ZVANIČNO - Mažić oštetio Partizan! - Sportske.net\nZVANIČNO - Mažić oštetio Partizan!\nAko je za utehu crno-belima, razlog za poraz od Spartaka sad i definitivno mogu da traže i u pojedinim odlukama sudijske trojke na čelu sa Miloradom Mažićem.\nMilion po milion, polako se puni kasa Partizana! Čeka se zvanična potvrda novog transfera!Okupljaju se bivši Radovci u Partizanu - Stiže još jedno pojačanje?Partizan doveo evropskog prvaka! Iliev neće dalje da troši reči...Partizanovih 11 pojačanja! Može li Nikolić da samo od njih sastavi tim?Gotovo, napadač danas stiže u Partizan!\nTek je šest kola odigrano u Superligi ove sezone, a Partizan već ima tri poraza.\nPoslednji su pretrpeli u Novom Sadu protiv, uslovno rečeno, domaće ekipe Spartaka, a tri dana kasnije, Sudijska komisija FSS je i zvanično potvrdila da je klub iz Humske oštećen u par navrata.\nKonkretno, crno-belima nije dosuđen jedanaesterac koji je po mišljenju stručnih lica u FSS - nesumnjivo postojao.\nTim povodom, FSS je danas objaviio i zvanično saopštenje sa sednice Sudijske komisije i mi ga prenosimo u celini.\n''Održana je redovna sednica Sudijske komisije na kojoj je razmatran učinak sudija u 6. kolu Super lige.\nPrihvaćene su kontrole sa utakmice Rad - Bačka kao i Čukarički - Vojvodina, gde su posmatrači ocenili sudije ocenom ispod očekivanja.\nUtakmica Spartak - Partizan je analizirana i kontrola posmatraču suđenja je vraćena iz razloga netačno utvrđenih činjenica u 60. minutu u kaznenom prostoru domaće ekipe.\nKomisija je ustanovila da je bilo potrebe da se dosudi kazneni udarac za ekipu Partizana zbog guranja od strane igrača br. 7 domaćih napadača Partizana u momentu kada je trebao da uputi loptu glavom ka golu.\nTakođe je razmatrana situacija iz 74. minuta, sudar golmana domaćeg tima i igrača Partizana u kojoj je golman domaćih ostvario kontakt prekršajem nad igračem Partizana br.10 ali je pregledom snimka utvrđeno da je lopta u tom trenutku već napustila granične linije igrališta, tako da nije bilo potrebe za tehničkom kaznom, ali jeste za disciplinskom kaznom golmanu domaćih.\nSudijska komisija FSS sačekaće dopunu izvešataja posmatrača suđenja sa utakmice Spartak - Partizan, a sudije sa navedenih utakmica neće biti angažovane u narednim kolima na utakmicama Super lige'', navodi se u saopštenju.\nSavo ga poslao na pozajmicu, on osvojio titulu! Vraća li se u Partizan?\n''Transfermarkt'' UTROSTRUČIO Sadikovu vrednost za samo dva meseca, ali Partizan ima i JOŠ SKUPLJEG igrača!\n"Ne bi bilo loše da izvučemo Partizan"


VRAČAR - ČUBURSKI PARKA, PATRIJARHA VARNAVE, 116M2\n270.000 EUR | 118 | Beograd\nNadomak Čuborskog parka i Hrama u novogradnji, izuzetan dupleks, svetao, prostran stan, koji ima funkcionalnost dva odvojena stana, Stan poseduje dva kupatila, dve kuhinje, uglardne plakare, klima uređaje. U cenu stana je uknjučeno i garažno mesto. Agencijska provizija 2%.ZELJKO 060/0993334\nNaselje: Vračar / Hram\nBeograd - Crveni Krst - 104m2, T , kuca CRVENI KRST\n250000 EUR | 104 | Beograd\nCrveni krst, Vojvode Petka, 5.0 kuca od 104.25 m2, sa terasom i dvoristem od 15 m2, SUT + VPR, eg, interfon, internet, klima, renovirana, uknjizena na 65 m2 (pravosnazno resenje o ozakonjenju za ostatak kvadrature, u procesu uknjizbe na svih 104 m2), starogradnja. Dvorisna, porodicna kuca sa fasad...\nBeograd - Kalenic - 100m2, T+2L , stan KALENIC\n250000 EUR | 100 | Beograd\nKalenic, Makenzijeva, 3.5, 100 m2 sa terasom i 2 lodje, II od IV sprata, ta/cg (centralno grejanje doslo do vrata), bez lifta, interfon, ktv, internet, klima, video nadzor, brzo useljiv, izvorno stanje, uknjizen na 78 m2, kompletno sredjen podrum od 37 m2, salonac. Zgrada iz 1938. godine (sjajno od...\nBeograd - Tasmajdan - 152m2, T , stan TASMAJDAN\n245000 EUR | 152 | Beograd\nTasmajdan, Svetozara Markovica, 3.0 (adaptibilan u 4.0), 152 m2, terasa, VII i VIII od VIII spratova, dupleks, eg, lift (ide do do 6. Sprata), interfon, ktv, internet, klima, odmah useljiv, izvorno stanje, uknjizen na 152 m2, starogradnja iz 1968. godine. Jugoistocno orijentisan stan, svetao, sa v...\nBeograd - Centar - 160m2, stan CENTAR\n250000 EUR | 160 | Beograd\nCentar, Balkanska, 2.0, 160 m2, bez terase, PR i I od II sprata, dupleks, eg, telefon, bez lifta, interfon, ktv, internet, klima, brzo useljiv, renoviran, uknjizen na 118 m2, starogradnja. Renoviran, dobro lociran stan u mirnom delu Balkanske ulice. Pogodan je i za poslovni prostor. U epicentru B...\nBeograd - Kluz - 181m2, 3T , kuca KLUZ\n245000 EUR | 181 | Beograd\nKluz, Dusana Popovica, 6.0 vertikala kuce, 181 m2 sa 3 terase, na placu od 3 ara, SUT + VPR + I + PTK, eg gas, uknjizena na 181 m2, podrum, garaza, kuca iz 1980. godine. Komforna kuca, odlicno odrzavane spoljasnjosti, u jednoj od lepsih i mirnijih ulica iznad Kluza. SUT: garsonjera sa kupatilom, ...\nStrana ucitana: 5.8222 sekundi.


