů korun. A také hlídat limity pojistného plnění = pojistné částky. Čím odlehlejší destinace bez infrastruktury, či naopak čím vyspělejší země s vysokou životní úrovní, tím vyšší limity volit, vysvětluje. Beáta Dupaľová Ksenzsighová závěrem podotýká, že pojistné plnění může být omezeno jednak všeobecně platnými výlukami jako například v důsledku nedodržení bezpečnostních opatření a nařízení platných v dané zemi, případně když k události dojde pod vlivem požití alkoholu, omamných látek nebo konkrétními výlukami v závislosti na druhu dojednaného pojištění.


Tvorba www stránek 195.226.217.0\nÚvodní strana - Města - Tvorba webových stránek pro 195.226.217.0, SEO optimalizace, E-shop pro 195.226.217.0, Redakční systém\nPotřebujete webové stránky pro 195.226.217.0?, e-shop, seo optimalizaci pro 195.226.217.0?, redakční systém?.\nTvorba webových stránek v místě 195.226.217.0, SEO optimalizace, Tvorba e-shopů pro 195.226.217.0 a redakční systém.\nPotřebujete nové www stránky, SEO optimalizaci, E-shop pro místo 195.226.217.0 - redakční systém, Webové stránky, www s administrací pro 195.226.217.0\nZabýváme se tvorbou webových stránek, seo optimalizaci, vytvářením e-shopů s vlastní administrací a redakčních systémů, pomocí nových technologií, dle specifických potřeb našich zákazníků. Kromě tvorby www stránek a e-shopů nabízíme, internetový marketing, propojení e-shopů se skladovou evidencí, vytvoření a správu PPC kampaní, firemní facebookové profily, administraci vstup do www, technickou podporu pro www 195.226.217.0 a okolí.\n91.216.185.0, 185.134.160.0, 195.144.96.0, 46.227.168.0, 91.213.122.0, 213.220.192.0, 185.118.80.0, 213.180.32.0, 82.209.0.0, 93.170.175.0, 185.76.8.0, Praha-Klánovice, 185.2.43.0, 185.68.212.0, 194.61.48.0, 185.108.60.0, Praha-Dolní Chabry, 83.148.0.0, Ústí nad Orlicí, Praha-Lipence, 91.227.7.0, 185.131.244.0, 185.19.0.0, 93.170.100.0, 80.82.144.0, Kroměříž, 212.111.0.0, 193.84.144.0, 31.28.128.0, Hodonín, Kolín, Praha-východ, 193.165.0.0, 93.170.54.0, 204.79.184.0, 185.75.136.0, 109.108.96.0, 185.110.204.0, 80.74.32.0, 92.38.84.0, 185.138.220.0, 193.150.24.0, 92.62.224.0, 213.192.0.0, 83.167.224.0, 188.134.128.0, 178.216.248.0, 195.26.25.0, 185.50.124.0, 95.47.137.0, ... Další města\nKreativní grafika 195.226.217.0\nwww aplikace 195.226.217.0\nStránky vydělávají 195.226.217.0\nŠkolské www projekty 195.226.217.0\nWWW stránky pro školy 195.226.217.0\nTvorba webových stránek, SEO optimalizace a tvorba e-shopů v lokaci 195.226.217.0\nMáte zájem o vlastní www prezentaci. chcete být vidět na Internetu,potřebujete získat poptávku z místa 195.226.217.0 a okolí..\nTvorba www stránek : kvalitní webové stránky - levně, rychle a kvalitně. Tak tvoříme prezentace pro naše klienty. Nabízíme nejen vytvoření redakčního systému, (s možností vlastní administrace vkládání produktů a služeb s následnou SEO optimalizací). Nabízíme širokou škálu internetového marketingu Technická podpora www stránek a celoroční dohled na www pro službu či produkt v oblasti 195.226.217.0\nPotřebujete nové www stránky, SEO optimalizaci, E-shop 195.226.217.0 - redakční systém, Webové stránky, www s administrací pro 195.226.217.0?\nE-katalog E-fotogalerie Internetové služby Telefonní seznam Supervisor Poptávky/Nabídky Kreativní grafika Rozesílací klient pro 195.226.217.0 a okolí\n195.226.217.0 a po celé ČR


