6 Ads 107/2007-77\nNejvy¹¹í správní soud rozhodl v senátì slo¾eném z pøedsedkynì JUDr. Dagmar Nygrínové a soudcù JUDr. Petra Prùchy a JUDr. Marie Turkové v právní vìci ¾alobkynì: M. W., zast. JUDr. Antonínem Janákem, advokátem, se sídlem Ha¹talská 27, Praha 1, proti ¾alovanému: Ministerstvo vnitra, se sídlem Nad ©tolou 3, Praha 7, o kasaèní stí¾nosti ¾alovaného proti rozsudku Mìstského soudu v Praze ze dne 30. 3. 2007, è. j. 9 Ca 312/2005-44,\nII. ®alovaný j e p o v i n e n zaplatit ¾alobkyni náhradu nákladù øízení ve vý¹i 1904 Kè, a to do 30 dnù od právní moci tohoto rozsudku k rukám jejího zástupce JUDr. Antonína Janáka.\nVèas podanou kasaèní stí¾ností brojil ¾alovaný (dále také stì¾ovatel ) proti rozsudku Mìstského soudu v Praze ze dne 30. 3. 2007, è. j. 9 Ca 312/2005-40 (dále jen napadený rozsudek ), jím¾ bylo zru¹eno jeho rozhodnutí ze dne 10. 11. 2005, è. j. P-1014/2005. Tímto rozhodnutím ¾alovaný zamítl ¾ádost ¾alobkynì o neposkytnutí jednorázové penì¾ní èástky za usmrcení jejího man¾ela Z. W. v souvislosti se vstupem a pohybem okupaèních armád pøes hlavní mìsto Praha podle zákona è. 203/2005 Sb., o od¹kodnìní nìkterých obìtí okupace Èeskoslovenska vojsky Svazu sovìtských socialistických republik, Nìmecké demokratické republiky, Polské lidové republiky, Maïarské lidové republiky a Bulharské lidové republiky, ve znìní pozdìj¹ích pøedpisù (dále jen zákon o od¹kodnìní ).\nV ¾alobì ¾alobkynì uvedla, ¾e po¾aduje pøezkoumání výroku napadeného rozhodnutí ¾alovaného z následujících dùvodù. Stì¾ovatel opøel toto rozhodnutí o tvrzení, ¾e ¾alobkynì byla ve smyslu ustanovení § 2 odst. 5 zákona o od¹kodnìní ji¾ døíve od¹kodnìna, a to v roce 1992. K tomu ¾alobkynì uvedla, ¾e toto tvrzení je sice pravdivé, av¹ak tato forma od¹kodnìní nebyla uskuteènìna podle ¾ádného právního pøedpisu, nýbr¾ pouze podle usnesení vlády ÈSFR ze dne 19. 12. 1991, è. 822 o zásadách pro od¹kodòování pozùstalých po obìtech vstupu, pobytu a odchodu sovìtských vojsk a obèanù po¹kozených na zdraví v souvislosti se vstupem, pobytem a odchodem sovìtských vojsk (dále také jen Zásady pro od¹kodòování ), které v¹ak není právním pøedpisem zmínìným v ustanovení § 2 odst. 5 zákona o od¹kodnìní. Zároveò nemohlo jít o od¹kodnìní podle vyhlá¹ky è. 11/1969 Sb., nebo» ta byla ji¾ v roce 1991 zru¹ena. Podle ¾alobkynì se tak stalo prostøednictvím sdìlení Federálního ministerstva zahranièních vìcí è. 71/1990 Sb., v nìm¾ byla uveøejnìna Dohoda mezi vládou ÈSSR a vládou SSSR o odchodu sovìtských vojsk z území ÈSSR. Tato dohoda v¹ak nijak neupravovala od¹kodnìní pozùstalých po vstupu sovìtských vojsk a ani ¾ádný jiný provádìcí pøedpis upravující tuto problematiku nebyl vydán. ®alobkyni (stejnì tak jako matce zavra¾dìného) bylo od¹kodnìní pøiznáno dne 27. 1. 1992, tedy pøed dnem úèinnosti opatøení è. 296/1992 Sb. (úèinného od 23. 6. 1992). ®alobkynì zdùraznila, ¾e Zásady pro od¹kodòování nemohou být právním pøedpisem ve smyslu ustanovení § 2 odst. 5 zákona o od¹kodnìní, nebo» byly vydány formou usnesení vlády, tedy interní normativní instrukcí, která nezakládá ¾ádné nároky adresátùm mocenského pùsobení vlády jako správního orgánu. ®alobkynì uzavøela, ¾e Zásady pro od¹kodòování nejsou právním pøedpisem zmínìným v ustanovení § 2 odst. 5 zákona o od¹kodnìní, a proto má ¾alobkynì nárok na poskytnutí jednorázové penì¾ní èástky ve vý¹i 150 000 Kè podle tohoto zákona.\nO ¾alobì rozhodl mìstský soud napadeným rozsudkem. V odùvodnìní svého rozsudku obsáhle shrnul ¾alobu, napadené rozhodnutí ¾alovaného i obsah vyjádøení obou úèastníkù øízení. Pøezkoumáním napadeného rozhodnutí dospìl k závìru, ¾e ¾aloba je dùvodná. Mìstský soud vzal za nesporné, ¾e ¾alobkynì je ve smyslu zákona o od¹kodnìní oprávnìnou osobou podle § 2 odst. 6 zákona o od¹kodnìní. Spor o oprávnìnost jejího nároku tak spoèíval pouze v tom, zda jí lze pøiznat od¹kodnìní podle tohoto zákona, jestli¾e ¾alobkynì ji¾ obdr¾ela od¹kodnìní ve vý¹i 50 000 Kè na základì dopisu Úøadu pro øe¹ení dùsledku pobytu sovìtských vojsk na území ÈSFR ze dne 27. 1. 1992, è. j. 23/Ø/92. Dle tohoto dopisu bylo toto od¹kodnìní pøiznáno ¾alobkyni právì s odkazem na Zásady pro od¹kodòování . Ze správního spisu stì¾ovatele mìstský soud zjistil, ¾e ¾alobkynì èestným prohlá¹ením ze dne 16. 8. 2005 prohlásila, ¾e nebyla od¹kodnìna za usmrcení svého man¾ela podle jiného právního pøedpisu, napø. vyhlá¹ky è. 11/1969 Sb. V prùbìhu øízení v¹ak ¾alobkynì potvrdila stì¾ovateli, ¾e obdr¾ela èástku 50 000 Kè na základì dopisu od Úøadu, který se odvolával na Zásady pro od¹kodòování .\nMìstský soud dále vylo¾il obsah právní úpravy v zákonì o od¹kodòování a zabýval se otázkou, zda mohl být tento akt vlády pova¾ován za jiný právní pøedpis v souladu s ustanovením § 2 odst. 5 zákona o od¹kodnìní, a to i s pøihlédnutím k poznámce pod èárou pod è. 1). V prvé øadì se vìnoval analýze dopadu vyhlá¹ky è. 11/1969 Sb., o smlouvì mezi vládou ÈSSR a vládou SSSR o podmínkách doèasného pobytu sovìtských vojsk. Podle této dohody urèovali vý¹i od¹kodnìní za ¹kody zpùsobené èeskoslovenským obèanùm i zmocnìnci pro zále¾itosti doèasného pobytu sovìtských vojsk v Èeskoslovensku. Dále bylo mo¾né podle èl. 10 této dohody domáhat se nároku na náhradu ¹kody pøed pøíslu¹ným èeskoslovenským soudem. Tato dohoda pozbyla úèinnosti v dùsledku Dohody mezi vládou ÈSSR a vládou SSSR o odchodu sovìtských vojsk z území ÈSSR zveøejnìné sdìlením FMZV è. 71/1990 Sb. Tato dohoda v¹ak ve svých ujednáních neøe¹ila od¹kodnìní toho druhu, které má na mysli ustanovení § 2 odst. 5 zákona o od¹kodnìní. Otázku náhrady ¹kody za smrt fyzické osoby zpùsobenou pøíslu¹níkem nìkteré z okupaèních armád neupravovalo podle názoru mìstského soudu ani zákonné opatøení è. 296/1992 Sb., o náhradì ¹kod zpùsobených èeskoslovenským fyzickým osobám vstupem cizích vojsk a pobytem sovìtských vojsk na území ÈSFR. Z tohoto pohledu zhodnotil mìstský soud také tvrzení ¾alovaného, ¾e Zásady pro od¹kodòování upravují danou problematiku na základì tìchto právních pøedpisù a shledal je tak nesprávným. Podle názoru mìstského soudu vládou pøijaté Zásady pro od¹kodòování nejsou právní úpravou pøedpokládanou obèanským zákoníkem, vyhlá¹kou è. 11/1969 Sb., dohodou zveøejnìnou pod è. 71/1990 Sb. a ani navazujícím zákonným opatøením\nè. 296/1992 Sb., o náhradì ¹kod, které ¾alovaný pova¾uje za právní podklad pro døívìj¹í od¹kodnìní ¾alobkynì v napadeném rozhodnutí. Z napadeného rozhodnutí ¾alovaného podle mìstského soudu nevyplývá, o jaké právní ustanovení opøel svou úvahu o tom, ¾e od¹kodnìní ¾alobkynì dle pøijatého usnesení vlády o Zásadách pro od¹kodòování bylo od¹kodnìním podle právního pøedpisu, kdy¾ tento závìr nemá oporu ani v podkladech správního øízení.\nMìstský soud dále poukázal na to, ¾e pokud je v ustanovení § 2 odst. 5 uveden odkaz na poznámku pod èarou, která má orientaèní charakter a uvádí pøíkladmo vyhlá¹ku è. 11/1969 Sb., lze tento odkaz vylo¾it tak, ¾e citované ustanovení odkazuje na obecnì závazný právní pøedpis, tj. nejen citovanou vyhlá¹ku. Od¹kodnìní podle jiného právního pøedpisu tedy musí být provedeno právním pøedpisem, který zakotvuje èi jinak provádí nárok na od¹kodnìní. Takovým právním pøedpisem v¹ak není usnesení vlády, nebo» to pøímo zavazuje pouze èleny vlády, jim¾ je adresováno. Z hlediska teoretického se jedná o interní normativní instrukci. Stì¾ovatel se v¹ak nezabýval právní otázkou, na základì kterého právního pøedpisu byly vydány Zásady pro od¹kodòování , pøièem¾ toto usnesení vlády ani nemìl pøi svém rozhodování k dispozici (nejsou souèástí správního spisu). Mìstský soud proto dospìl k názoru, ¾e rozhodnutí stì¾ovatele není pøezkoumatelné, nebo» ¾alovaný neuvedl ¾ádné dùvody, o nì¾ by opøel svùj závìr, podle nìho¾ ¾alobkynì byla od¹kodnìna ji¾ døíve podle jiného právního pøedpisu. Stì¾ovatelem uva¾ovanou reparaci ¹kody navíc mìstský soud zhodnotil jako nesouladnou s principem rovnosti právních nárokù v¹ech adresátù zákona è. 203/2005 Sb., nebo» vý¹e od¹kodnìní poskytnutého ¾alobkyni v èástce 50 000 Kè je ni¾¹í, ne¾ vý¹e od¹kodnìní, která by pro její pøípad nále¾ela dle uvedeného zákona. Z tìchto dùvodù mìstský soud napadené rozhodnutí podle ustanovení § 78 odst. 1 s. ø. s. zru¹il pro vady øízení spoèívající v nepøezkoumatelnosti napadeného rozhodnutí pro nedostatek dùvodù v posouzení otázky pøedchozího od¹kodnìní ¾alobkynì a vrátil vìc ¾alovanému k dal¹ímu øízení.\nProti tomuto rozsudku brojil stì¾ovatel kasaèní stí¾ností podanou z dùvodu tvrzené nezákonnosti napadeného rozsudku spoèívající v nesprávném posouzení právní otázky soudem v pøedcházejícím øízení (§ 103 odst. 1 písm. a) s. ø. s.). V odùvodnìní kasaèní stí¾nosti uvedl, ¾e vycházel pøi vydávání svého rozhodnutí z pøesvìdèení, ¾e usnesení vlády ÈSFR è. 822 ze dne 19. 12. 1991 (tj. Zásady pro od¹kodòování ) sice není obecnì závazným právním pøedpisem, nicménì z právních pøedpisù vychází a bylo vydáno na jejich základì. Podle názoru stì¾ovatele má toto usnesení pøímou vazbu na Dohodu o odchodu sovìtských vojsk z území ÈSSR ze dne 26. 2. 1990, publikovanou pod è. 71/1990 Sb., která má povahu mezinárodní smlouvy a tvoøila právní základ ochodu sovìtských vojsk z území ÈSFR a øe¹ení jeho dùsledkù pro èeskoslovenskou stranu, vèetnì dùstojného od¹kodnìní obìtí této invaze. Stì¾ovatel poukázal na to, ¾e podle èl. 3 této dohody byl re¾im likvidace ¹kod obìma stranami dodr¾ován a¾ do ukonèení odchodu sovìtských vojsk. Komise Federálního shromá¾dìní pro dohled nad odchodem sovìtských vojsk v prùbìhu svého pùsobení na základì èetných ¾ádostí dospìla k názoru, ¾e znaèná èást èeskoslovenských obèanù posti¾ených na zdraví vstupem sovìtských vojsk nebyla podle uvedeného re¾imu od¹kodnìna, pøípadnì byla od¹kodnìna nedostateènì. Z tohoto dùvodu po¾ádalo FS svým usnesením ze dne 3. 7. 1991 vládu ÈSFR o vyèlenìní zvlá¹tních finanèních prostøedkù pro bezodkladné od¹kodnìní po¹kozených obèanù a pozùstalých po obìtech invaze s tím, aby byly vládou následnì pøijaty jednotné zásady pro od¹kodnìní pro celé období do vstupu do ukonèení odchodu sovìtských vojsk. V souladu s tímto po¾adavkem schválila vláda Zásady pro od¹kodòování . Pøesto¾e tedy tyto zásady neobsahují v ¾ádném svém ustanovení odkaz na obecnì závazné právní pøedpisy, má ¾alovaný za to, ¾e vycházejí z citovaných právních pøedpisù, tj. jejich smyslu a úèelu. Stì¾ovatel dále prezentoval svùj výklad úèelu zákona o od¹kodnìní, kterým je od¹kodnit nìkteré obìti okupace Èeskoslovenska vojsky spojeneckých okupaèních armád, konkrétnì ty osoby, které splòují zákonem stanovené pøedpoklady. Mezi tyto zákonné pøedpoklady nále¾í dle názoru ¾alovaného skuteènost, ¾e osoby po¹kozené v souvislosti s pùsobením okupaèních armád nebyly od¹kodnìny v døívìj¹í dobì. Stì¾ovatel znovu vysvìtlil vývoj postupu od¹kodòování po¹kozených osob na základì vyhlá¹ky è. 11/1969 Sb. ve spojení s pøíslu¹nými ustanoveními obèanského zákoníku, pøíp. zákoníku práce, který provádìli zmocnìnci vlád obou státù. Po roce 1991 byli okupací posti¾ení obèané od¹kodòování v druhé vlnì, na základì vládou schválených Zásad o od¹kodòování. V této vlnì byla v nìkterých pøípadech døíve pøiznaná náhrada ¹kody po¹kozeným dorovnávána do vý¹e Zásadami pøedpokládaného od¹kodnìní.\nStì¾ejní námitkou stì¾ovatele, kterou dovozuje z uvedené analýzy úèelu zákona o od¹kodnìní, je tvrzení, ¾e výklad uvedených ustanovení zákona o od¹kodnìní, který zaujal v napadeném rozsudku mìstský soud, by vedl k zalo¾ení právní i faktické nerovnosti okupací posti¾ených osob, je¾ uplatnily nárok na od¹kodnìní dle zákona o od¹kodnìní. Tato nerovnost spoèívá dle názoru stì¾ovatele v tom, ¾e osoby, které byly v døívìj¹í dobì od¹kodnìny pouze na základì vládou schválených Zásad pro od¹kodòování a jim¾ dle názoru soudu pøíslu¹í rovnì¾ od¹kodnìní dle zákona o od¹kodnìní, by byly dvojím od¹kodnìním zvýhodnìny oproti osobám, kterým byla pøiznána náhrada ¹kody podle vyhlá¹ky è. 11/1969 Sb., ve spojení s pøíslu¹nými ustanoveními obèanského zákoníku. Tyto náhrady ¹kod byly toti¾ poskytovány v nìkolikanásobnì ni¾¹ích èástkách. Právní názor vyjádøený v napadeném rozsudku tak podle stì¾ovatele neodpovídá úèelu zákona o od¹kodnìní a neodpovídá ani úmyslùm zákonodárce. Stì¾ovatel podpùrnì rovnì¾ poukázal na rozsudek Krajského soudu v Ústí nad Labem ze dne 28. 3. 2007, sp. zn. 15 Ca 115/2006, kterým bylo pro nezákonnost zru¹eno rozhodnutí stì¾ovatele ve vìci od¹kodnìní a vìc mu byla vrácena k dal¹ímu øízení. V odùvodnìní tohoto rozsudku oznaèený soud uvedl, ¾e dle jeho názoru je úèelem zákona o od¹kodnìní poskytnout oprávnìným osobám plnìní, které odpovídá zmìnìným spoleèenským pomìrùm po pádu komunistického re¾imu, a v tomto smyslu je nutné vylo¾it i jeho ustanovení § 2 odst. 5, co¾ vede k jedinému závìru, ¾e z pùsobnosti zákona o od¹kodnìní jsou vylouèeny pouze takové osoby, kterým byla pøiznána náhrada za ¹kodu usmrcením a¾ po pádu komunistického re¾imu, pokud ji¾ odpovídala zmìnìným spoleèenským podmínkám. Dle názoru Krajského soudu v Ústí nad Labem by formalistický výklad ustanovení § 2 odst. 5 zákona o od¹kodnìní vedl k závìru, ¾e pokud za usmrcení fyzické osoby v souvislosti s pobytem okupaèních armád nebyla jejím nejbli¾¹ím rodinným pøíslu¹níkùm pøiznána náhrada ¹kody v období komunistického re¾imu, nýbr¾ a¾ na základì zmínìného vládního usnesení, tak pozùstalí mají nárok na druhé od¹kodnìní, nebo» Zásady nejsou právním pøedpisem. Naopak pozùstalí, kteøí obdr¾eli velice nízkou náhradu ¹kody v období komunistického re¾imu, by ji¾ nemohli obdr¾et ¾ádné od¹kodnìní v relacích odpovídajícím novým spoleèenským pomìrùm, nebo» v minulosti byli od¹kodnìní podle tehdy platného obèanského zákoníku, který naopak je právním pøedpisem. S tímto názorem Krajského soudu v Ústí nad Labem stì¾ovatel rovnì¾ nesouhlasil, nebo» odporuje znìní zákona o od¹kodnìní a dle názoru ¾alovaného je úèelový. Z uvedených dùvodù stì¾ovatel navrhl, aby Nejvy¹¹í správní soud napadený rozsudek zru¹il a vìc vrátil mìstskému soudu k dal¹ímu øízení. Zároveò po¾ádal o pøiznání odkladného úèinku.\n®alobkynì podala ke kasaèní stí¾nosti vyjádøení, v nìm¾ uvedla, ¾e se ztoto¾òuje s právním názorem mìstského soudu. Podle názoru ¾alobkynì není správné tvrzení stì¾ovatele, ¾e od¹kodnìní bylo provedeno na základì ji¾ zru¹ené vyhlá¹ky è. 11/1969 Sb., ani tvrzení, ¾e od¹kodnìní bylo provedeno podle dohody uveøejnìné pod è. 71/1990 Sb., která nahradila uvedenou vyhlá¹ku. ®alobkynì pova¾uje za chybnou argumentaci stì¾ovatele, ¾e Zásady pro od¹kodòování byly jako usnesení vlády vydány na základì uvedených právních pøedpisù (bez konkrétní citace). Stì¾ovatel tak sám pøipou¹tí, ¾e se v pøípadì Zásad pro od¹kodòování o právní pøedpis nejedná, nicménì je podle jeho názoru k vìci nutno pøistupovat tak, jakoby se o právní pøedpis jednalo. Dále ¾alobkynì zdùraznila, ¾e ani Dohoda, ani pozdìj¹í zákonné opatøení se na od¹kodnìní pøiznané ¾alobkyni nevztahuje. Usnesení vlády è. 822, tj. Zásady pro od¹kodòování, nejsou právním pøedpisem, nebyly v¹ak ani souèástí správního spisu a nebyly soudu jako dùkaz ani navr¾eny a dolo¾eny. Stì¾ovatel podle názoru ¾alobkynì dezinterpretuje úèel zákona o od¹kodnìní a zamìòuje od¹kodnìní podle rùzných pøedpisù. ®alobkynì podpùrnì odkázala na rozsudek Nejvy¹¹ího správního soudu ze dne 29. 6. 2007, è. j. 4 Ads 49/2007-71.\nZe správního spisu Nejvy¹¹í správní soud zjistil následující relevantní skuteènosti.\n®alobkynì podala dne 8. 6. 2005 ke stì¾ovateli ¾ádost o od¹kodnìní z titulu man¾elky Z. W., nar. X, který byl zabit okupaèními vojsky dne 21. 8. 1968 v Praze-Stra¹nicích. K této ¾ádosti pøilo¾ila kopie oddacího a úmrtního listu, které tvrzené skuteènosti osvìdèovaly.\nStì¾ovatel si vy¾ádal archivní materiály z Vojenského ústøedního archivu a vyzval dále ¾alobkyni, aby dolo¾ila dal¹í skuteènosti, mj. také to, zda a jakým zpùsobem pøípadnì byla za usmrcení svého man¾ela od¹kodnìna dle jiného právního pøedpisu (napø. vyhlá¹ky è. 11/1969 Sb. ). V pøípadì, ¾e ¾alobkynì doposud od¹kodnìna nebyla, mìla v souladu s pokynem stì¾ovatele podepsat èestné prohlá¹ení. Zároveò stì¾ovatel rozhodnutím ze dne 20. 6. 2005 pøeru¹il øízení.\nZ materiálù získaných z Vojenského ústøedního archivu, které si stì¾ovatel vy¾ádal, vyplývá, ¾e ¾alobkynì obdr¾ela spolu s matkou po¹kozeného M. T. jako oprávnìné osoby celkem 100 000 Kès jako od¹kodnìní za smrt svého man¾ela v roce 1992. To znamená, ¾e ¾alobkyni byla vyplacena polovina této èástky, tj. 50 000 Kès, nebo» náhrada dle Zásad pro od¹kodòování pøíslu¹ela v¹em ¾ijícím oprávnìným osobám. Svìdèí o tom dopis Úøadu pro øe¹ení dùsledkù pobytu sovìtských vojsk na území ÈSFR ze dne 27. 1. 1992, è. j. 23/Ø/92. Pøed pøiznáním této èástky jako od¹kodnìní musela ¾alobkynì èestnì prohlásit, ¾e v souvislosti s úmrtím svého man¾ela nebyla døíve od¹kodnìna (k tomu viz dopis ¾alobkynì ze dne 30. 12. 1991). V tomto dopise je uvedeno, ¾e v souladu se Zásadami pro od¹kodòování bylo komisí Úøadu pro øe¹ení dùsledkù pobytu sovìtských vojsk na území ÈSFR pøiznáno jednorázové od¹kodnìní za úmrtí man¾ela ¾alobkynì ve vý¹i 100 000 Kè, z nìho¾ ¾alobkynì obdr¾ela jako jedna ze dvou oprávnìných osob polovinu.\n®alobkynì zaslala stì¾ovateli úøednì ovìøené èestné prohlá¹ení ze dne 16. 8. 2005, v nìm¾ prohlásila, ¾e nebyla za usmrcení svého man¾ela v pøedchozí dobì podle jiného právního pøedpisu (napø. vyhlá¹ky è. 11/1969 Sb., o Smlouvì mezi vládou ÈSSR a SSSR o podmínkách doèasného pobytu sovìtských vojsk na území ÈSSR) od¹kodnìna .\nStì¾ovatel v návaznosti na zji¹tìný skutkový stav znovu vyzval dopisem ze 6. 9. 2005 ¾alobkyni, aby se vyjádøila k rozporným dùkazùm ve vìci jejího pøedchozího od¹kodnìní za smrt man¾ela Z. W. Na tuto výzvu ¾alobkynì sdìlila dopisem ze dne 26. 9. 2005, ¾e obdr¾ela 50 000 Kè na základì vý¹e oznaèeného dopisu Úøadu pro øe¹ení dùsledkù pobytu Sovìtských vojsk na území ÈSFR. Èestné prohlá¹ení podepsala dle svých slov po poradì se svým právním zástupcem, který ji ujistil, ¾e Zásady pro od¹kodòování nejsou právním pøedpisem, na který tiskopis èestného prohlá¹ení (v návaznosti na § 2 odst. 5 zákona o od¹kodnìní) odkazuje.\nStì¾ovatel rozhodl o ¾ádosti ¾alobkynì rozhodnutím ze dne 10. 11. 2005 tak, ¾e jednorázová penì¾ní èástka podle zákona o od¹kodnìní se neposkytuje. V odùvodnìní rozhodnutí nejprve shrnul ve¹keré listinné dùkazy shromá¾dìné ve spise. Poté vylo¾il právní úpravu obsa¾enou v ustanovení § 2 odst. 3, 6, a § 3 odst. 1 zákona o od¹kodnìní a konstatoval, ¾e ¾alobkynì splòuje podmínky a je oprávnìnou osobou. Dále ov¹em uvedl, ¾e z archivních materiálù vyplynulo a stì¾ovatel to vzal za prokázané, ¾e ¾alobkynì byla za usmrcení po¹kozeného, k nìmu¾ do¹lo dne 21. 8. 1968, ji¾ od¹kodnìna, a to na základì dopisu Úøadu è. j. 23/Ø/92 ze dne 27. 1. 1992, a to v celkové vý¹i 100 000 Kès, po rozdìlení èástky mezi v¹echny ¾ijící osoby odkázané svou vý¾ivou na po¹kozeného na ni pøipadla èástka 50 000 Kès. Jeliko¾ tyto zji¹tìné skuteènosti byly v rozporu s úøednì ovìøeným èestným prohlá¹ením ¾adatelky o tom, ¾e nebyla za usmrcení svého man¾ela od¹kodnìna. Stì¾ovatel dále zdùraznil výklad § 2 odst. 5 zákona o od¹kodnìní, podle nìho¾ platí, ¾e oprávnìní podle tohoto zákona nevzniká, byla-li nìkterá z osob splòující zákonné podmínky ve smyslu ustanovení § 2 odst. 3 zákona o od¹kodnìní od¹kodnìna podle jiného právního pøedpisu. Stì¾ovatel dále vylo¾il poznámku pod èarou è. 1 vztahující se k tomuto ustanovení, v ní¾ je uveden odkaz na Vyhlá¹ku è. 11/1969 Sb. Jeliko¾ poznámka pod èarou nemá normativní charakter, nemù¾e být podle názoru stì¾ovatele výèet právních pøedpisù v ní uvedených závazný. Proto stì¾ovatel od poznámky pod èarou odhlédl a vylo¾il zákon o od¹kodnìní bez ní. Obecným podkladem pro pøedchozí od¹kodnìní ¾alobkynì byl dle tvrzení stì¾ovatele zákon è. 40/1964 Sb., obèanský zákoník, v tehdy platném a úèinném znìní, dále také vyhlá¹ka è. 11/1969 Sb., na ni¾ navázala Dohoda uveøejnìná ve sdìlení è. 71/1990 Sb., a také navazující zákonné opatøení pøedsednictva FS ze dne 20. 5. 1992, è. 296/1992 Sb., o náhradì ¹kod zpùsobených èeskoslovenským fyzickým osobám vstupem cizích vojsk a pobytem sovìtských vojsk na území ÈSFR. Stì¾ovatel dále konstatoval, ¾e ¾alobkynì byla za usmrcení po¹kozeného od¹kodnìna na základì shora uvedených právních pøedpisù, kdy¾ jí a matce po¹kozeného bylo pøiznáno jednorázové od¹kodnìní ve vý¹i 100 000 Kès na základì usnesení vlády ÈSFR ze dne 19. 12. 1991, è. 822. ®alobkynì tak nesplnila zákonnou podmínku pro poskytnutí jednorázové penì¾ní èástky ve smyslu ustanovení § 2 odst. 5 zákona o od¹kodnìní.\nNejvy¹¹í správní soud pøezkoumal napadený rozsudek mìstského soudu i øízení, je¾ jeho vydání pøedcházelo, v souladu s § 109 odst. 2 a 3 s. ø. s. a neshledal pøitom vady, k nim¾ by musel podle § 109 odst. 3 s. ø. s. pøihlédnout z úøední povinnosti; vázán rozsahem a dùvody, které stì¾ovatel uplatnil ve své kasaèní stí¾nosti, dospìl k závìru, ¾e kasaèní stí¾nost není dùvodná.\nNejvy¹¹í správní soud pova¾uje za nutné úvodem vylo¾it stì¾ovatelem uplatnìný kasaèní dùvod uvedený v ustanovení § 103 odst. 1 písm. a) s. ø. s., tj. nezákonnosti napadeného rozsudku spoèívající v nesprávném posouzení právní otázky soudem v pøedcházejícím øízení. Nesprávné posouzení právní otázky mù¾e spoèívat buï v tom, ¾e soud pøi svém rozhodování aplikoval na posuzovanou vìc jiný právní pøedpis, ne¾ mìl správnì pou¾ít, a pro toto pochybení je výrok soudu v rozporu s pøíslu¹ným ustanovením toho kterého právního pøedpisu, nebo v tom, ¾e soudem byl sice aplikován správný právní pøedpis, av¹ak nebyl správnì vylo¾en. O nesprávné posouzení právní otázky mù¾e jít také tehdy, pokud by byl vyvozen nesprávný právní závìr z jinak správnì zji¹tìného skutkového stavu vìci, nebo je sice uèinìn správný právní závìr, ale v odùvodnìní rozhodnutí je nesprávnì prezentován.\nV posuzované vìci se jedná o zále¾itost výkladu pøedmìtného ustanovení § 2 odst. 5 zákona o od¹kodnìní, a to v kontextu jak celého zákona o od¹kodnìní, tak i v kontextu ostatních pøedpisù, na základì nich¾ bylo mo¾né poskytnout osobám posti¾eným v souvislosti se vstupem vojsk Var¹avské smlouvy v roce 1968. Nejvy¹¹í správní soud pøedesílá, ¾e pro adekvátní výklad této právní úpravy nelze vystaèit s jazykovì-logickým výkladem, nýbr¾ je tøeba hledat její rozumný úèel a smysl v kontextu historickém i aktuálním.\nV ustanovení § 2 odst. 3 a 4 zákona o od¹kodnìní je uvedena charakteristika oprávnìných osob z titulu nástupnictví do nároku na od¹kodnìní po obìti, pøièem¾ se jimi rozumí dìti a man¾el fyzické osoby, a není-li jich, rodièe této osoby, která: a) byla v období od 20. srpna 1968 do 27. èervna 1991 usmrcena pøíslu¹níkem nìkteré z okupaèních armád nebo civilní osobou zdr¾ující se na území Èeskoslovenska v souvislosti s pobytem okupaèních armád, nebo podlehla zranìní zpùsobeném pøíslu¹níkem nìkteré z okupaèních armád nebo civilní osobou zdr¾ující se na území Èeskoslovenska v souvislosti s pobytem okupaèních armád, b) byla usmrcena nebo zranìna s následkem smrti na území Èeskoslovenska c) v dobì usmrcení nebo zranìní s následkem smrti byla èeskoslovenským obèanem.\nUstanovení § 2 odst. 5 zákona o od¹kodnìní uvádí následující pravidlo: Byla-li nìkterá z osob splòujících podmínky podle odstavce 3 nebo odstavce 4 od¹kodnìna za smrt nebo zranìní s následkem smrti man¾ela, rodièe èi dítìte podle jiného právního pøedpisu 1), oprávnìní dle tohoto zákona nevzniká. Text poznámky pod èarou vztahující se k termínu jiného právního pøedpisu pak uvádí, ¾e se takovým jiným právním pøedpisem rozumí Vyhlá¹ka è. 11/1969 Sb., o Smlouvì mezi vládou Èeskoslovenské socialistické republiky a vládou Svazu sovìtských socialistických republik o podmínkách doèasného pobytu sovìtských vojsk na území Èeskoslovenské socialistické republiky.\nJeliko¾ poznámka pod èarou nemá v souladu s názorem Ústavního soudu (viz napø. nález ze dne 30. 11. 1999, sp. zn. II.ÚS 485/98, pøístupný na http://nalus.usoud.cz) i doktríny normativní charakter, nýbr¾ pouze úlohu demonstrativního ukazatele smìru, kterým by se mìl ubírat výklad pøedmìtného ustanovení indexovaného poznámkou pod èarou, vzniká otázka, kterými právními pøedpisy mù¾e být naplnìn pojem jiného právního pøedpisu u¾itý v kontextu ustanovení § 2 odst. 5 zákona o od¹kodnìní. Tuto odpovìï v¹ak nelze najít interpretací této poznámky pod èarou, nýbr¾ interpretací samotného právního pojmu jiný právní pøedpis .\nNejvy¹¹í správní soud se k výkladu tohoto ustanovení vyjádøil ji¾ ve své pøedchozí judikatuøe. V rozsudku ze dne 25. 6. 2008, è. j. 6 Ads 68/2007 (pøístupný na www.nssoud.cz), judikoval, ¾e v pøípadì § 1 písm. d) zákona o od¹kodnìní, podle nìho¾ byla-li oprávnìná osoba od¹kodnìna za zranìní podle jiného právního pøedpisu, je tøeba vá¾it, zda ono od¹kodnìní podle jiného právního pøedpisu v konkrétním pøípadì vykazovalo znaky reálného od¹kodnìní, tj. zda se jednalo o od¹kodnìní podle úèelu citovaného zákona a ve vý¹i alespoò zhruba odpovídající od¹kodnìní podle tohoto zákona. Nutno tedy zejména pøihlí¾et k tomu, aby byl naplnìn zákonem sledovaný úèel a respektován princip spravedlnosti a materiální rovnosti. V této vìci ¹lo o to, ¾e oprávnìná osoba ji¾ døíve obdr¾ela od¹kodnìní podle obèanského zákoníku. Nejvy¹¹í správní soud dospìl k závìru, ¾e úèely od¹kodnìní podle obèanského zákoníku a podle zákona od¹kodnìní se nepøekrývají, nebo» v pøípadì od¹kodnìní podle zákona o od¹kodìní do popøedí vstupuje aspekt imateriální. V rozsudku ze dne 29. 6. 2007, è. j. 4 Ads 49/2007-71, posuzoval Nejvy¹¹í správní soud rovnì¾ pøípad, v nìm¾ syn obìti (po¹kozeného) byl za násilnou smrt svého otce ji¾ døíve od¹kodnìn dle obèanského zákoníku, a to prostøednictvím mechanismu pøedvídaného Vyhlá¹kou è. 11/1969 Sb., tj. jednáním zmocnìncù vlád ÈSSR a SSSR. Nejvy¹¹í správní soud dospìl v této vìci k tému¾ závìru. Obecnì z tìchto judikátù tedy vyplývá závìr, ¾e i kdy¾ obèanský zákoník nepochybnì je právním pøedpisem, pøesto ustanovení § 2 odst. 5 zákona o od¹kodnìní nemìlo být vykládáno tak, ¾e jakékoliv pøedchozí od¹kodnìní podle obèanského zákoníku je pøedchozím od¹kodnìním, následkem nìho¾ nevzniká osobì nárok podle zákona o od¹kodnìní.\nPøesto¾e je posuzovaná vìc ponìkud skutkovì a právnì odli¹ná (¾alobkynì nebyla od¹kodnìna podle obèanského zákoníku, nýbr¾ podle Zásad pro od¹kodòování v podstatnì vy¹¹í èástce, ne¾ tomu bylo u oprávnìných osob v pøípadech posuzovaných vý¹e citovanými rozsudky), cítí se Nejvy¹¹í správní soud v obecné rovinì povinen vycházet pøi jejím hodnocení z obdobných výkladových východisek. Pøednì je zapotøebí pøipomenout, ¾e jakkoliv zákon o od¹kodnìní nebyl prvním mechanismem od¹kodòování obìtí okupace vojsky Var¹avské smlouvy, jedná se o první zákonný pøedpis, který nároky po¹kozených a jejich pozùstalých upravil. Pøedchozí právní úprava vycházela skuteènì z mezivládní Dohody uveøejnìné vyhlá¹kou è. 11/1969 Sb., pøièem¾ podle tohoto právního pøedpisu o vý¹i náhrady ¹kody rozhodovali zmocnìnci vlád obou státù (èl. 10 a 13 této dohody). Pøi stanovení vý¹e náhrady ¹kody se vycházelo z tehdy platného a úèinného obèanského zákoníku. Podle Dohody o odchodu sovìtských vojsk uveøejnìné jako sdìlení è. 71/1990 Sb., kterou byla dohoda o podmínkách pobytu zru¹ena, se na tomto re¾imu nic podstatného nezmìnilo, nebo» dohoda o odchodu sovìtských vojsk neobsahovala ¾ádná ustanovení o od¹kodnìní za smrt èi úraz zpùsobený èeskoslovenským fyzickým osobám vojsky armád Var¹avské smlouvy. Zákonné opatøení pøedsednictva Federálního shromá¾dìní è. 286/1992 Sb., náhradì ¹kod zpùsobených èeskoslovenským fyzickým osobám vstupem cizích vojsk a pobytem sovìtských vojsk na území Èeské a Slovenské Federativní Republiky, se vztahovalo pouze na ¹kody zpùsobené na majetku èeskoslovenských fyzických osob (§ 1 odst. 2 tohoto zákonného opatøení). Do jeho pøedmìtu úpravy tedy nespadaly náhrada ¹kod na zdraví èi ¾ivotì po¹kozených.\nUsnesení vlády è. 822/1991, jím¾ vláda ÈSFR schválila Zásady pro od¹kodòování pozùstalých po obìtech vstupu, pobytu a odchodu sovìtských vojsk a obèanù po¹kozených na zdraví v souvislosti se vstupem, pobytem a odchodem sovìtských vojsk (pøíloha tohoto usnesení), je tøeba vnímat sice jako interní akt moci výkonné, který nemá charakter právního pøedpisu a není nosièem právních norem, av¹ak zároveò má nepominutelný vnìj¹í efekt. Je pravdou, ¾e usnesení bylo realizováno Úøadem pro øe¹ení dùsledkù pobytu sovìtských vojsk na území ÈSFR, který existoval pøi Federálním výboru pro ¾ivotní prostøedí. Posláním tohoto výboru bylo dle citovaného zákonného opatøení è. 286/1992 Sb. rozhodovat i o náhradì majetkových ¹kod vzniklých èeskoslovenským fyzickým osobám. Jinak ov¹em toto usnesení nebylo navázáno ani na citované zákonné opatøení è. 286/1992 Sb., ani na citované mezinárodní smlouvy (publikované jako vyhlá¹ka è. 11/1969 Sb. a sdìlení è. 71/1990 Sb.). Pøesto v¹ak mìlo svùj faktický podklad v rozhodnutí moci zákonodárné, by» nikoliv v rozhodnutí schvalujícím právní pøedpis. V dùvodové zprávì k tomuto usnesení se uvádí, ¾e komise Federálního shromá¾dìní pro dohled nad odchodem sovìtských vojsk dospìla, na základì èetných ¾ádostí obèanù, k názoru, ¾e znaèná èást ès. obèanù posti¾ených na zdraví vstupem sovìtských vojsk nebyla od¹kodnìna, popøípadì byla od¹kodnìna nedostateènì. Vìt¹ina ¾ádostí, zejména osob s trvalými následky na zdraví a pozùstalých v dùchodovém vìku, má výrazný sociální charakter. Usnesením 16. spoleèné schùze Snìmovny lidu a Snìmovny národù ze dne 3. 7. 1991 po¾ádalo Federální shromá¾dìní vládu ÈSFR o vyèlenìní zvlá¹tních prostøedkù pro bezodkladné od¹kodnìní obèanù a pozùstalých po obìtech s tím, aby byly pøijaty jednotné zásady pro celé období od vstupu do ukonèení odchodu sovìtských vojsk. Podle Zásad pro od¹kodnìní rozhodovala o nároku na od¹kodnìní komise tohoto Úøadu (èl. 5 Zásad), nicménì na rozdíl od právní úpravy zvolené pro øe¹ení ¹kod majetkových zde nebyl zvolen re¾im správního øízení, a to zøejmì z dùvodu efektivnosti pøiznání od¹kodnìní. Úøad pro øe¹ení dùsledkù pobytu sovìtských vojsk na území ÈSFR tak nevydával ve vìci správní rozhodnutí, nýbr¾ komunikoval s oprávnìnými osobami formou dopisù. Podle èl. 6 Zásad byla stanovena pro od¹kodnìní za úmrtí èástka 100 000 Kès, do ní¾ byly zahrnuty pøimìøené náklady spojené s pohøbem a náklady na vý¾ivu pozùstalých. Podle èl. 2 a 3 se v pøípadì úmrtí po¹kozeného poskytlo od¹kodnìní ¾ijícím osobám odkázaným svou vý¾ivou na po¹kozené, tj. man¾elùm, dìtem a rodièùm po¹kozeného. Pøiznaná èástka se dìlila mezi oprávnìné ¾adatele rovným dílem. Zásady pro od¹kodòování tedy byly zalo¾eny na obdobných principech, jako pozdìj¹í zákon o od¹kodnìní, i vìcný a osobní rozsah od¹kodnìní byl podobný (újma na zdraví èi ¾ivotì po¹kozeného, od¹kodnìní po¹kozených èi pozùstalých). Zpùsob provedení od¹kodnìní (prostøednictvím usnesení vlády) byl zapøíèinìn tehdej¹í snahou státních orgánù co nejdøíve a nejpru¾nìji od¹kodnit zejména osoby, na nì¾ ztráta rodinného pøíslu¹níka (zaèasté ¾ivitele rodiny) dopadla nejen imateriálnì, ale i materiálnì. Z toho plynula i na tehdej¹í dobu pomìrnì vysoká èástka od¹kodnìní (100 000 Kès).\nVìdom si tìchto skuteèností vá¾il Nejvy¹¹í správní soud výklad pøedmìtného ustanovení § 2 odst. 5 zákona o od¹kodnìní. Jazykový a logický výklad tohoto ustanovení zalo¾ený na interpretaci pojmu jiným právním pøedpisem , kterým Zásady pro od¹kodòování nepochybnì nejsou, vede k závìru, ¾e od¹kodnìní podle tìchto zásad nemù¾e být pova¾ováno za pøedchozí od¹kodnìní ve smyslu ustanovení § 2 odst. 5 zákona o od¹kodnìní. V takovém pøípadì by Nejvy¹¹í správní soud musel pøisvìdèit argumentaci ¾alobkynì, která èiní tento závìr nosným dùvodem svého vyjádøení ke kasaèní stí¾nosti. Tento závìr pøijal i mìstský soud v odùvodnìní napadeného rozsudku, kdy¾ uvedl, ¾e od¹kodnìní podle jiného právního pøedpisu musí být provedeno právním pøedpisem, který zakotvuje èi jinak provádí nárok na od¹kodnìní. Takovým právním pøedpisem v¹ak není usnesení vlády, nebo» to pøímo zavazuje pouze èleny vlády, jim¾ je adresováno. Nejvy¹¹í správní soud v¹ak dospìl k názoru, ¾e správnost tohoto jednoduchého jazykovì-logického náhledu na smysl pøedmìtného ustanovení je tøeba podrobit konfrontaci s teleologickým výkladem. Z hlediska relativnì krátké doby úèinnosti zákona o od¹kodnìní a skuteènosti, ¾e doposud nebyl novelizován, se Nejvy¹¹í správní soud rozhodl posoudit historické okolnosti vzniku tohoto pøedpisu dle materiálù, které jsou k dispozici, a vylo¾it tak zákon subjektivním historickým výkladem.\nZa tím úèelem Nejvy¹¹í správní soud podrobnì prozkoumal snìmovní tisky obsahující informace z projednání tohoto zákona v Poslanecké snìmovnì Parlamentu ÈR. Jedná se o snìmovní tisk è. 672, který popisuje prùbìh tøetího ètení zákona v PSP ÈR. Zejména z projevu poslankynì Gruntové je zøejmé, ¾e ji¾ v prùbìhu legislativního procesu bylo upozoròováno na problematický vztah zákona o od¹kodnìní k Zásadám pro od¹kodòování, pøièem¾ bylo poukázáno i na to, ¾e na osoby, které ji¾ byly døíve od¹kodnìny v souladu se Zásadami pro od¹kodòování, se pøijímaný zákon nevztahuje. Navrhovaný text ustanovení § 2 odst. 5 zákona o od¹kodnìní se ji¾ v legislativním procesu nezmìnil, jak dokládá citovaný snìmovní tisk (è. 672/0-návrh poslancù Hynka Fajmona, Aleny Páralové, Petra Neèase, Kateøiny Dostálové, Miroslava Krajíèka, Lucie Talmanové a Miroslavy Nìmcové). Obdobné znepokojení nad nedostateèným vymezením od¹kodnìní podle jiných právních pøedpisù lze vysledovat i ve stanovisku vlády ÈR obsa¾eném v usnesení è. 1121 ze dne 12. 11. 2003, jím¾ byl s návrhem zákona o od¹kodnìní vysloven nesouhlas. Koneènì nelze opominout ani poznatek z aktuálního legislativního vývoje, který se týká senátního návrhu novely zákona o od¹kodnìní, která se k datu vydání tohoto rozsudku nalézala ve fázi prvního ètení v PSP ÈR. Souèástí projednávané novely zákona o od¹kodnìní je i zmìna ustanovení § 2 odst. 1 písm. d) in fine, kde se navrhují doplnit slova nebo na základì usnesení vlády1a) penì¾ní èástkou stejnou, jako je èástka uvedená v § 4 odst. 2, anebo vy¹¹í . Dle návrhu má být odpovídajícím zpùsobem upravena i poznámka pod èarou è. 1a, která má znít takto: Usnesení vlády Èeské a Slovenské Federativní Republiky ze dne 19. prosince 1991 è. 822 o zásadách pro od¹kodòování pozùstalých po obìtech vstupu, pobytu a odchodu sovìtských vojsk a obèanù po¹kozených na zdraví v souvislosti se vstupem, pobytem a odchodem sovìtských vojsk. V souladu s touto úpravou pak Senát Parlamentu ÈR navrhuje zmìnit i ustanovení § 2 odst. 5 zákona o od¹kodnìní, v nìm¾ se navrhuje doplnit za slova jiného právního pøedpisu1) pokraèování vìty nebo na základì usnesení vlády1a) penì¾ní èástkou stejnou, jako je èástka uvedená v § 4 odst. 1, anebo vy¹¹í . Návrh novely zákona o od¹kodnìní tak zásadním zpùsobem mìní mechanismus od¹kodòování, nebo» zavádí mo¾nost dopoèítání nároku na náhradu ¹kody a z rozsahu pojmu oprávnìné osoby vyluèuje pouze osoby, které obdr¾ely ji¾ døíve vy¹¹í od¹kodnìní, ne¾ by mohly získat podle zákona o od¹kodnìní. Za pozornost stojí i odùvodnìní navrhované novelizace platné právní úpravy, které výslovnì uvádí následující úvahu: Souèasné znìní zákona è. 203/2005 Sb. tedy skuteènì neodùvodnìnì zakládá materiální nerovnost obìtí okupace, co¾ jistì nebylo jeho cílem. Pøedkládaná novela zákona proto øe¹í rozpor celkového zamìøení této právní normy s jeho ustanoveními § 2 odst. 1 písm. d) a § 2 odst. 5 zpùsobem pokud mo¾no jednoduchým, spravedlivým a bì¾ným v podobných pøípadech (viz i jmenované Zásady ): na místo vylouèení v¹ech po¹kozených osob z nároku na od¹kodnìní, pokud byly podle jiného právního pøedpisu ji¾ od¹kodnìny (bez ohledu na to, jakým zpùsobem), stanoví zásadu, dle které se souèasný nárok sni¾uje o ji¾ døíve vyplacené èástky, pokud takto vyplacené èástky nebyly stejné anebo vy¹¹í ne¾ je celkový nárok stanovený v § 4 zákona o od¹kodnìní. Ve zvlá¹tní èásti dùvodové zprávy je k pøedmìtným navrhovaným zmìnám textu zákona o od¹kodnìní obsa¾en následující výklad: Zároveò se navrhuje v dosavadní zákonné úpravì postihnout skuteènost, ¾e na sklonku roku 1991 pøijala tehdej¹í vláda ÈSFR usnesení è. 822 (ze dne 19. 12. 1991), ve kterém schválila Zásady pro od¹kodòování pozùstalých po obìtech vstupu, pobytu a odchodu sovìtských vojsk a obèanù po¹kozených na zdraví v souvislosti se vstupem, pobytem a odchodem vojsk . Podle tìchto Zásad byla øada posti¾ených osob skuteènì od¹kodnìna. Usnesení vlády je v¹ak aktem øízení, nikoliv právním pøedpisem, formálnì by tedy nemìlo být podle zákona o od¹kodnìní, kde se jako pøeká¾ka nároku uvádí pouze od¹kodnìní podle jiných právních pøedpisù , k døívìj¹í náhradì ¹kody dle Zásad pøihlí¾eno. Takový postup by zpochybòoval smysl a úèel daného ustanovení zákona, proto návrh novely doplòuje výslovnou úpravu odkazující na od¹kodnìní, které bylo poskytováno na základì pøíslu¹ného usnesení vlády.\nNejvy¹¹í správní soud ve snaze nalézt smysl ustanovení § 2 odst. 1 písm. d) ve spojení s odst. 5 tého¾ ustanovení zákona o od¹kodnìní dospìl k závìru, ¾e jednoduchý sylogistický výklad vztahu zákona o od¹kodnìní a Zásad pro od¹kodòování není v souladu se subjektivním historickým úèelem právní úpravy, a konec koncù ani s jejím racionálním úèelem aktuálním. Úmyslem tzv. historického zákonodárce se zøetelem ke v¹em okolnostem nebylo od¹kodnit i ty pozùstalé, kteøí ji¾ obdr¾eli od¹kodnìní z té¾ causy na základì usnesení vlády o Zásadách pro od¹kodòování, nebo» úèel obou tìchto aktù byl obdobný: poskytnout náhradu za újmu na zdraví a ¾ivotì osob posti¾ených jednáním pøíslu¹níkù vojenských sil Var¹avské smlouvy, pøed ní¾ z dobøe známých mezinárodnìpolitických a mezinárodnìprávních dùvodù nebyla schopna èeskoslovenská moc tyto osoby ochránit. Souèástí ideje tohoto od¹kodnìní byl v obou pøípadech rovnì¾ aspekt imateriální, tedy morální gesto úèasti èeského (èeskoslovenského) státu na fakticky nenahraditelné ztrátì rodinných pøíslu¹níkù obìtí. Pokud má být zachován smysl ustanovení § 2 odst. 5 zákona o od¹kodnìní dle pøedpokladu racionálního zákonodárce, který nevytváøí neaplikovatelná pravidla, pak je nutno pøipustit, ¾e musí existovat forma od¹kodnìní, kterou lze pod toto ustanovení podøadit. Jestli¾e Nejvy¹¹í správní soud ji¾ døíve judikoval (viz vý¹e citovaná rozhodnutí), ¾e jiným právním pøedpisem nemusí být ani obèanský zákoník, pak je zøejmé, a to ve vazbì na v poznámce pod èarou uvedenou vyhlá¹ku è. 11/1969 Sb. (nároky byly projednány vládními zmocnìnci podle této dohody a jejich vý¹e stanovena v souladu s pravidly, které obsahoval obèanský zákoník), pak nezbývá ne¾ konstatovat, ¾e pod rozsah ustanovení § 2 odst. 5 zákona o od¹kodnìní by pøi výkladu zastávaném ¾alobkyní nebylo mo¾no podøadit ¾ádnou z pøedchozích forem od¹kodnìní, které byly èeskoslovenským státem uskuteènìny (per argumentum reductionis ad absurdum). Aby mohlo být zachováno ratio ustanovení § 2 odst. 5 zákona o od¹kodnìní, je tøeba setrvat na názoru, ¾e není rozhodující forma, resp. právní podklad pøedchozího od¹kodnìní, ale jeho úèel a vý¹e.\nZ uvedené argumentace Nejvy¹¹í správní soud dovodil, ¾e jazykovì logický výklad pøedmìtného ustanovení § 2 odst. 5 zákona o od¹kodnìní je nutno modifikovat ve svìtle pøedlo¾ených teleologických úvah. Z toho dovodil, ¾e úèelem tohoto ustanovení je zamezit, aby podle tohoto zákona byly opìtovnì od¹kodnìny osoby, které ji¾ byly v odpovídající vý¹i od¹kodnìny døíve. Pojem jiný právní pøedpis tak není vhodné v kontextu jeho u¾ití v tomto ustanovení vykládat adekvátnì, tj. pouze jako normativní právní akt obsahující právní normy zákonné èi podzákonné právní síly, ale largo sensu jako urèitý standard pravidel od¹kodòování. Usnesení vlády è. 822 ze dne 19. 12. 1991 tak nelze mechanicky podøadit pod rozsah ustanovení § 2 odst. 5 zákona o od¹kodnìní, a to i pøesto, ¾e se nejedná o právní pøedpis. Jedná se toti¾ o urèitý soubor pravidel neprávního charakteru, podle nich¾ v¹ak èeskoslovenský stát (Úøad pro øe¹ení dùsledkù pobytu sovìtských vojsk na území ÈSFR) dùslednì postupoval a poskytoval podle nich od¹kodnìní. Dùvodem pro tento právní závìr je úèel a smysl tohoto ustanovení, jen¾ nelze vázat na formalistický výklad pojmu právní pøedpis , nýbr¾ na pojem døívìj¹ího od¹kodnìní . Nejvy¹¹í správní soud na tomto místì zdùrazòuje svùj ji¾ døíve zaujatý a vý¹e citovaný názor, ¾e v pøípadì aplikace tohoto ustanovení je tøeba vá¾it, zda ono od¹kodnìní podle jiného právního pøedpisu v konkrétním pøípadì vykazovalo znaky reálného od¹kodnìní, tj. zda se jednalo o od¹kodnìní podle úèelu citovaného zákona a ve vý¹i alespoò zhruba odpovídající od¹kodnìní podle tohoto zákona, tedy nutno zejména pøihlí¾et k tomu, aby byl naplnìn zákonem sledovaný úèel a respektován princip spravedlnosti a materiální rovnosti (viz blí¾e rozsudek ze dne 29. 6. 2007, è. j. 4 Ads 49/2007-71, pøístupný na www.nssoud.cz). Tyto úvahy dovedly Nejvy¹¹í správní soud k názoru, ¾e pokud byla oprávnìná osoba od¹kodnìna ji¾ døíve podle Zásad pro od¹kodòování, a to v takové vý¹i, která koresponduje s vý¹í od¹kodnìní, kterou by tato osoba obdr¾ela podle zákona o od¹kodnìní, je tøeba dle principu materiální rovnosti od¹kodòovaných osob takové pøedchozí od¹kodnìní vzít v úvahu. Nejvy¹¹í správní soud touto argumentací dává èásteènì za pravdu stì¾ovateli, který poukázal v kasaèní stí¾nosti na nebezpeèí neoprávnìného zvýhodnìní osob od¹kodnìných na základì Zásad pro od¹kodòování.\nTyto obecné úvahy Nejvy¹¹í správní soud pou¾il v posuzované vìci. Je nesporné, ¾e ¾alobkynì ji¾ døíve byla od¹kodnìna za smrt svého man¾ela zpùsobenou v souvislosti s okupací Èeskoslovenska v roce 1968. V souladu se Zásadami pro od¹kodòování jí byla vyplacena èástka 50 000 Kès. Podle zákona o od¹kodnìní by mìla nárok na od¹kodnìní v celkové vý¹i 150 000 Kè. Jak vyplynulo ze spisové dokumentace, matka zemøelého Z. W. ji¾ není na¾ivu a tento zemøel bezdìtný, tak¾e ¾alobkynì je jedinou oprávnìnou osobou a nále¾ela by jí celá èástka ve vý¹i 150 000 Kè. Pøi nominálním srovnání obou èástek je zøejmé, ¾e èástka stanovená zákonem je tøikrát vy¹¹í ne¾ od¹kodnìní, které ji¾ ¾alobkynì obdr¾ela. Nejvy¹¹í správní soud podotýká, ¾e pøi porovnání vý¹e obou èástek je zapotøebí vzít v úvahu i pohled historický, tj. jakou reálnou hodnotu pøedstavovala èástka 50 000 Kè v roce 1992 a porovnat ji s reálnou hodnotou èástky 150 000 Kè.1 Poté je tøeba uèinit si úsudek, zda ¾alobkynì byla èi nebyla reálnì od¹kodnìna , tzn. zda je na ni mo¾no uplatnit ustanovení § 2 odst. 5 zákona o od¹kodnìní, podle nìho¾ by jí z dùvodu pøedchozího od¹kodnìní nevzniklo oprávnìní dle zákona o od¹kodnìní.\nPøes vý¹e uvedený èásteèný souhlas s argumentací stì¾ovatele v¹ak Nejvy¹¹í správní soud jeho kasaèní stí¾nost neposoudil jako dùvodnou, a to z následujících dùvodù. Stì¾ovatel své rozhodnutí zalo¾il na chybné právní úvaze, ¾e obecným právním podkladem pro od¹kodnìní ¾adatelky byl v rozhodné dobì platný a úèinný obèanský zákoník a vyhlá¹ka è. 11/1969 Sb., na kterou navázala Dohoda o odchodu sovìtských vojsk zákonné opatøení pøedsednictva FS. Stì¾ovatel výslovnì uvedl, ¾e ¾adatelka byla za usmrcení po¹kozeného od¹kodnìna na základì shora uvedených právních pøedpisù, kdy¾ jí bylo Úøadem dne 27. 1. 1992 pøiznáno od¹kodnìní ve vý¹i 100 000 Kès (è. j. 23/Ø/92) v souladu s usnesením vlády... . Tento závìr v¹ak stì¾ovatel nijak blí¾e právnì neodùvodnil, neprovedl ani nále¾itý výklad usnesení vlády o Zásadách pro od¹kodòování a jeho vztahu k ustanovení § 2 odst. 5 zákona o od¹kodnìní. U¾ vùbec se v odùvodnìní rozhodnutí stì¾ovatele neobjevila proporcionální úvaha o adekvátnosti vý¹e pøedchozího od¹kodnìní ¾alobkynì. Bez této úvahy toti¾ nelze za stavu právní úpravy de lege lata vyhodnotit, zda ¾alobkynì byla èi nebyla od¹kodnìna ve smyslu ustanovení § 2 odst. 5 zákona o od¹kodnìní, a nelze tak bez jejího výslovného odùvodnìní toto ustanovení pøezkoumatelnì a správnì aplikovat. Mìstský soud tedy v napadeném rozsudku dospìl ke správnému závìru, ¾e napadené rozhodnutí stì¾ovatele je v tomto ohledu nepøezkoumatelné a bylo je tak nutno zru¹it a vrátit stì¾ovateli k dal¹ímu øízení.\n1 Podle údajù zveøejnìných Èeským statistickým úøadem èin il v roce 1992 èistý penì¾ní pøíjem do mácnosti (prù mìr na 1 èlena domácnosti za ro k) 33 705 Kès (viz blí¾e internetová stránka http://www.czso.cz/csu/2004edicnip lan.nsf/t/5B003533D8/$File/ 1119231.pdf). Pro porovnání je zapotøebí uvést, ¾e èistý penì¾ní pøíjem do mácnosti za rok 2006 (prù mìr na 1 èlena domácnosti za rok) èin il 116 549 Kè (viz blí¾e internetová stránka http://www.czso.cz/csu/2007ed icniplan.nsf/t/A800268DE6/$File/14090709.pdf).\nPøesto¾e Nejvy¹¹í správní soud z dùvodu správnosti výroku napadeného rozsudku kasaèní stí¾nost zamítl (§ 110 odst. 1 s. ø. s.)., upozoròuje na svùj právní názor týkající se výkladu ustanovení § 2 odst. 5 zákona o od¹kodnìní, obsa¾ený v odùvodnìní tohoto rozsudku mìstský soud i stì¾ovatele, který by jej mìl vzít v úvahu pøi dal¹ím postupu v øízení o nároku ¾alobkynì. Tento právní názor sice není pro mìstský soud procesnì závazný, nebo» jeho rozsudek nebyl zru¹en a mìstský soud tak nepokraèuje v øízení (§ 110 odst. 3 s. ø. s.). Omezení vázanosti právním názorem soudu na pøípady zru¹ení posuzovaného rozhodnutí ov¹em nelze vykládat tak, ¾e jiná rozhodnutí jsou nezávazná a právní názory v nich vyslovené jsou nepodstatné. Soudní øád správní obecnì stanoví závaznost výroku rozsudku pro úèastníky, osoby na øízení zúèastnìné a orgány veøejné moci (§ 54 odst. 6 s. ø. s.). I kdy¾ nelze pøímo hovoøit o závaznosti právního názoru Nejvy¹¹ího správního soudu vysloveného v rozsudku zamítajícím kasaèní stí¾nost, spoèívá jeho váha a argumentaèní síla v zákonné pozici tohoto soudu vyplývající z ustanovení § 12 odst. 1 s. ø. s. Právní názor Nejvy¹¹ího správního soudu je proto nezbytné respektovat i tehdy, kdy¾ není ze zákona pøímo závazný, ale je rozhodný v pokraèujícím øízení (k tomu viz setrvalou judikaturu Nejvy¹¹ího správního soudu, napø. rozsudek è. j. 2 Afs 23/2005-93, publikovaný ve Sbírce rozhodnutí Nejvy¹¹ího správního soudu pod è. 781/2006 Sb. NSS, èi rozsudek Nejvy¹¹ího správního soudu ze dne 26. 2. 2007, è. j. 8 As 36/2005-75, v¹e dostupné na www.nssoud.cz).\nO náhradì nákladù øízení rozhodl Nejvy¹¹í správní soud v souladu s ustanovením § 60 odst. 1 ve spojení s § 120 s. ø. s. Stì¾ovatel nemìl ve vìci úspìch, proto nemá právo na náhradu nákladù øízení, které mu vznikly. ®alobkyni Nejvy¹¹í správní soud pøiznal náhradu nákladù právního zastoupení. Jeliko¾ zástupce ¾alobkynì po¾adovanou vý¹i náhrady soudu nesdìlil, vycházel Nejvy¹¹í správní soud z úkonù zøejmých ze spisu. Proto pøiznal ¾alobkyni v souladu s § 11 písm. b), d) vyhlá¹ky è. 177/1996 Sb., o odmìnách a náhradách advokátù za poskytování právních slu¾eb (advokátní tarif) ve spojení s § 9 odst. 2 cit. vyhlá¹ky, odmìnu za dva úkony právní slu¾by ve vý¹i á 500 Kè (podání vyjádøení ke kasaèní stí¾nosti ze dne 10. 10. 2007, ¾ádost o sdìlení termínu rozhodnutí ve vìci ze dne 4. 2. 2008) a dále podle § 13 odst. 3 té¾e vyhlá¹ky náhradu hotových výdajù ve vý¹i pau¹ální èástky za dva úkony právní slu¾by ve vý¹i á 300 Kè. Celkem tedy nále¾í ¾alobkyni na nákladech právního zastoupení èástka 1 600 Kè. Jeliko¾ je ze spisu zøejmé, ¾e zástupce ¾alobkynì je plátcem danì z pøidané hodnoty, pøiznal Nejvy¹¹í správní soud i zvý¹ení náhrady nákladù øízení o èástku 304 Kè (19% z 1 600 Kè). Celkem tedy nále¾í ¾alobkyni náhrada nákladù øízení ve vý¹i 1904 Kè.\nV Brnì dne 29. záøí 2008