Kontrola plodnosti obradivog poljoprivrednog zemljišta 2017 - Poljoprivredna savetodavna i stručna služba Leskovac - PSSS Leskovac\nVi ste ovde: Početna Vesti Pozivnica za Dan polja kukuruza 2017\nПодробнее на сайте: https://topallnews.ruhttps://priornews.ru https://newsexplore.ru https://automobyle.ruhttps://holdnews.ru\nhttps://estascredit.ruhttps://leadingnews.ru https://newshead.ruProgram zaštite dunje i mušmule\nKontrola plodnosti obradivog poljoprivrednog zemljišta 2017\nSredstva za realizaciju ovih radova se obezbeđuju iz budžeta Republike Srbije u ukupnom iznosu do 144.850.000 dinara i u visini učešća do 100% bez uračunatog poreza na dodatu vrednost.\nPravo na sredstva za obavljanje kontrole plodnosti obradivog poljoprivrednog zemljišta (u daljem tekstu: Kontrola plodnosti) može da ostvari Ovlašćena organizacija za određivanje osnovnih parametara plodnosti zemljišta koja ima svojstvo privrednog društva sa sedištem na teritoriji Republike Srbije van teritorija autonomnih pokrajina i ispunjava uslove za obavljanje savetodavnih poslova koji su propisani zakonom kojim se uređuju savetodavni i stručni poslovi u oblasti poljoprivrede (u daljem tekstu: Ovlašćena organizacija):\nako je u okviru izvršene Kontrole plodnosti utvrdila osnovne parametre plodnosti zemljišta, i to: reakcija zemljišta (vrednost pH) - aktivna i supstituciona kiselost, vlažnost zemljišta, sadržaj slobodnog kalcijum karbonata, sadržaj organske materije (sadržaj humusa), sadržaj ukupnog azota N koji može da bude utvrđen i računskim putem iz sadržaja organske materije, sadržaj lakopristupačnog fosfora u obliku P2O5 i sadržaj lakopristupačnog kalijuma u obliku K2O.\n* Ovlašćena organizacija je dužna da od dana stupanja na snagu Pravilnika o uslovima za obavljanje kontrole plodnosti obradivog poljoprivrednog zemljišta u okviru osnovnih parametara plodnosti laboratorijskom analizom utvrđuje i vlažnost zemljišta.\nako je kontrola plodnosti izvršena za obradivo poljoprivredno zemljište od prve do pete katastarske klase, a za područja sa otežanim uslovima rada u poljoprivredi određenim u skladu sa Pravilnikom o određivanju područja sa otežanim uslovima rada u poljoprivredi ( "Službeni glasnik RS", broj 39/16 , u daljem tekstu: područja sa otežanim uslovima rada u poljoprivredi) za zemljište od prve do sedme katastarske klase, za parcele najmanje površine 0,1 hektara, za jedan uzorak po parceli i / ili za dva uzorka po parceli (ako su u pitanju parcele sa zasadima voćarskih kul tura i / ili vinograda), za najviše 10 uzoraka po poljoprivrednom gazdinstvu, i to kod:\nfizičkog lica koje je upisano u Registar poljoprivrednih gazdinstava (u daljem tekstu: Registar) kao nosilac ili kao član komercijalnog porodičnog poljoprivrednog gazdinstva u aktivnom statusu, na parcelama koje su u vlasništvu tih lica i upisane su u Registar,\nzakupca poljoprivrednog zemljišta u državnoj svojini (pravnog ili fizičkog lica koje je nosilac ili član porodičnog poljoprivrednog gazdinstva) koji je poljoprivredno gazdinstvo, odnosno komercijalno porodično poljoprivredno gazdinstvo i parcele uzete u zakup na kojima se vrši kontrola plodnosti upisao u Registar i čije gazdinstvo ima aktivan status u Registru,\nako je zahtev / prijavu od lica iz alineje 4 ovog odeljka Ovlašćena organizacija primila počev od 16. avgusta 2016. godine,\nako je dostavila objedinjeni izveštaj o izvršenoj kontroli plodnosti sa rezultatima laboratorijske analize zemljišta sa preporukom za đubrenje, overen i potpisan od strane odgovornog lica Ovlašćene organizacije (u daljem tekstu: Objedinjeni izveštaj) koji naročito sadrži podatke o: podnosiocu zahteva (ime i prezime, odnosno naziv), adresi / sedištu podnosioca zahteva, broju poljoprivrednog gazdinstva - BPG, broju katastarske parcele, opštini i katastarskoj opštini na kojoj se nalazi parcela, površini parcele, katastarskoj klasi, tipu zemljišta, n ačinu korišćenja zemljišta, geografskim GPS-koordinatama (k i I koordinate očitane sa središnjeg dela parcele), dubini sa koje je uzet uzorak, rezultatima osnovnih parametara plodnosti zemljišta i preporuka za đubrenje sa naznačenom upotrebom pojedinih vrsta i količina (kg / ha, / god.) : mineralnih đubriva, organskih đubriva i oplemenjivača zemljišta, kao i merama za poboljšanje hemijskih i bioloških svojstava zemljišta,\nako je dostavila rezultate laboratorijske analize za najmanje 3% od ukupnog broja prijavljenih uzoraka koje je Ovlašćena organizacija analizirala (izvršene nakon analize Ovlašćene organizacije) i to od strane Referentne organizacije sa sedištem na teritoriji Republike Srbije van teritorija autonomnih pokrajina.\nOvlašćena organizacija podnosi sledeću dokumentaciju:\nČitko popunjen, potpisan i overen obrazac Prijave na konkurs,\nDokaz o ispunjenosti uslova za obavljanje savetodavnih poslova u poljoprivredi u skladu sa zakonom kojim se uređuju savetodavni poslovi i stručni poslovi u oblasti poljoprivrede,\nProgram kontrole plodnosti zemljišta overen i potpisan od strane odgovornog lica čiji su obavezni delovi:\nOsnivački akt (podnosi Ovlašćena organizacija čiji je osnivač Republika Srbija), odnosno statut,\npodručja opštine, odnosno grada sa navedenim katastarskim opštinama na kojima se vrši kontrola plodnosti,\nprojektovani kapacitet iskazan kroz svrhu investiranja, lokaciju investicije, početak i završetak realizacije investicije, predračunsku vrednost i strukturu ulaganja, tehničko - tehnološka rešenja kojima se realizuju preporuke i način i metode koje su korišćene za ispitivanje osnovnih parametara plodnosti i podatke o radnim zadacima lica angažovanih u obavljanju kontrole plodnosti\nObjedinjeni izveštaj overen i potpisan od strane odgovornog lica Ovlašćene organizacije koji se dostavlja u pisanom i elektronskom obliku\nizjava odgovornog lica Ovlašćene organizacije da je na osnovu dostavljene dokumentacije od strane poljoprivrednika utvrđeno da su registrovana gazdinstva podnosioca zahteva u aktivnom statusu i da su parcele sa kojih su analizirani uzorci upisane u Registar, kao i da dostavljeni zahtevi poljoprivrednika na koje se odnosi prijava na Konkurs nisu i neće biti podneseni od strane Ovlašćene organizacije kod drugog organa Republike Srbije radi ostvarivanja prava na sredstva,\nOvlašćena organizacija dostavlja ovlašćenje / rešenje ministarstva nadležnog za poslove poljoprivrede da ispunjava uslove u pogledu tehničkih i stručnih kapaciteta za obavljanje poslova ispitivanja plodnosti poljoprivrednog zemljišta,\nZahtev poljoprivrednika; potvrda o aktivnom statusu registrovanog poljoprivrednog gazdinstva i izvod iz Registra o upisanim parcelama ili drugi prihvatljiv dokaz o aktivnom statusu i upisanim parcelama u Registar u 2017. godini koji moraju da budu overeni i potpisani od strane nadležnog organa koji izdaje ispravu; izveštaj sa rezultatima laboratorijske analize i preporuka koji su potpisani od strane lica koje je vršilo laboratorijsku analizu i lica koje je izdalo preporuku i potpisan i overen od strane odgovornog lica Ovlašćene organizacije (uredno složeni u registratore posebno za svako poljoprivredno gazdinstvo i po redosledu kao u Objedinjenom izveštaju),\nPredračun iskazan po vrstama poslova kontrole plodnosti po jednom analiziranom uzorku i iskazan za sve dostavljene analizirane uzorke. Vrste aktivnosti su:\nIzlazak na teren i uzorkovanje prosečnog uzorka,\nSačinjavanje i dostava, odnosno prezentovanje preporuke.\nOvlašćena organizacija može da ostvari pravo na sredstva po pojedinim poslovima Kontrole plodnosti po jednom analiziranom uzorku za:\nizlazak na teren i uzorkovanje prosečnog uzorka zemljišta do 400 dinara bez uračunatog poreza na dodatu vrednost,\nlaboratorijsku analizu uzorka do 1.100 dinara bez uračunatog poreza na dodatu vrednost,\nsačinjavanje i dostavu preporuke do 400 dinara bez uračunatog poreza na dodatu vrednost.\nV) KRITERIJUMI ZA OCENU PRIJAVA\npredračunom za jedan uzorak zemljišta izvršene kontrole plodnosti projektuje naplatu:\ndo 1.500 dinara bez uračunatog poreza na dodatu vrednost - 30 poena,\nod 1.501 do 1.900 dinara bez uračunatog poreza na dodatu vrednost - 20 poena,\nveću od 1.900 dinara bez uračunatog poreza na dodatu vrednost - 10 poena;\nima iskustvo u obavljanju savetodavnih poslova u poljoprivredi stečeno sprovođenjem Godišnjeg programa razvoja savetodavnih poslova u oblasti poljoprivrede (dokazuje se dostavljanjem ugovora zaključenog sa ovim Ministarstvom) - 20 poena;\nje dostavila Prijavu za kontrolu plodnosti koja se odnosi na ukupnu površinu:\ndo 500 hektara - 10 poena,\nod 500 do 1.000 hektara - 20 poena,\nviše od 1.000 hektara - 50 poena.\nPrijave na Konkurs se podnose zaključno sa 15.08.2017. godine.\nNapomena: Ovlašćena organizacija ne može da ostvari pravo na sredstva za laboratorijsku analizu uzoraka koju je obavila referentna organizacija.