Vila 4+kk, Altea, Španělsko – Domov u moře\nVila 4+kk, Altea, Španělsko\nID nemovitosti ALTE8668\nUž. plocha 146\tm2\nModerní vila s bazénem a s úchvatnými panoramatickými výhledy na moře a pobřeží Altey.\nVila se nachází v rámci malého komplexu 10 vil v prestižní hlídané urbanizaci Altea Hills. Nabízí 3 ložnice, 2 koupelny, obývací pokoj s kuchyní, terasu s barbecue a bazén s nádhernými výhledy na moře a pobřeží až k Benidormu. K vile náleží parkovací místo.\nAltea je tradiční městečko na Costa Blanca, ležící v rozlehlé zátoce, chráněné pohořím, které vytváří příjemné mikroklima. Historické centrum s typickými bílými domky, úzkými uličkami a květináči přetékajícími kytkami je položeno na kopci zvedajícím se jen pár metrů od moře. V Altee je jen velmi málo hotelů, ale řada Evropanů si zde pořizuje druhé bydlení.\nUž. plocha 225\tm2\nByt 3+kk, Punta Prima, Španělsko Vila 4+kk, Benidorm, Španělsko


Držák na mobil Remax RM-C23 na stůl rose gold | OPTIMA.cz\nDržák na mobil Remax RM-C23 na stůl rose gold\nDržák na mobil REMAX RM-C23 na stůl rose gold REMAX Desktop RMC23 rose gold. Univerzální držák pro chytré telefony s úhlopříčkou 3" 6,5" na stůl. Připevňuje se pomocí přísavné plochy , která pevně drží kdekoliv na stole. Držák dále disponuje... REMAX Desktop RM-C23. Univerzální držák pro chytré telefony s úhlopříčkou 3" - 6,5" na stůl.\nKód: 3013737Výrobce: RemaxZáruka: 2 roky\nNa prodejně v Olomouci (po objednání)15.3. / ZDARMA!\nPřepravní službou (ČR)17.3. / od 120 Kč\nNa výdejním místě (ČR)17.3. / od 120 Kč\nREMAX Desktop RMC23 rose gold. Univerzální držák pro chytré telefony s úhlopříčkou 3" 6,5" na stůl. Připevňuje se pomocí přísavné plochy , která pevně drží kdekoliv na stole. Držák dále disponuje... REMAX Desktop RM-C23.


Kauza psů Jarošov: Kde jsou? - Pelhřimovský deník\nJak Deník již zveřejnil, Zdena Bártů předala 29 psů do náhradní péče. Ti byli zaevidováni. Ostatní psy rozdala nebo prodala v průběhu týdne před tím. V té době byla jejich majitelkou, nemusela se tedy nikomu zodpovídat z toho, kdo si je koupil nebo převzal. Proto zůstává nezodpovězena otázka, kde se nyní nacházejí.\nNa redakci Deníku se obrátila předsedkyně občanského sdružení Kočky–on–line.cz Zuzana Fenclová s obavou, že někde „kruté praktiky intenzivního chovu dobře prodejných štěňat pokračují“.\nPodle starosty Jarošova nad Nežárkou Bohumila Roda v areálu bývalého kravína žádní psi nejsou a Bártů objekt vyklízí. Podle něj nikdo neví, kde se ostatní psi nacházejí.\nS Bártů je na odboru životního prostředí v Jindřichově Hradci vedena řízení o přestupku. E–mailem se šíří výzva občanského sdružení Cibela k bojkotu psů z chovu Zdeny Bártů. „Je jasné, že pro majitele psů od této dámy nemusí být situace příjemná. Ale je důležité jí zamezit v dalším chovu zvířat,“ píše místopředsedkyně Cibely Petra Šťástková.\n„Už s ní nejsem ve styku. Udělala jsem tehdy pro psy vše, co bylo v mých silách,“ řekla Lea Čechová. Její zásluhou se uskutečnilo očkování psů Zdeny Bártů i jejich předání do náhradní péče.\nDobré zprávy přicházejí z psího útulku v Chebu, kde našlo domov deset psů. Ti se zde zotavují, zejména fenka bulteriéra, která byla ve špatném zdravotním stavu.\n„Psy zkontrolovala po příjezdu do Chebu veterinářka Pacltová, ty nejnemocnější si odvezla a s novými majiteli byla probrána léčba psů a individuální přístup,“ píše se na internetových stránkách útulku.