Galt: Mazlící kamarád - ptáček cena od 244 Kč - Srovname.cz\nSrovnání cen » Děti a maminky » Hračky » Srovnání cen Články o Recenze Napsat recenzi pro Informace o Poradna Galt: Mazlící kamarád - ptáček\nHračka na postýlku vhodné od narození. Mazlící ptáček je báječná hračka pro ta nejmenší miminka, kterým pomůže se správným rozvojem motorických dovedností. Na ptáčkovi najdete spoustu lákavých aktivních prvků, které jsou vyrobeny z různých materiálů a vydávají šustivé zvuky, což dítě motivuje k podrobnějšímu ...a dál?\nProdukt Galt: Mazlící kamarád - ptáček neprodává žádný obchod s kamennou pobočkou. Zobrazte si všechny obchody nebo zkuste podobné produkty.\nProdukt Galt: Mazlící kamarád - ptáček nemá žádný obchod skladem. Zobrazte si všechny obchody nebo zkuste podobné produkty.\nProdukt Galt: Mazlící kamarád - ptáček neprodává žádný obchod s možností platby kartou. Zobrazte si všechny obchody nebo zkuste podobné produkty.\nDo obchodu » Galt: Mazlící kamarád - ptáček Mrakyhraček\nDo obchodu » Galt: Mazlící kamarád - ptáček Nejbaby.cz\nDo obchodu » Galt: Mazlící kamarád - ptáček Bruder hračky\nVíce možností? Galt: Mazlící kamarád - ptáček koupíte i tady\nDo obchodu » Galt: Mazlící kamarád - ptáček Hracky-4kids.cz\nDo obchodu » Galt: Mazlící kamarád - ptáček Knihy.abz.cz\nDo obchodu » Galt: Mazlící kamarád - ptáček Feedo.cz\nDo obchodu » Galt: Mazlící kamarád - ptáček Fonetip.cz\nSpecifikace Galt: Mazlící kamarád - ptáček\nTato plyšová hračka je určena pro ty nejmenší (již od 0 měsíců), kterým pomáhá v rozvoji motorických schopností. Hračka obsahuje aktivní prvky z různých materiálů - ideální pro hmatové vjemy. Navíc také obsahuje kousátko k usnadnění prořezání zubů. Tento plyšový kamarád je ideální pro podpoření hmatových, zrakových i zvukových vjemů dítěte. Hračka je měkká, bezpečná a je možné ji prát v pračce. Hračka obsahuje speciální klip, díky němuž ji lze zavěsit například nad postýlku, dětskou sedačku nebo do ohrádky a Vaše » ... a dál?\nPorovnat ceny Galt: Mazlící kamarád - ptáček\nGalt: Mazlící kamarád - ptáček - parametry\nHračka na postýlku vhodné od narození. Mazlící ptáček je báječná hračka pro ta nejmenší miminka, kterým pomůže se správným rozvojem motorických dovedností. Na ptáčkovi najdete spoustu lákavých aktivních prvků, které jsou vyrobeny z různých materiálů a vydávají šustivé zvuky, což dítě motivuje k podrobnějšímu zkoumání. Na hračce je připevněno i kousátko, které zmírňuje bolest při prořezávání zoubků. Ptáček je vyroben z kvalitního a příjemného materiálu, můžete jej bez obav prát v pračce. Pomocí klipu ho lze upevnit na kočárek, postýlku či sedačku.Parametry a specifikace:Vlastnosti:Podporuje rozvoj motorických schopnostíRůzné materiály a texturyKousátkoKlip na zavěšeníLze prát v pračceDoporučený věk:Od narozeníHračka splňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/48/ES ze dne 18. června 2009 o bezpečnosti hraček a všechny zákonné normy dle české legislativy. Samozřejmostí je prohlášení o shodě CE. Mazlící plyšový kamarád s motivem ptáčka. Tato plyšová hračka je určena pro ty nejmenší (již od 0 měsíců),\nkterým pomáhá v rozvoji motorických schopností. Hračka obsahuje aktivní\nprvky – ocas, uši, mašličky, které jsou z různých materiálů –\nideální pro hmatové vjemy. Navíc také obsahuje kousátko k usnadnění\nprořezání zubů. Tento plyšový kamarád je ideální pro podpoření hmatových, zrakových\ni zvukových vjemů dítěte. Hračka je měkká, bezpečná a je možné ji\nprát v pračce. Hračka obsahuje speciální klip, díky němuž ji lze zavěsit například nad\npostýlku, dětskou sedačku nebo do ohrádky a Vaše dítě ji tak může mít\nstále u sebe. Vhodné pro děti od 0 měsíců.