U kombi vozilu prevozio više od 300 kg marihuane – Hrvatska danas\nJučer 17. listopada prilikom pojačanog nadzora prometa putnika i vozila na autocesti A-1 na nadzornom punktu odmorišta Modruš u smjeru Zagreba, a u cilju podizanja opće razine sigurnosti, preveniranja i sprječavanja činjenja prekršaja i kaznenih djela zaustavljeno je kombi vozilo nizozemskih registarskih oznaka kojim je upravljao 36-godišnji hrvatski državljanin. Tom prilikom u prtljažnom prostoru pronađeno je ukupno 307,09 kg suhe biljne materije za koju je preliminarnim testiranjem utvrđeno da se radi o drogi cannabis marihuani.\nZbog sumnje u počinjenje kaznenog djela Neovlaštena proizvodnja i promet drogama 36-godišnjak je predan pritvorskom nadzorniku te će uz kaznenu prijavu biti doveden na nadležno državno odvjetništvo.\nUjedno, zbog počinjenih prekršaja iz Zakona o sigurnosti prometa na cestama i to zbog upravljanja vozilom za vrijeme izrečene zabrane upravljanja motornim vozilom, zbog isteka važenja prometne dozvole, upravljanja vozilom bez sklopljene police osiguranja u prometu i oštećenja registarskih pločica protiv 36-godišnjaka će biti podnesen optužni prijedlog. Nadalje, zbog prekršaja iz Zakona o posebnom porezu na motorna vozila, a zbog upravljanja vozilom stranih registarskih oznaka za koje nije plaćen poseban porez, nadležnoj Carinskoj upravi bit će upućena obavijest.\nNavedene rezultate na izvanrednoj konferenciji za medije koja je održana danas u prostorijama Policijske uprave karlovačke prezentirao je voditelj Službe kriminalističke policije Romano Benković, piše MUP.\nPolicija objavila fotografiju osumnjičenog za pokušaj ubojstva u Splitu


Građani čekaju ispred Centra za zapošljavanje u Kentakiju, 18. juna 2020.\nBroj ljudi koji traže nadoknade za nezaposlene opao je protekle nedelje na 684.000 - najmanji broj od izbijanja pandemije pre godinu dana - što je znak da se ekonomija oporavlja.\n“Dok je nivo predatih prijava i dalje visok, očekujemo da će nastaviti da postepeno opada kako se ekonomija sve brže oporavlja", izjavila je Nensi Vanden Houten, ekonomistkinja Oksford Ekonomiks.\nEkonomija nastavlja da pokazuje jačanja - građani troše više, industrija se takođe oporavlja a poslodavci angažuju nove radnike. U februaru se zapošljavanje više nego udvostručilo u odnosu na januar, sa 379.000 otvorenih novih radnih mesta.


Izvor: Svet plus, 01.Apr.2020, 20:36 (ažurirano 02.Apr.2020.)\nOvnovi, vi imate izrazito impulsivnu prirodu i koliko god to ponašanje pokušavali sprečiti u svojoj romantičnoj vezi, ono ipak ostaje u vašem životu. Iako ste jaka osoba, kada je rječ o problemima i pronalaženju >> Pročitaj celu vest na sajtu Svet plus << rešenja u vašoj vezi, pokušavate ih izbeći u svakom trenutku. Ključno je da se oslobodite ove navike i razgovarate o problemima kada ih partner iznese.\nVi ste možda najuravnoteženiji znak zodijaka, ali imate veliki problem s poverenjem u sebe. Iako ste vrlo praktični u životu, vaše ponašanje u vama razvija prirodno nepoverenje koje vodi doslednim neuspesima. Nedostaje vam samopouzdanje da nastavite vezu jer pretpostavljate da će ionako propasti. Važno je da se riešite ove negativnosti.\nVi imate konfliktnu ličnost. S jedne strane ste bezbrižni, angažovani i veseli, dok ste s druge strane problematični i nemirni. Uz nagle promene vaših osobnosti, uvek vam je teško nastaviti dalje. Skloni ste razmišljanju i ponekad dugo razmišljate o nekom problemu. Zato je vreme da se izvučete iz prošlosti i razmišljate o boljoj budućnosti.\nJako ste iskreni. Iako je vaša duboko ukorenjena emocionalna briga i empatija možda dobra osobina, imate i negativnu osobinu, a to je nesigurnost. Stalno se upoređujete sa drugim ljudima oko sebe, zbog čega se osećate manje važnima. Krajnje je vreme da shvatite vlastiti značaj i prestanete se oslanjati na druge ljude kako biste sebe upoređivali.\nVoliš svu pažnju i ljubav koju dobijaš od ljudi, ali kada je u pitanju davanje iste drugima, postaješ pomalo lenj. Kad nastanu problemi, umesto da ih se rešite, razmišljate o njima i nikada ne nastavljate ništa. Dok ste navikli da stvari rade za vas, u odnosu ćete morati učiniti isto. To je jedini ključ zdrave veze.\nSkloni ste život uzimati toliko ozbiljno da se nikad ne osećate dovoljno dobro prema sebi. Uvek postoji griža savesti zbog koje se osećate kao da su stvari mogle biti bolje i mogli ste napredovati više. Skloni ste postati vrlo kritični prema sebi i prema svom poslu. Morate prestati podcenjivati sebe, inače ćete samo povećati napetost između vas i vašeg partnera.\nMožda imate više ideja, ali nikada niste odlučni u izboru koje trebate doneti u vezi. Vaša neodlučna priroda vam oduzima moć i privilegiju da vodite glavnu reč stoga je vaš partner većinom 'šef'. Zdrav odnos uspeva u uravnoteženoj mogućnosti donošenja odluka, ali sa vašom ličnošću, doći će do sukoba.\nVi ste jedna jako nerazumna osoba. Iako mnogi veruju da ste bezbrižna duša, zapravo imate tendenciju da osećate puno emocija, ali ne možete ih izraziti. To dovodi do pasivno-agresivne prirode. Umesto da razgovarate o tome ili izrazite nezadovoljstvo, radije menjate raspoloženja i tako zbunjujete partnera. To može stvoriti veliki jaz između vas i vašeg partnera. Stoga je potrebno da to izgovorite i izbegnete nepotrebne nesporazume.\nVi znate uzimati neke stvari zdravo za gotovo. Jako ste iskrena osoba, no ponekad previše istine boli. U nekim situacijama ste jako nestrpljivi i previše se fokusirate na neke stvari. Svom partneru znate obećati neke stvari koje na kraju ne ispunite pa može doći do nepotrebnog konflikta. Previše ste samouvereni i mislite da vi najbolje znate, zato se često možete svađati s partnerom.\nVaši su standardi previsoki. Vi ste perfekcionista, uvek se nervirate jer partner nije isti perfekcionista kao vi. Želite disciplinu i kontrolu nad svima oko vas. Kad je ne nađete u jednoj osobi, prelazite na sledeću, čineći sebe hladnom osobom bez samilosti.\nVi ste više intelektualac i jako volite svoju nezavisnost. Uživate biti sami što ponekad stvara negativnu energiju. Kad ste ljuti ili uzrujani, umesto da to pustite van, izolujete se. To vas sprečava u pronalaženju rešenja. Uvek je dobar izbor da svoje probleme rešite sa partnerom, a ne da se otuđite od njih.\nVi ste ljubazna osoba, uvek spremna pomoći ljudima. Ali ponekad u čitavom procesu pomoći možete biti zaboravljeni. Koliko je važno da pomažete ljudima oko sebe, važno je i da pomažete sami sebi. Trebate više pažnje posvetiti sebi, jer ćete se u protivnom uvek osećati nesposobno.