Podle hráče: Všichni Drakaar Niama_Saskie Sunny Tfuj Yorton Ostatní Více... PJ\n68 28. Listopadu 2020 21:47:25\nStále poněkud otřesená silnou ranou se snažím soustředit na to co je třeba Nikde nic zvláštního ani nápadného nevidím.....žádná osoba tu taky nestojí...ale kdo by nastražil do obyčejné jeskyně past? Nelíbí se mi to, vůbec se mi to nelíbí... Celá napjatá pozoruji to co z jeskyně vidím Na kámen žádná reakce, buď už to sklaplo, nebo to pozná živé tvory... Přeběhne mi mráz po zádech no nechce se mi...ale pomoci mu musím, i tomu chudákovy psovy....\nPárkrát se zhluboka nadechnu zatímco se v duchu uklidňuji Přeci se ta past sama znova nenastaví...to už nesklapne....musíš jim pomoci....nesklapne....určitě ne.... Opakuju si jako mantru těch pár slůvek.\nJeště jeden odhodlaný nádech a krok po kroku se pomalu posouvám směrem k raněným, vždy po krůčku zastavím a čekám na odezvu, plně ve střehu, ve snaze mít šanci uskočit zpátky ven. Oči mi běhají stěnách jeskyně a hledají cokoliv podezřelého.\nNemáte někdo nějaký kontakt na Yortona? Zatím se tam dovede sice hezky svíjet i bez svých odpisků ale to snad brzo přejde.\n67 26. Listopadu 2020 18:34:30\nak tedy nevím, těžká práce mě skoro zaslepila. Po chvíli jsem vnímal už jen pravidelný celkem nízký tep mého srdce. Nikdy se moc nezapotím, Nikdy krom boje. Boj to je jiná. Tohle je jen takový výklus. Mé svaly nejsou jen ozdobou.\nSleduji počínání svého společníka a vlastně zcela schválně jej nechávám dále pokračovat. Jednat za nás. Nemám strach. Vidím a uvidím i v úplné tmě. Můj sluch mi umí poskytnout dokonalý přehled o mém okolí.\nCo je mé, však jiní to používají mnohem více, než já sám? opakuji si dokola pro sebe v hlavě v naději, že mému vědomí dojde to co skrývá v nevědomí. Skoro jako bych u toho až ztuhl. Plně se soustředím jen na tu jednu věc. Těžké to chtít takovéto věci po málo obratném, pomaleji myslícím stvoření. Já na to musím vědět odpověď ty. Já nejsem hloupí!\nPomalu se pohnu otočím, prohlížím si okolí, pak shlédnu na Drakaara. Když tu mě polije zvláštní pocit.\nStojíme tu jen mi dva, spolu, uprostřed polotmavé krypty kde již nejeden umřel. Přes zával si s námi hrají malí prckové.\nVerit ty ja? prohodím nahlas k mému společníkovi, nahlas určite tak, že to mohou zaslechnout i ony bytosti.\nZdá se že ve mě vkládá velkou důvěru co se jeho strachu týče. Jsem však jen velký hromotluk.\n66 24. Listopadu 2020 14:36:47\nV důlní štole\nJakmile Drakaar promluví na hlasy přicházející ze štoly, ty utichnou a v klidu si vyslechnou, co jim říká. Okamžitě po odeznění jeho slov však začnou mluvit znovu, slité do jednolitého zvuku, který jen jakoby rezonuje množstvím hlasů.\nHlasy - Oni nám přišli pomoct, oni chtějí pomoct nám a pomoc od nás. Oni by chtěli vědět a my jim povíme, povíme jim, co nás trápí a co je třeba udělat, povíme jim, co chceme a na čem si stojíme. Poslouchají oni, poslouchají pořádně, aby věděli, co nás trápí. My nemáme to, co chceme. Co si toto místo žádá. My vám to ale neřekneme jen tak, my chceme také pobavit. Poslouchají oni pořádně, poslouchají, protože my chceme to, co je odpovědí na otázku. Poslouchají oni otázku.\nNa okamžik se hlasy odmlčí a pak, jako naučenou básničku, jednolitěji než předtím, znovu promluví.\nHlasy - Co je mé, však jiní to používají mnohem více, než já sám?\nS tím veškeré hlasy utichnou a nic jiného než temnota kolem vás a vašeho kruhu světla není.