...Vítejte na mých stránkách... :-) - Zeměpis a cestování - Rakousko - Vídeň\nÚvod » Zeměpis a cestování » Rakousko - Vídeň\nVídeň – není jen Straussův valčík\nJako největší a zároveň hlavní město Rakouska je Vídeň jeho kulturním,politickým a také ekonomickým centrem. Současně je Vídeň samostatnou spolkovou zemí, která se člení na 23 okresů. Na rozloze 415 km2 dnes žije asi 1 600 000 obyvatel.\nVídeň je 4. nejnavštěvovanějším evropským městem v Evropě a není se čemu divit. Nabízí totiž svým návštěvníkům spoustu kulturních zážitků a utvrzení, že toto město je opravdu velmi krásné.\nVídeň leží při řece Dunaji mezi Alpami a Moravským polem. Za dob Římanů býval na tomto území vojenský tábor Vindobona. Zde také v roce 180 zemřel Marcus Aurelius.\nMěstská práva nabyla Vídeň roku 1221 za vlády Babenberků a roku 1270 se stala sídlem Habsburků.\nMěstu vévodí gotický Stephansplatz s nádherným dómem sv. Štěpána (Stephansdom – v současné době probíhá rekonstrukce-je však vně přístupný). Stavba byla budována v průběhu 14. a15. století. Veřejnosti je přístupná 137 m vysoká věž, ze které Vás uchvátí pohled na Vídeň z ptačí perspektivy. Uvnitř zaujme zejména vyřezávaný oltář a náhrobek císaře Friedricha III.\nKousek opodál najdeme na ul. Domgasse 5 dům, kde v letech 1784-1789 W.A.Mozart skládal svou Figarovu svatbu.. Vydáte-li se ulicí Jugengasse směrem k vídeňskému kanálu dojdete k nejstarší dochovalé románské stavbě ve Vídni – ke kostelu sv. Ruprechta (Ruprechtskirche).\nTřída Kartnerstrasse je plná nejpřepychovějších vídeňských obchodů a spojuje náměstí Stephansplatz s budovou opery. Nedaleko od ní naleznete Neuer Markt – barokní kašnu od M.R.Donnera, kde je vchod do císařské hrobky. Zde jsou uloženy ostatky 12 císařů a 16 císařoven. Nejhonosnější z nich patří Marii Terezii.\nDo prostoru Hradu (Hofburg), který býval císařským sídlem habsburských vládců, se dostanete hlavním vchodem z náměstí Michaelerplatz. Z celého grandiózního areálu nejvíce zaujme samotné průčelí se zlacenou kupolí. Následně se dostanete na nádvoří In der Burg, kterému vévodí socha císae Josefa I. Pokud se rozhodnete navštívit klenotnici (Schatzkammer), kde je uložena mj. rakouská císařská koruna či ostatky svatých, dostanete se tam nejlépe přes renesanční Švýcarskou bránu. K Hradu přiléhají z různých stran i jiné zajímavé objekty – Španělská jízdárna – dvorní jezdecká škola s tradicí delší než 4. století (Spanische Hofreitschule) a vedle ní konirna (Stallburg).\nNa náměstí Josefplatz je budova Rakouské národní knihovny. Na konci Hofburgu je Albertina – budova, kde shlédnete nejrozsáhlejší sbírku grafiky na světě.\nHofburg je v současné době sídlem úřadu rakouského spolkového prezidenta.\nPři prohlídce Schönbrunnu mi jistě dáte za pravdu, že je to jeden z nejkrásnějších barokních zámků na světě. Zámek je bývalou letní rezidencí císařovny Marie Terezie a později Františka Josefa I. a jeho choti Alžběty zvané Sissi. V okolí zámku se nacházejí kouzelné zahrady, které byly spolu se zámkem v roce 1996 zařazeny na Seznam světového dědictví UNESCO. Dále také palmový skleník Palmenhaus nebo nejstarší ZOO na světě\nHistorické jádro Vídně je velmi obsáhlé a mimo uvedené je vhodné navštivit náměstí\nMaria Theresien Platz, kde se do výšky 20 metrů vypíná socha císařovny. Je zde také budova Uměleckohistorického muzea.\nSměrem k Západnímu nádraží (Westbahnhof) vede od budovy hlavní nákupní třída – Mariahilfer Strasse, 5 km dlouhá.\nAž Vás nákupy a vídeňské historické poklady unaví, vydejte se za zábavou do Prátru. Wiener Prater je téměř čtvrtstoletí starý zábavní park, kde jistě zapomenete na všechny starosti a i na to, že Vás při pochůzkách po památkách rozbolely nohy. Dominantou Prátru je 65 metrů vysoké Obří kolo, ze kterého se naskytne\nnádherný pohled na město, ale i na ostatní atrakce – strašidelné zámky, jeskyně, kolotoče, herny, automaty, ale i spoustu restaurací a občerstvení plných dobrot.\nMůžete se svézt pohádkovou železnicí, na autodromu nebo na horské dráze, sklouznout se na superdlouhých skluzavkách, zasmát se v síních smíchu, zabloudit ve skleněných bludištích, nebo se potočit na starém kolotoči. Nezapomeňte na Planetárium nebo na Museum Prátru. Většina atrakcí je otevřena od poloviny března do konce říjne od 10.00 do 01.00 hod. Některé atrakce ( Ruské kolo, strašidelné jeskyně, autodromy, ale i restaurace) jsou otevřeny po celý rok.