Žica posred galerije u gradiću Čang Mai\nŽica posred galerije u gradiću Čang Mai 10.Feb.2012, 04:55, Izvor: Blic\nSlikari i vajari iz Beograda Marko Tirnanić, Marija Kauzlarić i Goran Denić učestvuju u likovnom projektu “Iste kiše, isti vetar” u gradu Čang Maiju u Tajlandu. Autori iz Srbije su odgovarajući na temu ekologije koristili različite materijale nađene na lokaciji. Marko Tirnanić je svojim žičanim radom "Mrzim da sam ušuškan” pregradio galeriju žicom. Na jednom >> Pročitaj celu vest na sajtu Blic << delu žice nalazi se procep naspram koga su s obe strane postavljena ogledala, tako da posetioci moraju da prođu kroz taj otvor da bi došli do drugog dela galerije.- Čini se da rad nastaje u trenutku prolaska kroz mrežu, u trenutku kada posmatrač prelazi s jedne na drugu stranu. Iako su po svom značenju obe strane iste, svakako se stiče utisak da se ulazi u nešto zabranjeno u nešto što nije dozvoljeno. Ili ako se posmatra iz drugog ugla, prolazi se kroz "portal” i za sobomse ostavlja deo jednog društvenog aparata u potrazi za predmetom želje.U ovom radu ogledala čine nekakav pogled sa strane, pogled nekim drugim očima, ali u isto vreme i igraju važnu ulogu u introspekciji samog učesnika.Ogledala su ujedno i neka vrsta nadzora. Tu se postavlja pitanje ko nadzire: da li neko sa strane ili mi sami sebe - rekao je za "Blic” Marko Tirnanić.Goran Denić je na tai jeziku jakim začinima intenzivnih boja, na podu galerije ispisao rečenicu"Miris začina dolazi sa mirisom iz auspuha”, dok je Marija Kauzlarić za svoj rad pronašla 147 japanskih kanti starih više od 30 godina.Izložba se održava u atraktivnom prostoru univerzitetskog Art centra, uz veliko interesovanje studenata umetničkih fakulteta, medija i stranaca koji žive u Tajlandu, i trajaće do kraja meseca ove 2555. godine po tajlandskom računanju vremena.Kustos Eugen Borkovski kaže da je ideja tog projekta bila da se pokaže spremnost na saradnju i razmenu iskustava i van evropskog kulturnog kruga.Organizatori kažu da je ideja o ovom interkontinentalnom umetničkom susretu potekla iz Istre, grožnjanskog likovnog kruga i brzo se proširila među kolegama iz susednih država, u Sloveniji, Srbiji i BiH, a zatim i na ostatak sveta.U projektu u Tajlandu tako su se našli i radovi autora iz Velike Britanije, SAD, Singapura, Novog Zelanda, Japana, Indije, Belgije i Malezije, kao i domaćina Tajlanda.Eks-Ju u TajlanduUčesnici iz Slovenije bili su multimedijalni umetnici Boštjan Potokar i Rene Rusjan, iz BiH je došao slikar Josip Mijić, a najbrojnija balkanska ekipa stigla je iz Hrvatske i u njoj su bili Burhan Hadžialjević, Eugen Borkovski, Ivo Čorković, Bojan Šumonja, Ivan Valušek, Hasan Abdelgani i Robert Pauleta.Povezane vesti: Srpski umetnik žicom pregradio galeriju u Tajlandu i "terao" publiku da se provlači Rekordnih 88 zemalja na Bijenalu u Veneciji\n10.Feb.201210.Feb.2012: Kultura10.Feb.2012: BlicDan pre: 09.Feb.2012Dan pre: KulturaDan pre: BlicDan posle: 11.Feb.2012Dan posle: KulturaDan posle: Blic


PKS i UB - Zajedno za bolji ekonomski razvoj! - Centar za transfer tehnologije\nPKS i UB – Zajedno za bolji ekonomski razvoj!\n14 Feb PKS i UB – Zajedno za bolji ekonomski razvoj!\nObjavljeno u 10:59h u Vesti\tod strane\tctt\nMarko Čadež, predsednik Privredne komore Srbije i prof. dr Vladimir Bumbaširević, rektor Univerziteta u Beogradu, potpisali su juče Protokol o dugoročnoj saradnji sa ciljem uspostavljanja čvršćih veza između akademske i poslovne zajednice.\nRektor je naglasio da se protokolom formalizuje saradnja radi ostvarivanja efikasnijeg transfera znanja i primene rezultata naučnog istraživanja u privredi, a što treba da doprinese stvaranju uslova za bolji ekonomski razvoj i veću konkurentnost naših kompanija.\nU Srbiji je neophodna bolja komunikacija nauke i privrede kako bi privreda bolje iskoristila naučni potencijal, a naučno-istraživački rad izašao iz okvira uske akademske zajednice, izjavio je tom prilikom predsednik Privredne komore Srbije Marko Čadež.\nPotpisivanju su prisustvovali i prof. dr Živoslav Tešić, prorektor Univerziteta u Beogradu, dr Nedeljko Milosavljević, direktor Centra za transfer tehnologije, Marina Vuković, rukovodilac Kancelarije za inovacije PKS.


Nova godina 2015 aranžmani - ...VENECIJA Nova godina - 3 noćenja 6 dana - Termin: 29.12.2014. – 03.01.2015. - Cena: 149 EUR - VIVA OBILASCI: Trst – Outlet Palmanova – Vićenca – Venecija – Verona – Padova - OPIS I LOKAC...Novogodišnji aranžmani - Ve...VENECIJA Nova godina - bez noćenja 3 dana - Termin: 30.12.2014. – 01.01.2015. - Cena: 49 EUR - Polazak oko 20:00 čas sa velikog parkinga Sava centra – savska strana (proveriti 3 dana pre putovan...Nova godina 2015 - Milano 2 no...Milano je prestonica Lombardije i najveći industrijski grad Italije. Kao modni centar privlačan je za kupovinu – tu su Armani, Versaće, Prada, Guči, Dolče i Gabana i brojni drugi svetski poznat...Nova godina 2015 - Milano 6 da...MILANO & ĐENOVA Nova godina - 3 noćenja 6 dana - Termin: 29.12.2014. – 03.01.2015. - Ibis Ca Granda 3* - 149 EUR - Idea Lorenteggio 4* - 165 EUR - VIVA OBILASCI: Milano – Đenova – Jezero Komo...Nova godina 2015 - Venecija 2 ...VENECIJA Nova godina - 2 noćenja 5 dana - Termin: 30.12.2014. – 03.01.2015. - Cena: 109 EUR - VIVA OBILASCI: Trst – Outlet Palmanova – Vićenca – Venecija – Verona – Padova - Hotel iz ove...Jesenja putovanja - Milano - S...Vodimo Vas u najbogatiji grad Italije... U Milanu ćemo uživati u njegovim pričama o nekadašnjoj slavi moćnog Milanskog Vojvodstva, slavnim tenorima čuvene La Scala Opere, jednom čudnom običaju...Kružne ture - Italija - Milan...Vodimo Vas u najbogatiji grad Italije... Krećemo sa našom pričom u Veroni, gradu ljubavi, Romea i Julije, ali i grad prelepih srednjovekovnih spomenika i znamenite Rimske Arene... Potom u Milanu ć...Italija - Magična Toskana - j...Magična Toskana predstavlja jednu od najdramatičnijih regija Italije... Njena istorija, monumenti, pejzaži, prosto oduzimaju dah. Iz ovog dela na svoje putešestvije svetom krenuli su humanizam i r...Jesenji aranžmani - Italija -...Vodimo Vas u najbogatiji grad Italije... Krećemo sa našom pričom u Veroni, gradu ljubavi, Romea i Julije, ali i grad prelepih srednjovekovnih spomenika i znamenite Rimske Arene... Potom u Milanu ć...\nNova godina 2015 - Milano 6 dana autobus...Nova godina 2015 - Milano 2 noćenja 5 d...Nova godina 2015 u Rimu - 6 dana autobus...Novogodišnji aranžmani - Venecija - b...Nova godina 2015 aranžmani - Venecija 3...Nova godina 2015 - Venecija 2 noćenja 5...Novogodišnja putovanja 2015 - Rim - Nap...