\nVe vchodu do jeskyně\nSleduješ zraněného, jak se kroutí bolestí v jeskyni a jeho psa, jak leží kousek od něj. Netušíš pořádně, co se stalo, ale je ti jasné, že to musela být připravená past. Nic jiného, co by mohlo v jeskyni explodovat a zranit člověka nevidíš. Vezmeš kámen a hodíš ho do jeskyně, ale nic dalšího než ozvěnu tím nezpůsobíš. Ani na tvé volání nikdo nereaguje. Lovčík se nevrací a z jeskyně je tak slyšet jen sténání raněného a kňučení psa.\nNajděte si mě prosím kdyžtak na FB, buď jako vypravěč bunny, nebo Lukáš Bunny Králík. Já se pak taky vždycky zapomenu a ani se sem kolikrát nepodívám. A klidně se připomeňte ...\n65 25. Října 2020 23:30:03\nKlušu kus za Yortonem a jeho psem, dostaneme se až ke vstupu do jeskyní. Chm, lovčíka nevidím, že by se až tak kroutila? Nebo něj.... Myšlenku mi přetrhne náhlý záblesk světla a ohlušující rána. Co se...kde ....se... Zarazím se a chvíli jen zmateně zírám kolem sebe.....Automaticky pravou rukou sjedu na jílec svého meče, zatímco levou si bezmyšlenkovitě shrnu vlasy spadlé do obličeje zpět za uši.\nHaló?! Zahalekám do jeskyně, snad hlasitěji než obvykle, zatřesu hlavou ve snaze zahnat otravné hvízdání..... Yortone? Slyšíš mě? Jak jsi na tom? Zavolám nahlas na svého viditelně zraněného společníka. Rozhlédnu se kolem sebe ve snaze najít vhodný, ne moc velký kámen nebo kus klacku a hodit jej kousek do jeskyně zda se něco stane. Teda ještě, že jsem zůstala kousek za ním....\nTeda lidi asi do mě budete muset trochu kopat, čas by i byl...ale ta inspirace chuť se nějak nechtějí dostavovat.\n64 25. Října 2020 18:24:46\nonotóním tempem čistíme zával . Poněkud beze slov . Ale mě to nevadí , prostě máme práci tak nám čas ubíhá . Jak dlouho můžeme házet půl hodiny , možná necelou hodinu . Začalo se ozývat podivné štěbetání . Co to ? . Vypadá to jakoby si toho Tfuj nevšiml . Zanedlouho štěbetání zesílí . Oba dva se zastavíme . Není to štěbetání jsou to hlasy . Ty hlasy začínají rezonovat celým dolem . Těch hlasů není málo . a ozývají se z druhé strany závalu . Ty vole . Ještě že jsem tam nevlezl . Polknu. Polil mě studený pot při pomyšlení co by se mi mohlo stát .\nOni ... Oni si s námi hrajou .\nStatečně kouknu za zbytek závalu s krumpáčem v ruce . Kdyby na mě cokoliv skočilo jsem připravený uzemnit to jako mouchu . Nic však nevyskočí . Jen stíny v záři plápolajícího plamínku mé lucerny tancují . Poletují sem a tem a mluví , jako kdyby . Jako by se permoníci schovávali v těch stínech .\nZa žádnou cenu nesmíme zůstat po tmě Tfuji . Otočím se na svého svalnatého společníka . Jsem tak rád že tu je semnou . Je však potřeba si stále zachovat chladnou hlavu i když to jde opravdu obtížně . O plápolající ohýnek mého kahánku si zapálím pochodeň , ve tmě opravdu nechci zůstat . Oklepu se nad myšlenkou jak se po mě stíny sápou .\nSlyšíme vás duchové dolů . Mé jméno je Drakaar a tohle je můj přítel Tfuj . Nejsme horníci , ani nechceme vaše nahromaděné poklady . Doslechly jsme se že vás někdo z vašeho staletého klidu v zemi vyrušil a vy jste se rozhněvali . Rádi by jsme vám pomohli najít opět klid , proto jsme si s vámi přišli promluvit . Jo diplomatická cesta , myslím že to je nejlepší možnost. Mrknu na Tfuje .