Identifikace hrozeb v logistickych procesech\nInovativní průmysl používá desítky tisíc hořlavých a rychlých látek. Parametry plynu a kapaliny v příkladech jsou dobře známy a dokumentovány. Proto je identifikace nebezpečí, která vyplývají z jejich přítomnosti ve výrobním procesu, poměrně jednoduchá. Situace se zastaví mnohem složitější v úspěchu přesunu, skladování nebo zpracování sypkých materiálů. V mnoha případech představují zdánlivě neškodné látky, jako je mouka, dřevo, cukr, kakao, hliník nebo papír ve formě prachu, velké nebezpečí výbuchu.\nPrůmyslová centrální vakuová zařízení se používají k ošetření zbytkového prachu z parketových podlah, plochých povrchů a konstrukce nástrojů a hal. Nakonec má stejnou čistotu na pracovišti, a tím i ochranu pracujících osob a strojů a příslušenství proti ničivým účinkům prachu, při současném riziku sekundárních výbuchů. Všechny společnosti, které provádějí průmyslové instalace, musí provádět montáž podle platných norem stanovených v instalační směrnici atex.\nDůležitý úkol, který provádí centrální vysávání:- ochrana zdraví a bytí žen vytvářených před škodlivými účinky prachu.- ochrana strojů a nástrojů proti selhání z důvodu rušení prachem,- ochrana zařízení a lidí, kteří píšou práci, proti účinkům nekontrolované exploze pylu.\nVarování - nebezpečí výbuchuPokud se ve vakuu podílejí hořlavé nebo výbušné látky, plyny, prach, kapalné páry nebo hybridní směsi, existuje velké riziko nekontrolované exploze. Událost tak může zničit jednotku pro odstranění prachu i celou jednotku. Podle statistik jsou filtrační jednotky a cyklony kvalifikovány do školy vážně výbušných zařízení.\nCentrální vysávání a výbušná bezpečnostJak je uvedeno výše, nápoje s důležitějšími významy centrálního vakuového čisticího systému mají snížit riziko sekundárního výbuchu odstraněním tzv. usazený prach. Proto řešení na některé straně maximalizuje explozi a požární bezpečnost jednotky, přičemž další umožňuje snížit náklady spojené s přizpůsobením instalace procesu požadavkům směrnice ATEX. Je třeba poznamenat, že v případě hořlavých a výbušných prachů musí instalace centrálního vysávání splňovat přísné požadavky směrnice ATEX.