Nurković istjerao naplatioce boravišne takse za jahte - Vijesti.me\nTO TIVAT USRED ŠPICA SEZONE DOBILA "PEDALU" MSP\nNurković istjerao naplatioce boravišne takse za jahte\nO tome je danas izvršna direktorica TO Tivat Gabrijela Glavočić upoznala članove Izvršnog odbora TO kojoj su prihodi od naplate boravišne takse za jahte jedni od značajnijih izvora finansiranja\nRadnici Turističke organizacije Tivat morali su da napuste prostorije Lučke kapetanije Kotor - Ispostava Tivat u kojima su proteklih 18 mjeseci vršili naplatu boravišne takse za jahte koje uplovljavaju u marinu Porto Montenegro i u njoj završavaju procedure prelaska državne granice.\nGostoprimstvo je predstavnicima TOT- a otkazano odlukom koju je potpisao ministar saobraćaja i pomorstva Osman Nurković (BS), a o tome je danas izvršna direktorica TO Tivat Gabrijela Glavočić upoznala članove Izvršnog odbora TO kojoj su prihodi od naplate boravišne takse za jahte jedni od značajnijih izvora finansiranja.\nGlavočić je pojasnila da se naplata boravišne takse za plovne objekte nautičkog turizma umjesto direktno u prostorijama ispostave Lučke kapetanije pri graničnom prelazu u Porto Montenegru, sada vrši u prostorijama TO Tivat u centru grada, što je neefikasno i nepraktično za kontrolu da li sve jahte koje uplove u marinu zapravo i plate obaveznu taksu lokalnoj TO.\n“Ova lokacija je privremeno rješenje dok se ne nađe nova prostorija adekvatna u te svrhe koja će omogućiti nesmetani rad i uspješno sprovođenje usvojenog plana rada TO Tivat za ovu godinu", saopštila je danas Glavočić.\nShodno Zakonu o boravišnoj taksi za plovne objekte nautičkog turizma koji propisuje da svaki strani plovni objekat (brod ili jahta sa ugrađenim ležajevima koji se koriste za odmor, sport, rekreaciju, razonodu, krstarenja...) koji boravi u teritorijalnom moru Crne Gore, je u obavezi da plati boravišnu taksu. Visina takse zavisi od vremenskog perioda njihovog boravka u Crnoj Gori i od dužine plovila i ona se kreće od pet eura za jahtu dužine do sedam metara koja u Crnoj Gori ostaje sedam dana, do maksimalnih 120 eura za brod dužine preko 20 metara, koji se u našoj državi zadržava do godinu dana. Taksa je prihod Turističke organizacije opštine na čijoj je teritoriji strana jahta obavila administrativnu proceduru prelaska državne granice.\nTO Tivat je u periodu od 1.januara do 1.juna ove godine od boravišne takse za jahte naplatila oko 8.200 eura, što je 14 odsto više nego u uporednom periodu lani. Glavni prihodi po tom osnovu tek treba da uslijede u špicu ljetnje turistilke i nautičke sezone koji je u toku i kada svakodnevno u Tivtu po nekoliko jahti među kojima ima i velikih brodova dugih i do 100 metara, obavlja proceduru prelaska državne granice i dobijanja vinjete za plovidbu u našim vodama.\nGlavočić je izrazila nadu da će problem ipak biti brzo prevazdiđen i da će radnici TO Tivat koji naplaćuju boravišnu taksu jahtama, već tokom naredne nedjelje moći da se vrate u adekvatne prostorije na graničnom prelazu u marini ili u Lučkoj ispostavi Tivat.\nU Tivtu boravi 5,6 hiljada turista\nU svim vidovima registrivanog smještaja na području Tivatske rivijere trenutno boravi ukupno 5.575 zvanično prijavljenih turista, što je 15 odsto više nego u isto vrijeme prošle godine, saopštila je danas TO Tivat.\nOd ukupnog broja gostiju 5.474 su stranci, a 101 posjetilac je iz Crne Gore. Najviše turista – njih 4.601 boravi u privatnom smještaju, u hotelima je 829 posjetilaca, dok odmaralištima ljetuje 111, a u kampovima 34 gosta.\nSax 4 mjeseca i 2 nedjelje\nBravo Nuku. Kakve boravisne takse za jahte, deri narod. E nesrećo.\nKolike mi glupane imamo za ministre


JEDINSTVEN ZAHTEV ZAPADNIH SILA: Priznajte Kosovo, dobićete ZSO | DNEVNE\nJEDINSTVEN ZAHTEV ZAPADNIH SILA: Priznajte Kosovo, dobićete ZSO\nONO što već skoro dve decenije lebdi kao pretnja nad našom zemljom obistinilo se – zapadni centri moći su predsedniku Aleksandru Vučiću nedvosmisleno poručili da Srbija ne razmišlja o bilo kom delu teritorije Kosova i da se od Beograda traži da formalno ili neformalno prizna lažnu državu!\nKako “Novosti” ekskluzivno saznaju, prvi čovek Srbije je ovu nepristojnu ponudu, koja može da porodi veliki nacionalni i politički lom, dobio od diplomata u Berlinu, Parizu, Londonu i Vašingtonu, a potvrđena mu je i ovih dana tokom neformalnih sastanaka sa diplomatama u Njujorku.\nKonkretno, Vučiću su sagovornici iz ovih centara moći, praktično ujedinjeni, prvi put bez diplomatskih rukavica stavili do znanja da je Zajednica srpskih opština, koja još nije ni u povoju, maksimum koji naša država može da dobije na KiM!\nArogantno i sa pozicija moći, zapadni zvaničnici su na sastancima, koji su se direktno ticali budućnosti i statusa naše južne pokrajine, preneli predsedniku da je Kosovo za njih zatvorena priča onog dana kada je, uz njihovu svesrdnu pomoć, vlast u Prištini proglasila nezavisnost.\nKako prenose naši dobro obavešteni izvori, u svim tim susretima Vučić je ukazivao na to da je upravo ta odluka iz 2008. otvorila Pandorinu kutiju iz koje se izlegla regionalna nestabilnost koja je “dobacila” i do Katalonije. Ali, oni su listom hladno odgovarali da je Srbija tu istu Pandorinu kutiju i zatvorila obraćanjem trapavim pitanjem o legalnosti otcepljenja, pred Međunarodnim sudom pravde u Hagu, koji je presudio da deklaracija o nezavisnosti nije u suprotnosti sa međunarodnim pravom.\nRazočaran ovim brutalnim zahtevom, Vučić je svojim sagovornicima preneo da je to za Srbiju neprihvatljivo, a generalnom sekretaru UN Antoniju Guteresu, sa kojim se u sredu sastao u Njujorku, jasno je poručio:\n– Moja zemlja neće da prihvati taj smokvin list koji joj se nudi! Nećemo da žrtvujemo nacionalne interese. I dok sam na ovom mestu nećete nas ponižavati.\nTokom razgovora sa Guteresom, predsednik se založio za poštovanje Rezolucije 1244 o KiM, veću ulogu Unmika u pokrajini i pronalaženje kompromisnog rešenja.\n– Srbija je spremna na saradnju kako sa međunarodnim organizacijama, tako i sa kosovskim Albancima. Ali, nije kompromis da jedna strana dobije sve, a druga izgubi sve, već da obe strane nešto daju i ulože – saopštio je šef države svom domaćinu na Ist Riveru, koji je podržao nastavak dijaloga Beograda i Prištine.\nA kao uslov za nastavak dijaloga Vučić je naveo usvajanje statuta ZSO. On nije krio razočaranje ponašanjem velikih sila:\n– Čini mi se da zapadne zemlje ne žele ni na koji način da razgovaraju o tome kome pripada teritorija Kosova, oni to smatraju završenim. Očekivao sam veće razumevanje ne samo za Srbe na KiM, već i za Srbiju. Razumeo sam poruku. Naše je da se i dalje borimo.\nSvake dalje pregovore praktično je minirao zahtev ključnih zapadnih država, koji se oslanja na takozvani američki paket za Kosovo, čije su delove nedavno ekskluzivno objavile “Novosti”.\n„O KAKVOJ SLOBODI KRETANJA RAGOVARAMO DOK SE SRBI HAPSE IZ POLITIČKIH RAZLOGA“: Prva reakcija Beograda posle prekida razgovora u Briselu sa delegacijom Prištine\nTaj radni tekst Trampove administracije, podsećamo, sadrži nekoliko ključnih tačaka:\n* Predviđa da Zajednica srpskih opština dobije šira izvršna ovlašćenja i pojačane nadležnosti u oblastima zdravstva, prosvete i kulture.