\nV pohodě , je teď hektická doba , přesto si myslím že nějáký ten čas byť třeba jednou za měsíc by jsme si na naši výpravu udělat čas mohli :)\nSamozřejmě pokud někdo umře tak ho to omlouvá\n(černý humor - pro řiťopichy)\n63 20. Října 2020 12:36:18\nDrakaar a Tfuj\nDrakaar se porozhlédne a prozkoumá částečný zával. Nakonec rozhodne, že bude lepší ho odstranit. Pustíte se oba do díla a začnete odvalovat větší kusy stranou. Sypká zemina se dá rozhrabat okolo, ale i tak vám zabere asi hodinu, než vyčistíte průchod dost na pohodlné projití. Podle toho, jak vám práce jde, usuzujete, že na úplné vyčištění závalu a opravu výdřevy byste museli pracovat ještě pár dalších hodin.\nNež se stihnete rozhodnout, co uděláte, zaslechnete jakési štěbetání zpoza závalu. Zaposloucháte se a uvědomíte si, že slyšíte hlasy. Slaboučké, pištivé a velmi početné hlasy, které ale mluví stejnou řeč. Doslova stejná slova plynou z nesčetných úst. Slévají se v podivnou směsici, které je rozumět, která ale rezonuje v uších.\nHlasy - Copak chtějí ti dva, copak? Pročpak přišli k nám, pročpak. Jestli pak budou chtít, co chtěli ti před nimi? Copak jim provedeme, copak?\nŠtebětání pokračuje v podobném duchu a vlastně vůbec neustává. Ozývá se z temnoty za závalem. Když se tam ale podíváte, nezahlédnete nic jiného, než stíny nerovností tančící po zdech štoly. Hlasy ale pokračují, jako by se skřítci skrývali právě v těch stínech.\nU vchodu do jeskyně\nYorton a Niama\nDoběhli jste k ústí jeskyně a na mizejícího lovčíka, kterého jste už jen slyšeli, jste zavolali. Ozvěna Yortonova hlasu se nesla jeskyní a rezonovala v ozvěně, až nakonec zcela utichla. Při tom Yorton vyrazí vpřed, aby lovčíka dohonil. Popoběhne do jeskyně, která se za vchodem mírně rozvírá do pravé strany a je stále ještě osvětlená světlem zvenčí. Přímo proti vchodu je temná chodba, která pokračuje hlouběji do jeskyně a kterou se lovčík zřejmě vydal. Světlo v ní ale vidět není. Jak Yorton popoběhl vpřede, s Niamou několik kroků za ním, ozvalo se z pravé strany jeskyně ohlušující zahřmění a objevil se záblesk jasného, červeného světla. Yortona odhodila tlaková vlna na levou stěnu jeskyně a ošklivě ho tím zranila. Niama, která byla pozadu, celou scénu viděla z bezpečí a tlaková vlna jí jen rozhodila vlasy. Yorotnův pes, který se držel u svého pána, byl také odhozený stranou a utrpěl podobná zranění, jako jeho pán. Oba teď leží, mírně otřesení, u levé stěny jeskyně a krvácejí z mnohočetných ranek a odřenin. V uších vám ale píská všem a nějakou dobu neuslyšíte nic jiného, než jen křik.\nHojte ahojte ... dělám jako sestra v nemocnici (ani nevím, zda už jsem to neříkal) a je toho teď trochu moc. Neznamená to, že nemám čas, jen že na to občas zapomínám. Nebojte se mě trochu popohnat :)\n60 11. Října 2020 23:24:12\nPoslechnu si Yortonův návrh a jemně si při něm přikývnu. Asi máš pravdu, tady už asi nic moc nevymyslíme. Ještě jednou se krátce rozhlédnu kolem sebe a pak vyrazím za Yortonem, sice se vydám poklusem ale držím se přeci jen pár kroků zpět, luk držím v levé ruce, pravou si přidržuji toulec u boku, aby se zbytečně moc nekomíhal.\nRozhovoru se prozatím zdržím a pozorně naslouchám hovoru a především případným lovčíkovým odpovědím. Kromě snahy si je co nejlépe zapamatovat, sleduji i jeho tvář a další reakce těla, které mohou leccos napovědět. Tak to jsem zvědavá co z něho vyleze.\n59 8. Října 2020 20:28:15\nNiamo, slyším kroky lovčíka kousek před námi. Pojďme ho doběhnout a promluvit si s ním. Jen na něj z větší dálky zavoláme ať se nelekne a neudělá nějakou nečekanou reakci.