Levné letenky na letiště Dubbo | Skyscanner Česko\nLevné letenky na letiště Dubbo\nMěli jste na mysli lety z destinace Dubbo?\nNajděte si s námi levné letenky do Dubbo! Rezervace letů pomocí Skyscanner je velmi snadná, rychlá a navíc úplně zdarma!\nS pomocí jednoduchého vyhledávacího formuláře si můžete porovnat levné lety do Dubbo. Vyhledávač vám zobrazí širokou nabídku nejrůznějších leteckých společností a cestovních agentur a vy si pak přehledně vyberete nejlevnější letenky. Po vyhledání si letenku do Dubbo hravě zarezervujete již přímo na stránkách konkrétní aerolinky či agentury.\nMůžete-li trochu pozměnit termíny letů, Skyscanner vám vyhledá nejlevnější nabídky za daný měsíc. V kolonce datum stačí jen zvolit celý měsíc a naše grafy už vám ukáží nejlepší varianty koupě levných letenek do Dubbo.\nUž víte, kde v Dubbo přespat? Podívejte se na akční ceny Skyscanner hotelů. Vyhledáváme z velkého množství ubytovacích zařízení, abychom vám představili tu nejlepší nabídku v Dubbo.\nPotřebujete být nezávislí a pohybovat se v Dubbo autem? Porovnejte četné možnosti pronájmu Skyscanner automobilů a cestujte levně!\nPokud jste našli výhodnou cenu letů do Dubbo, přidejte si Skyscanner do svých oblíbených záložek a neváhejte se k nám zase vrátit. Vyhledávání i rezervace vaší letenky mezi stovkami aerolinek je zcela zdarma a máte možnost si vybrat let do jedné z tisíců úžasných destinací po celém světě.\nLetiště poblíž Dubbo\n309 km od Dubbo\n105 km od Dubbo\n107 km od Dubbo\n139 km od Dubbo\nLetiště ve městě Dubbo\nKdo létá do Dubbo\nPronájem aut na letišti Dubbo\nHotely v: Dubbo\nDovolená - Dubbo