\n* Zajednica bi tesno institucionalno bila povezana sa potpredsednikom kosovske vlade, koji bi dolazio iz redova srpskog naroda i koji bi praktično bio kontrolor njenog rada i sprovođenja ovlašćenja.\nVUČIĆ OGORČEN RAZGOVORIMA U NJUJORKU – PORUČIO NAKON SASTANKA: ”Pola sveta se ne slaže sa vama, zaboravljate na Peking i Moskvu, NEĆETE NAS PONIZITI!”\n* Od Beograda se očekuje da omogući ulazak Prištine u međunarodne organizacije.\n* Ako srpska strana pristane na ovaj paket, našoj državi bi bio omogućen ulazak u Evropsku uniju, a SAD bi joj garantovale širu ekonomsku i diplomatsku podršku u međunarodnoj političkoj areni.\nKarte su sada konačno otvorene, a na talonu je preskupi kosovski žeton. Pred našom državom i njenim predsednikom je možda i odlučujuća partija koja umnogome može da odredi naš budući strateški pravac. Na Vučićeva leđa prebačeno je ogromno breme uvezano pitanjem: šta će biti ako Beograd odbaci zahteve zapadnih sila?\nPrva posledica se nazire – rampa na našem evropskom putu, odnosno gubitak šanse da postanemo članica Evropske unije. Drugi faktor rizika je gubitak direktnih stranih investicija, pre svega iz zapadnih država, što bi bio ogroman udarac za srpsku ekonomiju. Naši zvaničnici su o svim ovim crnim opcijama “diskretno” upozoreni preko zapadnih diplomatskih kanala. Biće to, zasigurno, mučna i napeta partija…\nU NjUJORKU SA ĆERKOM\nPREDSEDNIK je rekao i da je u Njujorku bio sa ćerkom Milicom.\n– Nemam mnogo vremena da budem sa svojom decom. Miličina majka je više nedelja u bolnici. Ponekad poželim da ne budem najgori otac na svetu, sve sam joj sam platio, kartu i sve, sa tatom je bila u sobi – rekao je Vučić, ističući da “mrzi tinu-ninu”, kao i da je u Njujorku u “pola dva, tri ujutru obilazio knjižare” i gledao koju će knjigu da kupi.\nŽELE STOPAMA PALESTINE\nZA punopravno članstvo Kosova u UN kao nepremostiva prepreka i dalje stoji pretnja ruskog veta, pa bi jedini način da se Prištini odškrinu vrata na Ist Riveru bila kandidatura za stalnog posmatrača državu-nečlanicu, odnosno za status kakav je u UN dobila Palestina 2012. godine.\nMISTERIOZNO PISMO ZA POTOMKE: Dok je renovirao kuću, pronašao je pismo staro više od 100 godina\nZa taj položaj može da se prijavi nečlanica koja je već član jedne ili više specijalizovanih agencija UN, a kao član MMF, Kosovo je taj uslov ispunilo.\nPalestina je 2012. godine, mimo preporuke SB UN (jer se tome protivila Amerika), glasanjem na Generalnoj skupštini UN, postala država nečlanica posmatrač. Pojedini stručnjaci smatraju da Kosovo ne može da ide putem koji je prošla Palestina, sve dok je na snazi Rezolucija 1244.\n(Dnevne.rs/Izvor: Milan Babović, novosti.rs)


Vreme 939-940 - Dugo putovanje krompira: Ovaj dar boga i matere zemlje da sijemo, da rasplodjavamo, i da uzivamo -->\nNa predlog Perua 2008. godinu Ujedinjene nacije proglasile su godinom krompira. Zašto? Za nas je krompir dar Anda, a za Indijance je bio dar bogova. Uz kukuruz, pasulj, papriku, paradajz – da nabrojimo najznačajnije – spada među one kulture koje su umnogome izmenile dalji tok evropske i svetske istorije\nPERU, KOLEVKA KROMPIRA: Krompir za onaj svet\nStarost ove jednogodišnje zeljaste biljke (lat. Solanum tuberosum) iz porodice pomoćnica stalno se pomera unazad. Prema najnovijim istraživanjima, sve danas kultivisane vrste krompira potiču iz raznih mesta na Andima, počevši od severne Venecuele do Argentine i ostrva Čiloe na jugu Čilea. Na ovom ostrvu nađene su najstarije poznate vrste divljeg krompira, čija se starost procenjuje na oko 13.000 godina. A čileanske vrste potiču, opet, od peruanskih. Dugo godina se smatralo da je Peru pradomovina krompira, gde i danas postoji više od 3000 endemskih vrsta. Nedavno su se Peru i Čile čak sukobili oko primata. Jedan od novijih istraživača izneo je tezu o različitom poreklu "našeg" krompira.\nPored mnogobrojnih domaćih sorti u Andima i danas postoji preko dve stotine divljih, a većina može da se uzgaja samo na peruanskoj jer zahtevaju specifične klimatske i agroekološke uslove.\nČOVEK KOJI JE UVEO KROMPIR U SRBIJU: Dositej Obradović\nKultivisanje krompira započelo je negde pre 8000 do 5000 godina; od divljih vrsta dobijene su one koje daju veći prinos i koje su otpornije. U arheološkim iskopavanjima u mnogobrojnim grobovima nađeni su keramički predmeti južnoameričkih naroda sa predstavama krompira, među kojima i čovekolike i bogolike figure krompira, što bi svedočilo da je bio kultivisan i poštovan još pre Inka. A na to bi ukazivalo i vremensko poklapanje svetkovina južnoameričkih naroda sa vremenom setve i žetve krompira. Svoj uspon ova biljka doživela je tek u XIII veku u carstvu Inka, koji su sistemom navodnjavanja omogućili da se krompir uzgaja i u do tada suvim područjima. Koristeći klimatske uslove, Inke su raspolagale i jednom vrstom suvog krompira (chuno), koji je bio upotrebljiv čak više godina (proizvodi se i danas).\nKada su u XVI veku Španci i Englezi došli u dodir sa tamošnjim Indijancima, zapazili su da je krompir – zvali su ga papa – igrao važnu ulogu u njihovoj mitologiji. Pa, i danas je krompir u Andima predmet kulta. Naziva se mama jatha – majka vegetacije. Pod tankom hrišćanskom skramom sačuvali su se, u zabitim delovima Anda, čak i prvobitni mitovi o krompiru.\nPUT U STARI SVET: Tražeći hranu u indijanskim kolibama gladni španski konkistadori naišli su na krompir. A kada su ga skuvali i probali, zaključili su da je ukusno jelo. Za razliku od velikog broja novootkrivenih biljaka čiji je uzgoj u Evropi započeo ubrzo posle Kolumbovog povratka iz Amerike, krompir je uveden znatno kasnije, a neretko je to putovanje trajalo i više od tri veka. Uzrok ovom kašnjenju treba najpre tražiti u činjenici da je uzgajan u višim delovima Anda, koje su Španci zaposeli tek 1532. godine. Prvi evropski hroničar koji 1536. pominje krompir je Španac Kastelanos. A prvi naučni opis nove kulture datira iz 1557, s tim što ga autor opisa, Kardanus – nije lično video.\nPouzdanije utvrđivanje datuma prispeća krompira u Evropu otežano je i time što se brkao sa slatkim krompirom, ali i sa drugim korenastim plodovima. Nedavno su pronađeni podaci o izvozu krompira krajem 1565. sa Kanarskih ostrva u Antverpen, što bi navodilo na zaključak da je već neko vreme tu i uzgajan. Zna se takođe da je španski kralj Filip II poslao, iste godine, prve krompire papi u Rim kao kraljevski poklon, a 1573. pominje se u analima seviljske bolnice kao hrana njihovih bolesnika. Po nešto kasnijem svedočenju jednog engleskog pomorca, krompir je bio glavna hrana španskih mornara.\nDrugo uvođenje krompira u Evropu išlo je preko Irske i Engleske, kao i Holandije, a prvi pomen nikako ne mora da znači da se od tog vremena i uzgajao. Engleski pomorac i gusar Džon Hokins doneo je 1564. godine prve krompire u Veliku Britaniju. Izgleda, međutim, da je u pitanju bio slatki krompir. Običan krompir navodno je doneo tek geograf Tomas Hariot, koji je osamdesetih godina bio na brodu drugog poznatog pomorca i gusara, ser Francisa Drejka. O tome je u svojoj Bilježnici ostavio belešku i Njegoš: "Francis Drejk, bivši admiral Jelisavetin, rođ. 1545 god; donio krtolu u Evropu; tako isto obiša je prvi oko svijeta, kako pričaju."