\nRozběhnu se a zavolám na lovčíka: To jsme my z hornické osady, včera jsme přijeli. Přiblížím se a pokračuji ve vysvětlování. Rozhodli jsme se s Niamou porozhlédnout se po okolních lesích, máme je totiž rádi...no a když by se podařilo ulovit nějakou zvěř, tak by mohla být večeře.\nKdyž sem u něj dostatečně blízko, tak se ho chci zeptat na následující otázky a v průběhu konverzace mu je průběžně pokládám, aby neměl pocitu výslechu, ale zároveň se chci dozvědět maximum informací.\nŠli jsme přímo po nějaké vyšlapané pěšině přímo z osady...skoro si připadám jako by nás sem naváděla, co je tohle za místo?\nSkrývá se tu něco nebo někdo?\nPokud bude vstřícný v konverzaci, tak se zeptám na poslední věc, můžeme se přidat?\n58 24. Září 2020 19:48:04\nak jsme na nic nečekali , hned jsme vyfasovali výstroj a vyrazili do dolů .\nSvětlonoš budu zřejmě já , Tfuj má hlavu oproti postroji jako z pohádky o veliké řepě .\nNevadí , alespoň se budeme držet u sebe to taky není na škodu .\nOmyl . Sotva ujdeme pár sáhů v očekávání co se před námi vyskytne , stojíme před závalem .\nNo , tak to vypadá jako práce skřítků .\nPronesu k Tfujovi .\nAť se nám to líbí nebo né tak mám pocit že to bude muset pryč , alespoň tak jsme tam prolezli na druhou stranu .\nPo bližším přezkoumání zjistíme , že tam přece jen průlez je . Tím se ale protáhnu maximálně tak já , a to s obtížemi ...\nUrčitě by to chtělo opravit výdřevu a vyčistit zával . Kdyžbych se ... Počkej zkusím se kouknout .\nNahnu se do otvoru v závalu . Je toho vidět docela dost , ten zával nebude velký . Myslím že jsou tam ještě tak tři , čtyři sáhy . Blbě se to pozná . Ale vypadá to že tam to je větší . Kdyby se nám oboum podařilo dostat se nadruhou stranu ...\nTfuji vidím to asi tak , měli bychom se pokusit odkopat ten zával . Taky by nebylo na škodu zkusit vyspravit výdřevu . Myslím že by jsme tím měli začít . Nějak se mi nechce lézt do polorozpadlé díry v skále , kde by se mě snažilo zardousit pár pidimužíků .\nNejvyšší čas kopat , třeba si můžeme i promluvit , času bude myslím dost . Usměju se . Čeká nás pár dlouhých , pracných chvil.\n57 17. Září 2020 11:20:23\nV lese, kdesi v údolí\nNiama a Yorton\nRozhodnete se pro následování lovčíka a oslovení ho. Vydáte se tedy už mnohem volněji po vyšlapané pěšině, která vede středem údolíčka až k místu, kde zabočil do porostu a sledujete jeho zřetelné stopy. Nezdá se, že by se snažil skrývat a ani, že by tudy šel poprvé. Začíná být na tomto místě vychozená pěšina, ale ne tak moc, aby byla zřetelná necvičenému oku. Rostliny jsou poválené a polámané, ale při troše času zase zarostou. Rozhodně tudy chodí pravidelně, ale ne dlouho.\nProjdete kus porostem, směrem, kterým šel lovčík, a dojdete až ke skalní stěně, která se zvedá asi pět sáhů do výšky a nad ní pokračuje strmý svah. Celé místo je zarostlé stromy, ale ne tak hustě, aby nebylo vidět. Za lomem skalní stěny, kde se vám původně lovčík ztratil z dohledu vidíte otevřený prostor vstupu do jeskyně. Je široký asi pět až šest sáhů a vysoký asi dva, takže není třeba se v jeskyni krčit.\nStopy lovčíka vedou zřetelně dovnitř jeskyně a když se zaposloucháte, ještě stále můžete slyšet ozvěnu jeho kroků. Jinak je kolem klid a vy slyšíte normální zvuky přírody. Ani pes se netváří, že by se dělo něco divného.