Rozvolnění: V Hatích Češi vzali obchody útokem - CNN Prima NEWS\nDavy běžících lidí hned po otevření. Videa z návalu ve Freeport Fashion Outlet, která se nyní šíří po internetu, natočili zaměstnanci obchodů. Reakce zákazníků byla podle ředitele obchodního centra Jana Procházky způsobena dlouhou dobou lockdownu a značnými slevami některých prodejen. „Sleva činila více než 50 procent na už zlevněné zboží, takže si bylo možné nakoupit za 80procentní slevy,“ vysvětlil pro CNN Prima NEWS Procházka.\nDnes rano Freeport Hatě Zdroj: stazeno z internetu\nPosted by Martin Habr on Monday, May 10, 2021\n„Za provozovatele mohu říct, že mimořádné slevy, které obchodníci nabízí, jsou z toho důvodu, že jsou opravdu přezásobeni a potřebují proměnit zásoby v hotovost, aby mohli nastartovat regulérní sezonu,“ dodal Procházka s tím, že videa nebyla součástí žádné kampaně obchodního centra.\nNa sociálních sítích se pod příspěvky rozjely vášnivé diskuze. „Vypadá to jako nějaké závody. Opravdu lidé takhle blázní?“ ptala se jedna z uživatelek. „A do fitka nebo restaurace nemůžeš, to je fakt vtipný,“ napsala další.\nDopoledne proudily davy lidí také brněnskou Galerií Vaňkovka. Někteří nakupující by za normálních okolností tuto část dne trávili v práci. „Vzala jsem si dovolenou, potřebuji nějaké oblečení na léto,“ poznamenala jedna z žen při prohlížení šatů. „Neradi nakupujeme přes e-shop, jsme stará škola, rádi si všechno osaháme a prohlédneme,“ dodala další.\nV pražském Obchodním centru Lužiny se ráno vytvořila fronta u prodejny oděvů značky Kik již 30 minut před jejím otevřením. Vzhledem k omezenému počtu zákazníků před ní stáli lidé ještě po poledni. Majitel obchodního centra UDI Group očekává, že se v něm návštěvnost zvýší až o polovinu. „S ohledem na odloženou spotřebu očekáváme v prvních dnech a týdnech zvýšenou poptávku po nákupech a s tím spojený zvýšený až mimořádný počet zákazníků v obchodním centru. Úklid i ostraha jsou proto posíleny a zákazníci nemusí mít obavy o hygienu prostředí,“ řekla mluvčí Marcela Fialková.\nMiliardové ztráty obchodníků\nV obchodech platí limit 15 metrů čtverečních na jednoho zákazníka. Lidé musejí mít zakrytá ústa a nos a u vstupu do obchodu by si měli dezinfikovat ruce. Stravovací provozy v obchodních centrech mohou dále vydávat občerstvení jen s sebou. Nesmějí fungovat dětské koutky, kina nebo fitness centra.\nDesítka největších nákupních center v Česku vykázala rok před pandemií tržby v hodnotě sedmi miliard korun. Loni následoval pád o třetinu a letos budou ztráty pokračovat.\nDavové šílenství po otevření obchodů (zdroj: Facebook) Zdroj: CNN Prima NEWS\nzákazníci nakupování obchody obchodníci obchodní centrum koronavirus COVID-19 davové šílenství koronavirová opatření davy rozvolnění provozovatelé Hatě\nV úterý podruhé v řadě rekordní nárůst covidu. Přibylo téměř 40 tisíc nově nakažených


Návrhy exteriérů, návrhy fasád, návrhy zahrad, návrhy pergol | NÁVRHÁŘ INTERIÉRŮ\nHledané výrazy : Návrhy exteriérů | Návrhy zahrad | Návrhy fasád | Návrhy pergol | Návrhy dětských hřišť\n- exteriéry doplňují interiéry a dotváří tak kompaktní celek\n- návrhy fasády Vám pomohou představit si Váš dům před samotnou realizaci\n- navrhneme Vám zahradu dle Vašich představ, tak aby jste se v ní cítili příjemně\n- poradíme při začleňování jednotlivých prvků a sestav pergol a altánků do Vaší zahrady\nExteriéry doplňují interiéry, a proto je nesmíme podceňovat. Je to první věc, již kolemjdoucí a příchozí uvidí a podle které si budou vytvářet názor na danou společnost/rodinu. Je vždy mnohem lepší, když exteriéry kolemjdoucí osloví svou estetickou krásou, upraveností a nápaditostí.\nJe též nutné, aby exteriér tvořil kompaktní celek s interiérem. Aby oba tyto navazující prostory tvořily komplex a byly opticky i tematický podobné. Neměly by tvořit dvě naprosto odlišné části. Z krásného exteriéru bychom měli vždy vstoupit do stejně příjemného interiéru.\nJedině tak budete mít příjemný pocit z místa, kde žijete a budete vždy rádi vycházet z domu na zahradu, aniž byste se cítili, že jste opustili svůj domov.\nU firemních sídel se pak příchozí návštěvník bude díky povedenému exteriéru cítit příjemně ještě dříve, než získá příležitost ocenit výzdobu uvnitř sídla společnosti. Exteriér označuje vnější či okolní prostor nějakého objektu, nejčastěji stavby.\nPro exteriéry se užívají jiné materiály než pro interiéry, musejí být odolné povětrnostním vlivům, dešti, mrazu apod.\nExteriér domu může tvořit např.: zahrada,jezírko,skalka,bazén,dětské hřiště,trávník,chodníky,stromy a keře,ploty a branka.\nNávrhy a vizualizace fasád se nejčastěji používá při zateplování fasády nebo rekonstrukci objektů. Jako podklad při návrhu fasád nám vystačí kvalitní fotografie nezastíněné fasády (tzn. bez zakrytí stromy, keři, auty - nebo jen v malém množství). Zákazníkům nabízíme komplexní služby od návrhu fasád až po kvalitní zákres do fotografie. Pokud si nedokážete dle projektové dokumentace představit váš budoucí dům (barvy fasád, oken, stěn či oplocení) dovolujeme si vám nabídnout možnost 3D vizualizace vašeho domu. 3D návrh domu vám umožní prohlédnout si a esteticky přizpůsobit exteriér vašim požadavkům dříve, než do něj investujete jedinou korunu. V návrhu domu jsme schopni měnit barvy stěn, oken, okapů, a parapetů.\nZahrada, kterou společně vytváříme, se přirozeně vyvíjí v čase, proto je nutné přistoupit k návrhu zahrady s rozvahou. Pak může vzniknout prostor, který poskytne příjemné místo pro relaxaci, pro vlastní seberealizaci a odreagování se od běžných starostí, pro hry dětí apod., bude fungovat po letech s minimálními potřebnými změnami.\nPři výběru pergoly využijte našeho poradenství. Rádi Vám pomůžeme s výběrem Vaší pergoly, kde budete trávit svůj volný čas. Poradíme při začleňování jednotlivých prvků a sestav do Vaší zahrady. Zpracujeme pro Vás cenový předběžný rozpočet na jednotlivé stavby včetně nátěrů, montáže, dopravy, stejně jako u složitějších projektů předložíme jejich grafický nákres konstrukce a vizualizaci celé stavby. Zaručujeme individuální a milý přístup ke každému Vašemu požadavku.


NENECHTE SI UJÍT: Do Olšiny míří remízový král - Rychnovský deník\nNENECHTE SI UJÍT: Do Olšiny míří remízový král\nTýniště n. O. -Divizní fotbalisté SK Týniště nad Orlicí se vnedělním mistrovském utkání ve skupině C představí na domácím trávníku proti celku z hlavního města. SK Horní Měcholupy v minulém ročníku startoval ve skupině B.\nNa cizích hřištích se Pražanům příliš nedařilo, ovšem doma smetli téměř všechny soupeře. Trenér Pavel Trávník má k dispozici mladý kolektiv s věkovým průměrem okolo třiadvaceti let.\nVětšina hornoměcholupského hráčského kádru zůstala v letní přestávce pohromadě včetně nejlepšího divizního střelce Tomáše Birmy.\nV dosavadním průběhu sezony Měcholupy prohrály pouze jednou – na hřišti Turnova 0:2. Ve všech zbývajících zápasech remizovaly! Jejich pátý nerozhodný výsledek se zrodil před týdnem na domácím hřišti se Dvorem Králové 1:1.\nNedělní utkání 7. kola divize C SK Týniště (9. místo, 8 bodů) – SK Horní Měcholupy (14. místo, 5 bodů) začíná už v 16.30 hodin a řídit ho bude sudí Ladislav Benedikt z Vodňan.


NNBM 2 - YAOI RULES THE WORLD!!!\nYAOI RULES THE WORLD!!! > MENU > KAPITOLOVKY - Naruto > Nechoď...ne beze mě! (Já a Sayuri) > NNBM 2\nVytvořeno 01.04.2010 13:09:25 | Poslední změna 01.04.2010 13:13:36\n„Nesmí tu zůstat?“ zopakoval Orochimarova slova Sasuke. Naruto to sledoval, v očích vystrašený výraz. Co když bude muset odejít? To přece nemůže, nenechá tu Sasukeho samotného!\n„Přesně tak. Ten liščí spratek by mohl být zdrojem problémů, a to nechci riskovat.“ Orochimarův obličej zdobil nehezký škleb, který jen zdánlivě připomínal úsměv (a to ještě s velkou dávkou fantazie).\n„V tom případě,“ Sasuke se otočil na Naruta, který zalapal po dechu – ‚Teď mě pošle pryč, odežene mě od sebe…‘ „máme docela problém, já ho chci mít u sebe.“ Blonďáček si s úlevou oddechl. Začínal mít strach, že Sasuke by mohl dát přednost touze po síle. Černovlasý sannin jen podezíravě přimhouřil své hadí oči.\n„Chceš mít hračku? No dobrá, zůstane tu pod jednou podmínkou.“\n„Hračka,“ Sasuke to slovo převaloval na jazyku jako horký brambor. „Tak se to dá taky nazvat,“ ušklíbl se. Naruto jen nevěřícně koukal z jednoho na druhého. Absolutně neměl ponětí o tom, co se tu vlastně dělo. „Jaká je ta podmínka?“\n„Dostane náramek, který blokuje chakru,“ řekl syčivým hlasem náš hadí král (který tak trochu připomínal Michaela Jaksona).\nMladý Uchiha se zadíval do pomněnkových očí svého kamaráda a milence v jednom. V jeho pohledu byla znát jasná otázka – přistoupíš na tuhle podmínku a budeš se mnou? Naruto nasucho polkl. Má se vzdát svých schopností? Nerozhodoval se dlouho, sotva znatelně přikývl.\n„Proč ne, stejně ji nebude potřebovat, je to hračka.“ Na Sasukeho tváři se usídlil pohrdlivý úšklebek hned, co vyslovil slovo hračka se zvláštním důrazem. Svou roli hrál dokonale, nechtěl, aby ho Orochimaru podezříval z toho, že jej miluje. Nemohl dovolit, aby Narutovi ten slizoun ublížil a on by to jistě udělal, jen aby se Sasuke podvolil jeho vůli. Kdyby blonďáčkovi nenápadně nestiskl dlaň v té své, i on by mu uvěřil, že mu na něm nezáleží.\n„V tom případě vítejte,“ roztáhl Orochimaru pusu v široký úsměv (?). „Jen mi ještě řekni jednu věc, Sasuke-kun. Jak jsi dokázal to, aby se ti nevzpíral?“\n„Genjutsu,“ řekl první věc, co ho napadla. Sannin jen chápavě přikývl, v duchu si tleskal a již plánoval budoucnost, která ho čeká s Uchihovým nadaným tělem.\nOrochimaru udělal několik pečetí a chytl Naruta za pravou ruku.\nNaruto zasyčel bolestí a Orochimaru odstoupil. Blonďáček i Sasuke se podívali na Uzumakiho zápěstí. Ovíjel se kolem něho stříbrný had, vypadající, jako by ho Orochimaru vpálil do kůže.\n„Řekni mu, ať se pokusí o nějakou techniku.“ Sykl na Sasukeho.\n„Udělej, co říká.“ Přikázal Sasuke Narutovi, musel se za každou cenu držet scénáře. Naruto, který se celou dobu snažil tvářet „vymytě“(a že mu to docela šlo), složil pečeť.\n„Kage bunshin no Jutsu!“ Nic, žádný klon se neobjevil. Černovlasý muž se spokojeně zašklebil.\n„Kabuto tě odvede do tvého pokoje a co se týče TOHOHLE...“\n„Bude se mnou!“ Skočil mu Sasuke do řeči. Po Orochimarově zkoumavém pohledu dodal: „Ještě ho někdo z těch tvejch perverzáků znásilní. Je jen můj, nehodlám se o něj s kýmkoliv dělit!!!“\n„Takhle mluvit s Orochimaru-sama.“ Zamrmlal si Kabuto a vedl je do Sasukeho pokoje. Nechal je tam, přičemž Sasukemu nechal i klíč v zámku, kdyby chtěl soukromí se svojí hračkou. Sasuke taky ihned zamknul a objal Naruta pevně kolem pasu.\n„Je mi líto, ale tuhle „hru“ budeme muset hrát pořád. Kdyby zjistil, co k tobě cítím, mohl by ti ublížit.“ Naruto jen pokýval hlavou.\n„To nevadí, hlavně, že jsem tu s tebou.“\n„A nevadí ti, že nemůžeš používat chakru?“ Zajímalo černovlasého ninju. Uzumaki se zatvářil všelijak.\n„Jsem s tebou, to je hlavní.“\nSasukemu začal trénink. Naruto, kterého Sasuke vždy odvedl ven, kousek od sídla, se rozhodl, že když nemůže používat svou chakru, musí se naučit ovládnout Kyuubiho.\nDoufal, že náramek na chakru démona nebude mít vliv. Ale jak tu zatracenou lišku přimět k životu? Navíc tak, aby on zůstal při smyslech a neovládla ho? Věděl, že teď bude muset tvrdě trénovat, aby se to podařilo a on nebyl tak moc bezbranný. Posadil se na zem do tureckého sedu, zavřel oči, ruce položil na kolena. Ve tváři měl zcela soustředěný výraz. Potřeboval se přenést do svého podvědomí do místnosti s mřížemi.\nZprvu tápal tmou, neschopen nalézt ji. Po chvíli plného soustředění však slyšel známé kapání vody. Jedna kapka za druhou dopadala do kaluže vody, která byla přes téměř celou místnost. Zadíval se před sebe na obrovskou mříž, zajištěnou pečetí. Upíral oči do místa za mříží. A pak ho spatřil – obrovskou nebezpečnou lišku s vyceněnými zuby.\n„Co tu děláš, kluku?“ zavrčel směrem k Narutovi.\n„Jdu tě požádat o pomoc,“ odpověděl mu. Snažil se o klidný a vyrovnaný hlas, ale i přesto se mu trochu třásl.\n„Proč bych to měl dělat?“ ušklíbl se nehezky Kyuubi.\n„Protože… spolu se mnou jsi i ty v nebezpečí. Když nesmím používat chakru, mohl bych umřít a když umřu já, budeš mít docela problém, no ne?“\n„Jsi opravdu takový idiot, že sis svou chakru nechal zablokovat dobrovolně nebo co?“\n„Možná jsem idiot a i když mi nepomůžeš, já to dokážu. Dokážu se ubránit. Tvá pomoc by mi sice pomohla, ale zvládnu to i bez ní,“ vykřikl Naruto. Byl na toho pitomýho démona nas…naštvaný. Jak mu může nepomoct?! Vždyť tady jde i o jeho krk!\n„Vidím, že jsi stále ten tvrdohlavec,“ zasmála se skřípavě liška. „Jsem ochoten propůjčit ti svou chakru, jde tu i o mě a já bych nerad... pošel. Ale varuju tě, je dost těžký ji ovládnout, pro tebe možná nemožný.“\n„Tss, jako bys mě neznal!“ Odfrkl si blonďák.\n„Právě, že znám.“ Ušklíbl se démon, což v porovnání s jeho zuby vypadalo opravdu nebezpečně.\n„No jo, no jo.“ Zamrmlal si pro sebe. „A nějakou radu bys mi dát nechtěl?“\n„Hmm...něco ve stylu ‚Nikdy se nevzdávej‘? No, nikdy se nenechávej ovládnout mocí mé chakry, mohlo by se ti to stát osudným. Pozor na následky. Moje krásně děsivá chakra je mnohokrát větší než tvoje, i než kdy bude mít ten Uchiha, jen ji musíš ovládnout.“ Vyplivl Kyuubi a dál se s ním nebavil.\n„Naruto, Naruto!“ Propleskával ho Sasuke celkem vyděšeně.\n„Sasuke?“ Otevřel oči Naruto a všiml si, že se za dobu jeho „nepřítomnosti“ setmělo. ‚To mi to trvalo tak dlouho?' Podivil se v duchu.\n„Naruto, už jsem se bál, že se ti něco stalo.“ Usmál se jemně Sasuke.\n„Heh, to nic, asi jsem jen omdlel.“ Podrbal se Naruto zezadu ve vlasech a usmál se. Sasuke za zamračil, ale nechal to být a zvedl se.\n„Měli bychom se vrátit. Zase musíš být moje hračka, ano?“ Políbil ho. Naruto přikývl a sklopil hlavu. Oba se vydali do skrýše.\n„Á, Sasuke-kun, vracíš se se svou hračkou? Nechtěl bys mi ho někdy půjčit?“ Zeptal se slizce Orochimaru. Sasuke zaťal pěst, ale jinak se tvářil úplně klidně.\n„Jak jsem již řekl, Orochimaru, já se o svoje hračky nedělím!“ Odsekl a odtáhl Naruta do pokoje.\nZamknul a povzdechl si.\n„Nesnáším, když se tak k tobě musím chovat.“ Přitáhl si Naruta k sobě. Ten ho taky objal, něco ho zastudilo na ruce. Podíval se na ni.\n„Sasuke, ty krvácíš.“ Sundal černovlasému triko.\n„To nic není.“ Snažil se ho odbýt. Naruto si ránu prohlížel. Nebyla vážná a on zde ani neměl nic na zavázání nebo zalepení. Poočku se podíval na svého přítele, sklonil se k ráně a oblízl ji. Sasuke se otřásl.\n„Naruto, co to děláš?“ Uzumaki si jeho otázky nevšímal a dál jemně olizoval Sasukeho ránu.\nSasuke to nevydržel a přitáhl si ho k sobě do hladového polibku. Naruto se připojil, ovšem lekl se, když si Sasuke jazyk žádal vstup do jeho úst. Ale věřil mu, takže nechal Uchihův jazyk vplout dovnitř a zapojil se i do hry jazyků. Černovlásek Naruta jemně položil na postel, stáhl z něho triko a líbal Naruta na hrudníku. Naruto vzdychl.\n„Sasuke.“ Oslovený zvedl hlavu a upřel své oči do modrých hloubek.\n„Je to… moc příjemný, ale…“ blonďáček uhnul očima, celý rudý. Tak moc se za sebe styděl, ale nechtěl nic uspěchat. Určitou roli zde hrál i strach z neznáma. Nikdy nic podobného nezkoušel, proto se teď tak bál.\nSasuke se na Naruta díval s pochopením. On sám by z něj nejraději na místě strhal hadry, ale neudělal to. Místo toho se pousmál a něžně ho políbil na růžové rty. V duchu trochu zmatkoval, i když to slovo trochu je nevhodné. Zmatkoval hodně, přímo panikařil. Věděl sice, že se zamiloval, ale copak je možné, aby ho láska tak změnila? Choval se tak… mile, citlivě. Kam se poděl starý Uchiha Sasuke?\n„Nezlobíš se?“ Naruto se na černovláska díval s úzkostí.\n„Ne,“ odpověděl rozhodně Sasuke a lehl si vedle své „hračky“. Mlčky Naruta objal. Ani jeden z nich nemluvil, nepotřebovali slova. Ticho, které panovalo, je uklidňovalo. Každý mohl přemýšlet nad věcmi, jenž je tížily. Uchiha se zabýval svou nehoráznou změnou a Uzumaki myslel na nejasnou budoucnost, která je čeká.