\nPominje se i mogućnost da su Englezi upoznali krompir tek posle pobede nad Nepobedivom armadom (1588), kada su opljačkali španske brodove.\nIz Španije i Engleske krompir se potom proširio putevima po ostaloj Evropi, koje je teško utvrditi.\nAli, trebalo je savladati još neke prepreke, klimatske pre svega, pa je tako upotrebljiv krompir dobijen najpre u južnoj Francuskoj i Irskoj. Tek kasnije je odabir sorti omogućio dobijanje krupnog i kvalitetnijeg krompira – na crtežima iz XVII veka vidi se, naime, da je bio mali i nepravilnog oblika.\nZnamo da je krompir iz Belgije stigao u Beč botaničaru Karlosu Klusijusu, koji se starao o carskim vrtovima. Iz Engleske se nova kultura raširila, najverovatnije, po južnoj Skandinaviji i severnoj Nemačkoj. U Švajcarsku su ga najverovatnije doneli švajcarski gardisti 1590, a švajcarskom lekaru i botaničaru Gasparu Bauhinu duguje i svoje (do danas nepromenjeno) latinsko ime Solanum tuberosum. Po drugoj vesti tu treba da je donet 1697. Međutim, zna se pouzdano da je tek posle 1730. godine počelo uzgajanje krompira po poljima. A njegovom konačnom prodoru doprinela je glad koja je harala oko 1770.\nKrompir bog (Gvatemala)\nTokom tridesetogodišnjeg rata (1618–1648) krompir se raširio – zahvaljujući španskim najamnicima i holandskim verskim beguncima – i po srednjoj Evropi. Uprkos tome, krompir se u XVII veku uglavnom nigde nije gajio na velikom prostoru, osim u Irskoj, i to već u prvoj polovini tog veka, da bi već krajem stoleća postao najvažnija životna namirnica; rasprostranjeno uzgajanje u to vreme zabeleženo je i u Alzasu.\nI u narednom veku ratovi će delovati podsticajno na širenje nove kulture, kako to ističe francuski istoričar Fernan Brodel. Svoju ulogu odigralo je i to što krompir u početku nije podlegao oporezivanju, a stimulativno je delovalo i na istovremeno opadanje prinosa žitarica.\nVesti o krompiru u Italiji – gde se krajem XVI veka javlja pod imenom tar(a)tuffli, pa tartuffo, tartuffola –protivrečne su. Čini se da nije korišćen za ljudsku ishranu sve do XVIII veka. U rečnicima iz tog vremena nailazi se samo na slatki krompir (patata i slični oblici). U mnoge oblasti u Italiji uveden je tek u sledećem veku, tada pod imenom patata, tartuffo, tartuffoli, uz druga.\nU Burgundiji krompir treba da je uzgajan već 1588. godine i tu je nazvan pomme de terre, naziv koji se kasnije raširio po čitavoj Francuskoj. Godine 1630. stiže u Lorenu, a tri decenije kasnije i u Alzas. I u Francuskoj je masovnije gajenje krompira vezano za rat. Utvrdivši, u zarobljeništvu kod Hanovera 1760, veliku hranljivu vrednost nove biljke, francuski vojni apotekar Oguste Parmentijer po povratku u Francusku postaje zagovornik njenog uzgoja videći je kao zamenu za žitarice u vreme gladi. Polazi mu za rukom da u to ubedi kralja Luja XVI, nakon čega u okolini Pariza nastaju prva krompirišta. Velika glad između 1770. i 1777. godine doprinela je značajnom prodoru krompira, a u bavarskom ratu za nasleđe – koji je potom usledio – vojnici su jedni od drugih otimali krompire vadeći ih iz zemlje, otuda je i nazvan "ratom krompira". Ipak, u oblasti duž reke Labe nije u to vreme bilo momka koji bi pristao da jede krompir, sluge su radije napuštale službu i tražile novog gospodara. Uopšte, svuda gde se krompir širi i nudi kao zamena za hleb, dolazi do otpora, ističe Fernan Brodel.\nOtuda je put krompira često bio praćen prisilnim merama. U Pruskoj se njegovo uvođenje vezuje za vladavinu Fridriha Velikog i poznatu anegdotu o poljima krompira kod Berlina koja su, navodno, strogo čuvali vojnici. Zna se pouzdano da je 1744. ovaj vladar vodio veliku kampanju za uzgoj krompira deleći ga besplatno, da bi 1756. godine i zvanično bilo naređeno da se gaje Tartoffeln.\nU to vreme, krompir stiže i u Škotsku, Norvešku, Švedsku i Dansku.\nSudeći po imenu – brambor(y) – u Češku je dospeo iz Brandenburga. A vezuje se i za franjevce koji treba da su zasadili nove gomolje, i to nakon tridesetogdišnjeg rata, kada su se iz Irske preselili u Prag. Kao namirnica krompir se u Slovačku – gde, inače, ima ravno 150 imena, uz književni oblik zemiaky – probio u drugoj polovini XVIII veka. Od tog vremena se sistematski uzgaja i u Ugarskoj. I tu su novu kulturu, koju su prvo uzgajali seljaci nemačkog porekla, pratile velike predrasude.\nPOBUNA: Holandske uzgajiteljke krompira, Amsterdam 1917.\nU Rusiju krompir uvodi, oko 1697, Petar Veliki. Dobivši džak krompira iz Holandije šalje ga kao seme u razne delove Rusije. Staroverci su, međutim, u njemu videli "đavolju jabuku" – zabranjeni plod koji je Eva ponudila Adamu. I sami seljaci bili su nepoverljivi prema novoj biljci, pa prinuda da na određenim površinama gaje krompir dovodi do krvavih pobuna. Više uspeha u ovoj kampanji imaće Katarina Velika, ali će tek plaćanje premija konačno slomiti otpor seljaka i kartoška će potom uveliko potisnuti jela od repe i razne kaše, a koristiće se takođe i za proizvodnju votke.\nNAS, RUSA I KROMPIRA: Tvrdi se da je na povratku iz Rusije, 1786. godine krompire u Crnu Goru doneo vladika Petar I Petrović Njegoš\ti razdelio ih Crnogorcima da ih gaje. Otuda ime ruski i rusijanka odnosno rušnjak, kako su ga zvali u okolini Foče, u koju je kasnije prenesen. Uprkos ruskom imenu, Petar I doneo je kartofule iz Trsta, a ne iz Rusije. Veoma obavešteni ruski naučnik Pavle Apolonovič Rovinski kazuje da u Crnoj Gori narod zna uglavnom za dve vrste krompira, ruski i crnogorski, ističući da "ma koliko bilo fantastično porijeklo ovoga naziva, on je veoma duboko usađen u svijest i jezik Crnogoraca. I u Lješanskoj nahiji, najbolja krupna sorta krompira nosi naziv rusijanka, a sitni – cignka". A da bi se, dodaje potom, u narodu širila semena različitih biljaka i njihovih vrsta, na Cetinju je podignut državni rasadnik.\nNije tačno poznato kada je krompir stigao u ostala balkanska područja. U 1699. godini na carinarnici grada Baje (Mađarska) među ostalom robom navodi se i krompir (Kartofel), i to bi bio njegov prvi nama dostupan pomen u prekodunavskim oblastima.\nPrema Poljoprivrednoj enciklopediji u Sloveniju treba da je donesen između 1730. i 1740. a korišćen je za ishranu stoke. Vremenom su, međutim, sa hrvatske obale stizale bolje vrste krompira pa će u ovim oblastima, od sredine XIX veka, krompir, uz žito, biti najznačajniji poljski plod, što će ostati do danas.\n"Kod nas je sejanje krompira počelo u Granici", kaže Vasa Stajić, "graničari su već 1760. doneli iz Češke velike količine krompira, a 1770. počelo je već življe sejanje krompira, pošto je 1769. Pridvorno ratno veće naredilo komandantima graničarskih regimenti da nastoje oko toga".