\nNa palouku u dolu\nPřijmete Brajenovu výzvu a dáte se do akce. Řeknete si o kopáčské nářadí a on vám ho ukáže. Ve stanu pro jeho dělníky jsou naskládané krumpáče a lopaty, takže si každý vezmete, co potřebujete a vydáte se do dolu. Nahlédnete do otevřené chodby, která se ztrácí ve tmě. Je rovná a od začátku dolu zpevněná dřevěnými vzpěrami. Jelikož je v ní tma, uvědomíte si, že potřebujete světlo. Naštěstí má Brajen několik svítilen, které je možné upevnit na hlavu a do nich vložit svíci. Na Tfujovu hlavu se nasadit nedá, protože ji má moc velikou a navíc jeho výška by znamenala, že bude svící neustále narážet do stropu, ale Drakaar se tímto udělátkem vybaví a můžete se pustit do dolu.\nS trochou opatrnosti vkročíte dovnitř a ujdete asi deset sáhů, které jsou dobře opracované a zpevněné, až se dostanete do místa, kde je výdřeva poškozená a překáží vám v cestě. Část dolu, kterou jste prošli, nebyla skřítky poškozená, ani jste je zatím nezahlédli. Za poškozenou výdřevou už ale čeká ta část, kde podle Brajena skřítci řádili a otravovali.\nStěny jsou opracované dobře a žádný výklenek jste nenašli. Cesta dál je zatarasená částečným závalem. Drakaar by se dokázal protáhnout, ale Tfuj má problém se vměstnat i do chodby samotné, natož skrz zával. Když si posvítíte dál, vidíte, že za závalem je prostor ještě asi pět sáhů hluboký, už mnohem méně opracovaný a tam štola končí. Také se oproti chodbě rozšiřuje a jak si uvědomíte, podle Brajena se už tam nachází nalezená žíla.\nNechávám vás reagovat a rozhodnout se dál, co chcete dělat :)\nStránka byla zobrazena za 0.0307 sekund


Škoda Muzeum si připsalo rekordní návštěvnost | Autosalon TV\nŠkoda Muzeum si připsalo rekordní návštěvnost\nV uplynulém roce 2017 si Škoda Muzeum v Mladé Boleslavi připsalo absolutní návštěvnický rekord v historii, když přivítalo 254 143 českých i zahraničních hostů.\n19.01.2018 11:55 0\nŠkoda Muzeum v Mladé Boleslavi je nejen výkladní skříní bohaté historie automobilky, ale i multifunkčním objektem pro řadu kulturních a společenských akcí. Vedle českých zájemců o automobilovou historii značek Škoda a Laurin&Klement, kteří tvořili téměř 60 % z celkového počtu návštěvníků, si výstavní expozice zařadilo v roce 2017 do svého programu mnoho zahraničních hostů. Nejvíce jich přicestovalo z Německa, Nizozemska, Chorvatska, Dánska, Polska, Francie, nechyběli ani hosté z Číny, Austrálie, Ruska nebo USA.\nVelký návštěvnický úspěch sklidily v roce 2017 krátkodobé výstavy, například Úspěchy vozů "Škoda na Rallye Monte Carlo" či výstava "Škoda Favorit – 30 let od premiéry". Z kulturních akcí na půdě muzea měly velký ohlas koncerty Vojtěcha Dyka, skupiny Wohnout, zpěvačky Tonyi Graves a Marty Kubišové.\nVedle hlavní expozice muzea si mohou návštěvníci prohlédnout také zrekonstruovaný depozitář s vystavenými sportovními vozy a prototypy. Stále oblíbenější je i možnost spojit návštěvu muzea s prohlídkou aktuálních výrobních provozů Škoda Auto, a to na základě předchozí objednávky. A návštěvu muzea v Mladé Boleslavi je možné také zkombinovat i s prohlídkou nevšedních exponátů partnerského Leteckého muzea Metoděje Vlacha na letišti v Mladé Boleslavi, svět techniky a velkých konstruktérských počinů pak mohou návštěvníci poznat v areálu „Rodného domu Ferdinanda Porscheho“ v Liberci-Vratislavicích. Pro všechna uvedená muzea lze získat zvýhodněné kombinované vstupné.