Apetit 4/2020 | Burda\nna stáncích od 18. března 2020\nOslavte návrat jara s Apetitem. Dubnové číslo se speciální velikonoční přílohou je plné receptů a tipů, díky nimž si svátky vychutnáte od Zeleného čtvrtka až po pondělní velikonoční koledování. V dubnovém Apetitu najdete tradiční božíhodové menu, recept na tvarohového beránka, 2 variace na vajíčkový salát a spoustu triků, jak spotřebovat přebytky z velikonočního hodování. Nechybějí ani jarní pečínky nebo sváteční dezerty v čele s krásným dortem ve tvaru vejce. A máme pro vás i exkluzivní rozhovor s vítězkou soutěže Peče celá země doplněný jejími rodinnými recepty.\nVelikonoce od A do Z – Připravte kompletní velikonoční menu od Zeleného čtvrtku po Velikonoční pondělí. Vychutnejte si trojctihodnou roládu, tvarohového beránka, velikonoční hrudku, nádivku ve slaninovém kabátku nebo vajíčkový salát 2x jinak.\nPeče celá země – V rozhovoru vítězka prozrazuje, od koho se naučila péct, co bylo v soutěži nejtěžší a jak jí výhra změnila život. Navíc se s námi podělila o své oblíbené recepty.\nSladké svátky – Upečte si efektní velikonoční dort, mazanečky, bábovku s vaječným koňakem a další dobroty!\nUčíme se od mistra – Pozvali jsme paní Mančo z vinohradské Polévkárny, aby nás zasvětila do výroby gruzínského chačapuri. Navrch nás naučila i další dva slané koláče s neméně malebnými názvy: fazolový lobiani a masový kupdari.


Vodíkový automobil? | Dvojka\nNejde o automobil, k jehož pohonu by sloužil vodík. Na takových konstrukcích se pracuje. Tentokrát se míní automobil vyrobený z vodíku. Tedy z vodíku jako kovu. Že to zní hodně fantasticky? To nepopírá ani dr. William Nellis, fyzik z americké Lawrencovy livermorské národní laboratoře, jehož oborem je fyzika vysokých tlaků.\nI tento vědec přiznává, že představa automobilu vyrobeného z vodíku je zatím v oblasti spekulací, nikoli však úplně nereálných. Její splnění ovšem předpokládá, že by vodík musel existovat v podobě kovu. Něco takového si asi sotva představíme.\nProto, než se dostaneme k pokusům dr. Nellise, si připomeňme pár faktů o vodíku. Je to nejjednodušší chemický prvek. Jádro jeho atomu tvoří jediný proton, kolem něhož se pohybuje rovněž jediný elektron. Atomy vodíku spolu ochotně chemicky reagují a vytvářejí dvouatomové molekuly, které se jako nejlehčí z plynů vyskytují v malém množství ve vzduchu. Jako nejlehčí plyn se vodík stal náplní vzducholodí a jeho hořlavost v přítomnosti kyslíku se roku 1937 stala osudnou německé vzducholodi Hindenburg, která explodovala následkem výboje statické elektřiny. Jako každý plyn se dá zkapalnit, což nastává při teplotě -253 stupňů Celsia, a stejně je možné připravit jeho tuhou formu. K tomu je třeba dosáhnout teploty pod -259 stupňů Celsia. Ovšem v žádném z těchto skupenství se vodík nechová jako kov. Naopak, z hlediska vedení elektrického proudu je to izolátor. Jako by se nám představa automobilu vyrobeného z vodíku ještě více vzdalovala, tím spíš, že tuhá forma tohoto plynu je stálá při teplotách hodně vzdálených těm, v nichž žijeme. A přece, když si vybavíme periodickou tabulku prvků, vodík je úplně vlevo nahoře a pod ním následují kovy: lithium, sodík, draslík... Přitom prvky ve skupině, tedy jak jsou zapsány pod sebou, mají blízké vlastnosti.\nUž ve třicátých letech vědci soudili, že jestliže se vodík stlačí na velmi vysoký tlak, jeho molekuly se rozpadnou na jednotlivé atomy a může vzniknout elektricky vodivá struktura. V šedesátých letech se dokonce objevil názor, že kovový vodík by neměl klást odpor elektrickému proudu, tedy by měl být supravodivý. Ovšem od teorií k jejich uskutečnění bývá dlouhá cesta, což platí v tomto případě obzvlášť.\nPrvním problémem bylo, na jaký tlak by se měl vodík vlastně stlačit, aby přešel do kovové formy. Názory kolísaly mezi 25 až 2000 gigapascaly, což je pro názornost 250 000 až 20 milionů atmosfér. Novější odhady se omezily na rozmezí 400 až 600 gigapascalů, což je pořád čtyři až šest milionů atmosfér.\nNavštivme teď laboratoř dr. Nellise. Tento badatel zkonstruoval spolu se svými kolegy zařízení, které nikoli nepřípadně nazývá dvoustupňové plynové dělo. Podoba se zbraní tu skutečně je. První stupeň tvoří desetimetrová ocelová roura o průměru devíti centimetrů naplněná vodíkem, v níž se pohybuje píst o hmotnosti 6,8 kg. Exploze 3,3 kg střelného prachu tento píst vystřelí, a výsledkem je stlačení vodíku v hlavni asi na 1000 atmosfér, což stačí k tomu, aby se prorazil uzávěr vedoucí do další trubky. Ta je devět metrů dlouhá o průměru jen 28 milimetrů a hlavně vzduchoprázdná. Na jejím začátku je však další projektil, jen dvacetigramový. Vodík stlačený v první trubici je vehnán do této tenší a urychlí tu projektil na rychlost 7 km/s. Touto rychlostí pak projektil naráží na zkoumaný vzorek, jímž je půl milimetru silná vrstva kapalného vodíku uzavřená v hliníkovém pouzdru mezi dvěma safírovými destičkami. Náraz projektilu na toto pouzdro stlačí kapalný vodík na 1,8 milionu atmosféry, ovšem současně jeho teplota stoupne přibližně na 3300 stupňů Celsia.\nPotud aparatura, před jejímž spuštěním musí všechen personál opustit laboratoř. Malá příměs kyslíku by mohla vést k mocnému výbuchu. Pokusy ukázaly, že čím většího tlaku se podařilo dosáhnout, tím byl elektrický odpor kapalného vodíku nižší, až konečně při 140 gigapascalech klesl na hodnotu odpovídající kovovým vodičům. Vědci tak připravili vodík, jenž vykazoval charakteristickou vlastnost kovů, totiž elektrickou vodivost. Ovšem připomeňme, že to byl vodík kapalný, takže dr. Nellis hovoří o kovově se chovající kapalině. Pokud jde o fyzikální stránku, za těchto podmínek se část dvouatomových molekul vodíku rozpadá na atomy, přičemž jak molekuly, tak atomy si předávají elektrony, což se navenek projevuje vedením elektrického proudu. Kovovou vlastnost by tedy vodík měl, ovšem připomeňme, že v popsaných pokusech byl kapalný a měl teplotu kolem 3 000 stupňů Celsia.\nJe jasné, že k vyvolání elektrické vodivosti v tuhém vodíku bude zapotřebí dosáhnout ještě vyšších tlaků, a hlavně by se tato pozoruhodná podoba vodíku musela ochladit. Zachová si i potom elektrickou vodivost? Co mechanické vlastnosti? Tady by zřejmě pomohl přídavek vhodných chemických prvků a v tomto směru jsou dnes zkušenosti s paladiem, které se připravuje pro změnu ve sklovité formě. Zatím je jasné, že se kapalný vodík může stát elektrickým vodičem, ale stejně tak je jasné, že automobil z kovu - vodíku hned tak nepostavíme.


Podprsenka by se vyplatila: Muzikálová hvězdička Doubravová měla hodně neposedné tričko - Super.cz\nMíša si vzala tričko s průsvitnou látkou v dekoltu. Michaela Feuereislová\n19. prosince 2013 9:55\n"Skoro jsme nespali, dokonce jsem Romanovi půjčovala svůj rozjasňovač pod oči, abychom nevypadali jako dvojice zombíků," svěřila Super.cz Doubravová. A výrobek to byl dost kvalitní, protože na nich nebyla únava vidět.\nMíša se i docela vyfikla, ale zřejmě nepočítala s tím, že ji někdo bude tahat za tričko, pod které si nevzala podprsenku, ve výstřihu měla jen průhlednou látku. Když se ale pustila do hraní s dcerou kolegyně Lucie Šoralové Rebekou, právě to se stalo. A hosté mejdanu tak měli nečekaný výhled na její ňadro. ■\nMíša si vzala tričko s průsvitnou látkou v dekoltu. ■\nStačila chvilka hraní s malou Rebekou a ukázala víc, než chtěla. ■


Dámské pyžamové kalhoty Sunny Feeling · DoPyžama.cz\nDotykem zobrazíte dalších 8 obrázků.\nDámské pyžamové kalhoty plné slunce.\nNechte se unést lehkým letním větrem a všimněte si, jak vaše okolí utichá. Pyžamové kalhoty Sunny Feeling vás unesou do jiného světa. Zalijí prostor sluncem, ať už je venku jakékoliv počasí.\nNaše dámské domácí a pyžamové kalhoty mají perfektně padnoucí střih. Měkká guma v pase je doplněna mašličkou pro případné dotažení a vzadu poutkem pro zavěšení. Domácí i pyžamové kalhoty šijeme obvykle bez kapes. Pokud by vám ale měly chybět, můžete si kapsy přiobjednat. Teď už se stačí pouze změřit a my se rovnou pustíme do šití.\nZevní délka nohavice\n100% bavlna / skaná příze / gramáž: 112 g/m2


Jak odstranit Tramp | Tipy pro odstraňování\nHome / Adware / Jak odstranit Tramp\nPosted in : Adware on Duben 28, 2020\nCo byste měli vědět o falešné verze Tramp?\nTramp je polský ransomware, který, podobně jako Polska Policja virus, Když jste udělal, měli byste vědět, že jeho vývojáři vydali aktualizovanou verzi to – Tramp ransomware. „WINDOWS BEZPEČNOSTNÍ UPOZORNĚNÍ! Většina virů z této skupiny jsou chamtiví a chtějí částky, které by mohly být použity pro různé jiné cíle. Je důležité, že noční můra z Tramp by vás strašit ve snech jako Freddy Krueger. V opačném případě budete přijít o své peníze a nebude mít schopnost, aby odblokovat váš počítač.\nJe zcela normální, že mnoho lidí si opravdu starosti. Tímto způsobem uživatelé počítačů nevnímají to, dokud to zcela blokuje počítač. Kromě toho, virus zablokuje celý počítač dolů a nahradí je desktop PC s obrovskou oznámení, která je plná s úředně vypadající loga. To proto, že V tomto případě, odborníci ukázaly, že Tramp virus se šíří s programem s názvem Necrobot. Když už mluvíme o postupy ve vašem systému: proto také byly aktivně používány pro šíření podezřelé programy.\nJAK ODSTRANIT Policía Tramp?\nUjistěte se, že všechny tyto informace nemá nic společného s legitimní Policejní instituce. Všimněte si, že to může být také použit k otevření zadní vrátka systému a nechat útočníkovi získat přístup k vašim datům, který je uložen na PC. Tím, že zaplatí pokutu nebude opravit počítač. Za prvé, vždy renomovaných anti-spyware nainstalován. V některých případech, Tramp způsobit non-citlivost programy, které způsobit chyby. Co je víc, budete mít jen 48 hodin na to, aby platbu s tím, že po této době možnost provedení platby vyprší.\nJak můžete pozorovat z poznámky výše, kybernetické zločince ani nemá žádné znalosti kódování, ani v anglické gramatiky. V závislosti na verzi ransomware tam je více než jeden jeho odstranění metody: Tyto virtuální hrozby jsou obzvláště nenáviděl pro jejich technické vlastnosti projít se jako legitimní soubory. Samozřejmě, tento poplatek se zdá být velmi malé, při srovnání s jinými požadoval výkupné. Po tom, vybrané soubory nebude pracovat. Být velmi opatrní s tím, a nikdy otevřít něco, co vypadá podezřele. Naopak, pokud zvolíte toto nastavení, budete souhlasit nainstalovat všechny další programy svázaný s váš zvolený program a také provést několik úprav na vašem počítačovém systému.\nJak to udělal .Tramp ransomware infikovat můj POČÍTAČ?\nTramp Černá Obrazovka: Pokusit se popřít, Flash, aby se vaše ransomware přestat fungovat, jak bylo zamýšleno. Pokud virus blokuje to, vyberte možnost Uložit Režim s prací v síti. 100% pracovní metodou je import souborů z externího disku. Po tom, spusťte úplnou kontrolu systému s anti-malware program. Zde jsou některé tipy.“ užitečné pro zamezení ransomwares v budoucnu: To bude blokovat pronikání nebezpečných/potenciálně nežádoucí programy a udržet váš POČÍTAČ je stabilita. Vyberte adresář, šifrované soubory a klepněte na tlačítko Dešifrovat Soubory tlačítko.\nTramp manuální odstraňování pokyny.\nOdstranit Tramp souvisejících aplikací\nZvolte odinstalovat program a odinstalovat Tramp.\nVyberte možnost Přidat nebo odebrat programy a odstranit Tramp.\nNajděte nežádoucí aplikace a odinstalovat Tramp.\nOdstranit Tramp z vašeho prohlížeče\nOdebrat Tramp z Internet Explorer\nOdebrat Tramp z Mozilla Firefox\nOdebrat Tramp z Google Chrome\n« Jak odstranit Zorgo Jak odstranit Search-aholic.com »