Oděvy pro číšníky a servírky za příjemné ceny - DobrýTextil.cz\nCo hledáte? Oblečení pro servírky\nNabízíme gastro oblečení klasických i moderních střihů. Vyberte si oblečení pro číšníky i servírky. Číšnické kalhoty a vesty, sukně a vesty pro servírky i klasické bílé košile. Vyberte si dámské a pánské košile s dlouhým nebo krátkým rukávem nejen v bílé barvě a mnoha velikostech.\npánské (4) dámské (6)\nXS (3) S (5) M (5) L (5) XL (5) XXL (5) XXXL (2) 36 (1) 38 (2) 40 (1) 42 (2) 44 (1) 46 (2) 48 (1) 54 (1) Dalších (9)\nčerná bílá modrá zelená červená tmavě modrá\n393 Kč775 Kč\nPraní - maximální teplota vody 40 °C Praní - maximální teplota vody 60 °C Bělení - nesmí se bělit Sušení - povoleno sušit v bubnové sušičce při nízkých teplotách Sušení - nesmí se sušit v bubnové sušičce Žehlení - povoleno žehlit na nízké teploty do 110 °C Profesionální čištění - zákaz chemického čistění Profesionální čištění - suché čistění


Rakovina! To slovo samo o sobě dokáže nahnat obavy. Bující nádor kdesi v těle utlačuje životně důležité orgány, bere tělu živiny a nakonec způsobí bolestivý kolaps organismu. S rakovinou je třeba bojovat, ne si ji tisknout. Ledaže by 3D vytisknutý nádor pomohl v boji proti němu samotnému.\n„Rakovina figuruje mezi nejčastější příčinou smrti, ročně jí podlehne 8,2 milionu lidí. O 30 % větší úmrtnost na rakovinu je způsobeno pěti faktory: vysoká hodnota indexu tělesné hmotnosti, nízká spotřeba ovoce a zeleniny, nedostatek fyzické aktivity, kouření a užívání alkoholu ,“ shrnují údaje Světové zdravotnické organizace (WHO) rakovinnou situaci lidské populace.\nV praxi to znamená, že za rok a kousek zemře tolik lidí, kolik jich žije v České republice. A co si budeme nalhávat, obezita, kouření a české prvenství v pití piva, se na našem „rakovinném indexu“ stále slušně podepisují. „Rakovina je významným problémem veřejného zdraví v Evropě. Jednomu ze tří Evropanů je během života diagnostikována rakovina a jedno ze čtyř úmrtí v Evropě je způsobeno rakovinou. Očekává se, že roční počet případů rakoviny se zvýší ze 14 milionů v roce 2012 – na 22 milionů během příštích dvou desetiletí,“ tvrdí se v materiálech European Cancer Patien Coalition a Whttp://www.who.intHO. Jak vidno, prognózy vůbec nejsou veselé.\nPochopením principů fungování karcinogenního bujení se zabývají desítky vědeckých pracovišť rozesetých po celém světě. Jedno z nich je na University of Alabama v Laboratoři 3D tisku, kde se podařilo sestrojit přístroj, jenž na živné médium pokládá jednu vrstvu rakovinných buněk na druhou a vytváří tak nádor. Stručně řečeno, vynalezli stroj tisknoucí rakovinu. Jako „tiskové médium“ byly použity vědcům známé a laboratorně hojně používané rakovinné buňky HeLa.\nJedná se o linii lidských epiteliálních nádorových buněk izolovaných v roce 1951 z nádoru děložního hrdla Henrietty Lacksové (z prvních dvou písmen jména a příjmení této ženy pochází i název této buněčné linie). HeLa buňky se dnes kultivují v laboratořích takřka po celém světě a využívají se ve výzkumu v různých cytologických a molekulárně biologických oborech, jako je například imunologie či onkologie. Metodu 3D tisku, kde se tyto buňky staly „inkoustem“, vyvinuli Wei Sun a Albert Soffa z filadelfské Drexler University.\nProblémy spojené s nadějí\nTiskárna je samozřejmě chráněna patentem a než se došlo k výsledkům, kdy tisk přežije 90 % živého biologického materiálu, bylo nutno odstranit celou řadu složitých problémů. Vědci se potýkali s hustotou směsi, průměrem trysky, rychlostí „tisku“, teplotou a mnoha dalšími parametry. Nicméně konečný výsledek je vytisknutý živý rakovinný nádor sloužící ke studijním účelům.\n„Mít živý model je věc nedocenitelného významu, můžeme díku němu podrobně zkoumat vzdálenosti jednotlivých buněk, elektrostatické vzdálenosti a úhly, přičemž se dostáváme k podrobnějším informacím sloužícím k boji proti rakovině. Tištěný 3D model je vlastně skutečná molekulární struktura, která byla navržena, syntetizována a pak krystalizuje v laboratořích v Londýně, " řekl Stephan A. Ohnmacht, profesor na britské School of Pharmacy, jež je součástí University College London. Komplexní útvar je ke studiu mnohem vhodnější než jedna buňka či jejich malá skupina. Ačkoli se tisk nádorů může zdát nechutný, každý krok pomáhající vědcům v boji se smrtící chorobou je přínosem.\nText Topi Pigula, foto Wikipedie\nAutor: karlikt, Vydáno: 04.07.2014