Horácký sýr - ceny a akce | Kompas Slev\nÚvod > ... > Produkty > Horácký sýr\nHorácký sýr - akce a ceny\nHledáte akce a slevy na produkt horácký sýr? Pravděpodobně trávíte hodně času přemýšlením, jak ušetřit peníze při nákupu produktů jako je horácký sýr. Na této stránce najdete přehled všech letáků se skvělými cenami produktu horácký sýr.\nU nás na webu Kompas Slev víme o všech akcích, nabídkách a slevách dostupných pro produkt horácký sýr. Umíme najít ty nejlepší slevy na produkt horácký sýr a jako první se dozvíte, pokud bude horácký sýr v akci za zvýhodněné ceny. Takto můžete ušetřit při svých nákupech nemalé částky. Stačí se podívat na bohatou nabídku z letáků, ve kterých můžete najít skvělé ceny pro produkt horácký sýr.\nZkontrolujte cenu produktu horácký sýr u svých oblíbených prodejců\nPokud chcete ušetřit peníze, stačí kliknout na jeden z letáků a podívat se, kolik právě stojí vámi hledaný produkt u některého z oblíbených obchodníků Norma, Albert Supermarket. Abyste měli hledání v akcích snazší, můžete si v nalezených letácích vyfiltrovat jen ty, které patří konkrétní značce. Nezapomeňte, že na stránkách Kompas Slev můžete získat slevy pro širokou škálu dalších produktů. Podívejte se na skvělé nabídky, které pro vás máme, a začněte při svých nákupech jednoduše šetřit.\nHorácký sýr - prodejci\nhorácký sýr PENNY\nhorácký sýr BILLA\nhorácký sýr Kaufland\nhorácký sýr Globus\nhorácký sýr Albert Hypermarket\nhorácký sýr TESCO\nhorácký sýr Albert Supermarket\nhorácký sýr Norma\nhorácký sýr coop TERNO\nhorácký sýr Hruška\nhorácký sýr TREFA coop\nhorácký sýr Flop\nhorácký sýr CBA market\nhorácký sýr Ratio\nhorácký sýr Albert\nhorácký sýr CBA Premium\nhorácký sýr CBA potraviny\nhorácký sýr CBA\nhorácký sýr Kubík\nhorácký sýr Pramen CZ


Tolstojovské hnutí | Malá encyklopedie vegetariánství\nBylo to nábožensko-etické vegetariánské hnutí konce 19. a začátku 20.století, které vzniklo v Rusku podle myšlenek Lva Nikolajeviče Tolstoje. Hnutí se inspirovalo jeho díly „Vyznání“, „Čemu věřím?“, „O životě“ a „Křesťanská nauka“.\nPříznivci těchto myšlenek začali zakládat v Rusku „tolstojovské komunity“ – existovaly např. v Tverské, Simbriské a Charkovské gubernii a v Zakavkazí. Říkalo se jim „kulturní poustevny“ a v praxi uskutečňovaly myšlenky nenásilí, vegetariánství, etiky a morálky.\nHnutí inspirovalo vznik podobných komunit i v Západní Evropě, Japonsku a Indii. Příznivcem Tolstého myšlenek byl i Mahatma Gándhí, který dokonce sám založil několik komunit podle tohoto vzoru – (např. Tolstojova farma v Jihoafrické republice).\nTolstého myšlenky silně ovlivnily i tzv. duchoborce – ruskou křesťanskou sektu, která již po staletí žila v takových společných komunitách (podobně jako u nás tzv. Habáni). Pod vlivem jeho myšlenek se přiklonili k vegetariánství a nenásilí. Tolstoj svým vlivem pomohl ochránit duchoborce před pronásledováním carskými úřady a také u cara vyjednal a sám zaplatil emigraci asi 7000 členů tohoto společenství do Kanady.\nTolstojovské hnutí bylo oficiálními úřady přijímáno velmi negativně a to hned z několika důvodů. Pacifismus a postoje nenásilí byly považovány za nebezpečné a demoralizující v tehdejší Evropě, jejíž panovníci a vlády byli naladěni velmi bojovně (jak zanedlouho ukázala první světová válka).\nOdmítání oficiálních církevních dogmat zase představovalo vážné nebezpečí pro církev, která žila z peněz věřících. A v neposlední řadě, vegetariánství bylo v té době považováno za vysoce nebezpečné pro zdraví (přesvědčení bylo založeno na učení tehdejší německé dietologie, která ale radikálně otočila své názory v první polovině 20.století).\nRuská revoluce 1917 byla samozřejmě těžkou ranou pro ruskou část tolstojovského hnutí. Komunity se staly terčem represí, ale některé z nich údajně existovaly ještě do začátku druhé světové války. Na ruských stránkách projektu „Vrácení paměti“ se k tomu uvádí více podrobností.\nTolstojovské zemědělské komunity se staly terčem těžkých státních represí od okamžiku nařízení kolektivizace do kolchozů. Paradoxní přitom je, že tolstojovci vždy pečovali o půdu kolektivně a kolektivně se dělili o výsledky své práce a tudíž bychom jejich společenství mohli považovat za vpravdě „komunistické“.\nJenže jak ukazují vzpomínky pamětníků, tehdejší sovětské kolchozy se nejvíce podobaly otrockému zřízení – lidé zde byli nuceni k těžké práci za směšnou mzdu, za níž se nedalo téměř nic koupit. Kdežto tolstojovské komunity žily v úctě k životu a podporovaly důstojnost a duchovní rozvoj člověka.\nV západní Evropě a severní Americe ale takové komunity existovaly mnohem déle a později podle jejich vzoru vznikly i další. Za zmínku stojí např. vegetariánská komunita „The Farm“ (farma), kterou založili členové hnutí hippies v 70.letech 20.století.\nobrázek: Ilja Repin – L.N.Tolstoj oře – wikipedia commons


Garáže k pronájmu Sosnová (Česká Lípa) - aktuální nabídka realit\nPronájem různé nemovitosti Sosnová (Česká Lípa)\nGaráže k pronájmu Sosnová (Česká Lípa)\nPřehledný výběr pro pronájem garáží Sosnová (Česká Lípa)! Ulovte si nějakou z jistojistě nějakých položek pronájem garáží Sosnová (Česká Lípa). Pojďme se soustředit váš vysněný domov s cenou od pár tisíc korun. Prozkoumejte nemovitosti na pronájem garáží na našem webu Sosnová (Česká Lípa). Úžasný výpis a aktuální nabídka pro pronájem garáží Sosnová (Česká Lípa) pěkně pohromadě a seřazené.\nKategorie pronájem garáže Sosnová (Česká Lípa) se neobjevuje v nabídce tak často. Hledáte-li pro sebe, rodinu či přátele pronájem garáže Sosnová (Česká Lípa) neváhejte ani chvilku a pokud Vás některá z nemovitostí osloví je dobré kontaktovat prodejce či makléře. Většinou je pronájem garáže Sosnová (Česká Lípa) právě druhem nemovitosti, který je obvykle hledaný a díky menší četnosti v nabídce je hojně poptávaný.\nLevné pronájem garáže Sosnová (Česká Lípa)\nPrávě hledáte své nové bydlení či jiný druh nemovitosti v kategorii pronájem garáže Sosnová (Česká Lípa), pokud v této kategorii nemůžete nalézt vhodnou nemovitosti zkuste i kategorii následující garáže Sosnová (Česká Lípa), a to garáže na prodej Sosnová (Česká Lípa), pronájem garáže Sosnová (Česká Lípa), dražby garáží Sosnová (Česká Lípa).\nPokud nalezené nemovitosti v kategorii pronájmy garáží Sosnová (Česká Lípa) nesplňují Vaše představy, rozšiřte své hledání na nemovitosti v následujících kategoriích garáže Sosnová (Česká Lípa), garáže na prodej Sosnová (Česká Lípa), pronájem garáže Sosnová (Česká Lípa), dražby garáží Sosnová (Česká Lípa).\nJe možné, že v lokalitě Sosnová (Česká Lípa) nebudou zcela všechny nemovitosti, které hledáte, zkuste se podívat ještě do následujících kategorií, a to Reality Sosnová (Česká Lípa) na pronájem nebo pronájem různé nemovitosti Sosnová (Česká Lípa). Pokud se nechcete navíc omezovat druhem prodeje nemovitosti Sosnová (Česká Lípa) použijte následující kombinace pro vyhledání nemovitostí Reality Sosnová (Česká Lípa) případně různé nemovitosti Sosnová (Česká Lípa).\nNehledáte pronájem garáže Sosnová (Česká Lípa) ?\nPokud jste v této kategorii pronájem garáže Sosnová (Česká Lípa) omylem a hledáte jiný typ nemovitosti zkuste si vybrat z následujících :\nPronájem bytu Sosnová (Česká Lípa)\nDomy na pronájem Sosnová (Česká Lípa)\nPronájmy rekreačních objektů Sosnová (Česká Lípa)\nPronájmy komerčních nemovitostí Sosnová (Česká Lípa)\nPronájmy pozemků Sosnová (Česká Lípa)\nDalší lokality v okolí pronájem garáže Sosnová (Česká Lípa)\nPro ještě lepší výsledek ve Vašem hledání v kategorii pronájem garáže Sosnová (Česká Lípa), si můžete upřesnit lokalitu pro Váš současný výběr pronájem garáže Sosnová (Česká Lípa). Určitě lépe naleznete pronájem garáže Sosnová (Česká Lípa), který hledáte.


Pobyty a ubytování na horách – Bešeňová Od jara do podzimu horská turistika nebo kola, v zimě parádní lyžování a snowparky. Vyrazte do oblíbených horských lokalit a sežeňte si ubytování u sjezdovky a turistických tras. Najdete u nás české hory, rakouské Alpy, italské Dolomity, slovenské Tatry, ale i polské Krkonoše. Průměrné hodnocení využitých nabídek z kategorie Pobyty a ubytování na horách je 4,3 z 5 hvězdiček. Zákazníci Slevomat.cz ušetřili 12 098 262 392 Kč nákupem 20 973 821 voucherů a tato čísla rostou každým dnem.


TaylorMade r7 CGB MAX od 0 Kč | HLEDEJCENY.cz\nCena produktu TaylorMade r7 CGB MAX není známa.\nPopis produktu TaylorMade r7 CGB MAX: TaylorMade Železa na technologické špici! Prvotřídní sada želez značky TaylorMade s vlastnostmi, které ocení především začátečníci a středně pokročilí hráči! Díky úderové ploše z titanu bylo možné... > více informací\nTaylorMade r7 CGB MAX - popis\nTaylorMade r7 CGB MAX najdete také na Sleviste.cz a také TaylorMade r7 CGB MAX na Nejrychlejsi.cz\nBylo pro vás vyhledání nejlevnějších cen u produktu TaylorMade r7 CGB MAX užitečné? Najdeme vám nejlevnější ceny jakéhokoliv zboží. Například nejlevnější Golfové sety nebo Golfové míčky, Golfové vozíky, Golfové bagy.\nNejlevnější TaylorMade r7 CGB MAX akční ceny - Levné TaylorMade r7 CGB MAX\nVýsledky porovnání cen v internetových obchodech: Nejlevnější TaylorMade r7 CGB MAX stojí 0 Kč.\nPortál HLEDEJCENY.cz vyhledává a porovnává produkty dle mnoha parametrů. Nejlevnější TaylorMade r7 CGB MAX najdete u nás.\nTaylorMade r7 CGB MAX na HLEDEJCENY.cz\nPřesvědčte se, že u nás najdete TaylorMade r7 CGB MAX opravdu levně. Nejlevnější TaylorMade r7 CGB MAX na HLEDEJCENY.cz už od 0 Kč.


Jeruzalém - Dějiny svatého města - Simon Sebag-Montefiore | Databáze knih\nJeruzalém - Dějiny svatého města\nkniha od: Simon Sebag-Montefiore\nJeruzalém je považován za jedno z nejdůležitějších měst v celých dějinách lidstva. V průběhu tří tisíciletí byl několikrát zničen a vždy znovu postaven, platil za cennou trofej dobyvačných válek, mnohdy určoval směr vývoje společnosti a dnes opět hraje zásadní roli v takzvaném střetu civilizací. Je hlavním městem dvou národů a svatyní tří náboženství. Od krále Davida po premiéra Benjamina Netanjahua, od zrození judaismu, křesťanství a islámu po izraelsko-palestinský konflikt, zdi Jeruzaléma vyprávějí historii víry, krvavých bojů, fanatismu, ale také soužití a tolerance. Autor je známý britský historik, řada jeho studií obdržela literární ocenění....celý text\nVydáno 2013, Beta-Dobrovský\nKniha Jeruzalém - Dějiny svatého města\nNebylo to špatné, ale něco tomu chybělo,asi to srovnám s titulem od Karen Armstrong.\nMohla to být opravdu velmi zajímavá kniha, kterou bych si velmi užil. No nic, objednávám originál a budu se muset plahočit se čtením v Angličtině.\nBOHUŽEL TÉMĚŘ JAKO VŽDY V PŘÍPADĚ ČESKÝCH PŘEKLADŮ POPULÁRNĚ NAUČNÝCH DĚL TÉMĚŘ NEČITELNÝ PŘEKLAD.\nAbsolutní hrůza. Opravdu nechápu, jak si toto může vůbec někdo dovolit vydat. Speciálně se jedná o nakladatelství BETA-DOBROVSKÝ ŠEVČÍK.\nTo tam, do prdele, nedělají žádné korektury aby to nebylo jako z Google translate?\nKnihu rozhodně nedoporučuji ke koupi. Ani žádnou jinou od tohoto nakladatelství (např. Mladý Stalin). Jedná se o překlady Petrušky Šustrové, což je pro mě ještě daleko větší šok, že se tato paní k tomu vůbec propůjčí. Nebo je jí to jedno? Asi ano, protože to není její první "překlad" pro toto "nakladatelství."\nNa pár místech člověk váhá, je-li překlad úplně v pořádku a nalezl jsem i několik faktografických překlepů, ale pozorný čtenář si je uvědomí. Jinak po všech stránkách strhující kniha o strhující historii...\nRomanovovci (1613-1918) 2017\nStalin - Na dvoře rudého cara 2004\nMladý Stalin 2009\nJeruzalém - Dějiny svatého města 2013\nKniha Jeruzalém - Dějiny svatého města je v