\nZahvaljujući sačuvanim zvaničnim dokumentima, uzgoj nove kulture može se dosta detaljno pratiti. Tako kantonski regulativ (od 1787) uz niz korisnih uputstava o gajenju povrća donosi i ovo: da su "osobito svi kantonski, viši i niži oficiri učinjeni odgovornima da se svaka graničarska kuća prema broju duša marljivo brine oko sađenja krompira i da se isto iz godine u godinu podiže; najzad je graničarsko stanovništvo moralo biti upućivano da od svake vrste ploda određenu zalihu sačuva." Zna se da je, sledeće godine, u Bačkoj županiji sejanje krompira već prilično bilo napredovalo. Iste godine veliki župan Bačke poslao je sreskim sucima devet pitanja – u cilju dostavljanja realnog izveštaja u Županiji – među kojima je bilo i ovo: "Da li sejanje krompira napreduje, i da li se isto može u srezu širiti i bez prisiljavanja." Sreski sudac iz Baje odgovorio je na ovo pitanje da se u njegovom srezu krompir seje samo u nemačkim opštinama i da nema nade da bi se sejanje moglo, bez prisilnih sredstava, proširiti na ostale opštine. Prema izveštaju iz Bača, međutim, tamo "sejanje krompira tako napreduje da već i pravoslavni kontribuenti jedu i seju krompir; pre su se gadili od njega i nisu ga sejali, a to znači da stvar napreduje, i može se dalje širiti bez ikakvih prinudnih sredstava". U svom konačnom izveštaju veliki župan "mora priznati da sejanje krompira dobro dolazi kad se pojavi oskudica u zrnastoj hrani, i da se isto širi kod pravoslavnih koji inače nisu to rado činili". Pa zaključuje da "svaki narod kad se uveri da je neko poduzeće od koristi, ne treba drugog podstreka za isto."\nVinsent Van Gog: Jedači krompira\nU Velikokikindskom distriktu sejanje krompira zavedeno je oko 1800. Naredne godine Magistrat je "naredio senatorima neka se potrude u selima koja su poverena njihovu nadzoru da svaki domaćin, prema propisu od prošle godine, zaseje bar 90 kućica tih palalija, pod pretnjom kazne onima koji to propuste učiniti". U Šajkaškoj, međutim, kao da je bilo više uspeha; godine 1800–1802. prinos krompira i mahunarki iznosio je 13 vagona. A gajen je dosta i u banatskoj vojnoj granici.\nMUKE S KROMPIROM: Ipak, naš veliki prosvetitelj Dositej Obradović u svojoj Etici iz 1803. mora energično da se zalaže za sejanje i trošenje "kronpira", u kojem nalazi lek od gladnih godina preporučujući Srbiji, Bosni i Hercegovini njegovo "sejanje i razmnoženije".\nA kada je reč o Srbiji, "priča se" – kazuje etnograf i istoričar Milan Milićević – "da je krompir prenet u vreme Kočine krajine (1787) iz Nemačke i zapovest je bila izdana da svaka kuća zaseje po jedan plug krompira. Sad (1876) ga seljaci seju rado, jer, vele, rodi u zemlji, pa se ne boji ni grada ni slane."\nPo naredbi kneza Miloša iz 1821. imao je svaki knez u svojoj kneževini narediti "da bi se svaki na proleće postarao seme od krompira naći i usejavati, budući da je ta stvar nama svima ljudima polezna, kako i za marvu upotrebljavati". Pisac i putopisac Sreten Popović zna da je krompir u Srbiji 1836. bio retkost. Krompir je, ipak, uzgajan, i to ne samo u jednoj oblasti Srbije, o čemu svedoče sporadični pomeni ove kulture u izveštajima sreskih načelnika, za čije korišćenje dugujem zahvalnost koleginici Bojani Katić iz Istorijskog instituta. Tako u Ramskom srezu 1837. godine "baštenski usevi, koji su se po dosadašnjem običaju nasejali, kao: kupus, luk, kronpir, šavranika, sočivo, pasulj itd. vrlo priuspevaju dobro", a u Porečkom srezu naredne godine "pasulja i kukuruza u deset sela dobro su i lepa kukuruza nabrala, a u osam sela kud je pomalo grada prošlo slabo ima kukuruz i pasulj, a u sedam sela koja su pod planinu jošt je zeleno, a slana pobila, i slabo će da se ovaide: krunpira su ljudi svud dovoljno našli".\nU Državopisu Srbije iz 1863. još se ističe navodno neodgovarajuće tle, kao i klima, što doprinosi i malom prinosu krompira. Prema popisu Obrađevina u Srbiji iz 1867, krompir je gajen u svih 17 okruga u zemlji na preko 8000 hektara – i dalje, znači, na malim površinama. Kulturom krompira pozabavio se i Vladimir Jakšić, tadašnji profesor narodne ekonomije. "Proizvodstvo njegovo", kaže on, "širi se sve više kod nas, ali pre samo četrdeset godina u tolikoj meri je nepoznat bio, da je u godini državni savet za preko nužno držao, da se naročitim raspisom naši zemljodelci na sejanje krompira opomenu, predstavljajući im neocenive koristi otud. I odista sad je dvared veći prostor njime zasejan, no što beše pre dvadeset godina." Za njega je to "čudnovato polezno rastenije kao i kukuruz, dar Novog sveta, samo šteta što se kod našeg naroda po svojoj izrednosti ne ceni". Ističe i da se krompir zadovoljava mršavom zemljom, ali da iziskuje dovoljno kišnog taloga.\nU Bosnu je krompir stigao, kako svedoči francuski konzul Paskal-Tomas Furkad (1769–1813), iz Dalmacije. "U Iliriji se ta biljka raširila poglavito staranjem g. senatora Dandola. Taj poštovani gospodin imao je dosta muke da navikne svoje potčinjene na ovu biljku. Kao i ostali varvari, oni su se opirali uvođenju ove korisne novine, a varalice obožavaju i strane poroke primaju s najvećom lakošću." U Hercegovini je Ali-paša Rizvanbegović-Stočević (1761–1851) rasprostranio gajenje krompira – uz pirinač, kukuruz i duvan – "nešto milom, a nešto silom".\nU Makedoniji se, izgleda, najkasnije odomaćio. Tamo treba da su ga doneli muhadžiri iz Bosne (znači, posle 1878), pa otuda i naziv "bošnjačka hrana". A u Kičevo i okolinu je donet, kako to čitamo u Naseljima (iz 1935) – skoro.\nNa Svetskoj izložbi u Parizu 1855. godine, Turska je izložila salep iz Niša i krompir iz Tatar Pazardžika (danas Pazardžik u Bugarskoj). Inače, krompir je bio poznat u Istanbulu od 1835. U popisima carske kuhinje javlja se tek od sredine veka.\nOSVAJANJE SVETA: Na ostale kontinente krompir je stigao zahvaljujući pre svega pomorcima, vojnicima, misionarima i kolonijalnim službenicima, koji su brzo shvatili njegovu praktičnu vrednost. Tako je njegovo globalno putovanje započelo već početkom XVII veka. Najpre stiže na ostrva oko Tajvana, u sam Tajvan, pa u Indiju, u koju ga donose Portugalci, da bi se potom, zaslugom Engleza, proširio i po unutrašnjosti zemlje. Zna se da su ga oko 1700. sejali budistički monasi oko manastira u Butanu i Nepalu. U Australiju ga je, 1770. godine, doneo kapetan Džejms Kuk (smatra se da je upravo hranljiva vrednost krompira i omogućila njegova otkrića).\nAustralijski urođenici – Maori – tvrde da su poznavali krompir pre kontakta s Evropljanima. Slične priče vezane su i za Aljasku (pleme Haida) i zapadnu Kanadu. U istom veku počeo se uzgajati i u Meksiku. U Nju Hempšir navodno su ga doneli irski doseljenici 1719.\nI Afrika se relativno kasno upoznala sa krompirom; prvi put se pominje u Južnoj Africi 1830, a u ostale delove kontinenta donose ga oko 1880. britanski i nemački kolonizatori.\nIpak, najveći stimulans njegovom uvođenju dala su oba svetska rata. Još kasnije, krajem prve polovine minulog veka, stigao je krompir na Srednji istok, u Izrael i Jordan (uz druge zemlje) u kojima se afirmisao kao značajna namirnica, da bi potom prispeo i u zemlje Zaliva.\nAli, tu nije i kraj dugog putovanja ove biljke. U okviru švajcarskog programa za pomoć zemljama u razvoju, a vodeći računa o promenjenim klimatskim uslovima, odgovarajuće vrste krompira stižu u Mongoliju, Severnu Koreju, zemlje indijskog potkontinenta, pa i u samu Latinsku Ameriku. I s te strane predstoji, takođe, novi pobedonosni pohod ove kulture; peruanske vrste krompira treba uskoro da osvoje Aziju i Afriku u kojima dominiraju skupe žitarice kao što su pirinač i proso. Peruanski eksperti, naime, obučavaju seljake u Avganistanu, Iraku i Africi. Pa i u Aziji uopšte sve više seljaka gaji krompir umesto tradicionalnog pirinča.\nUPOTREBA: Evropljani su i u Americi i kod kuće veoma sporo prihvatali krompir kao hranu. U Evropi je najpre gajen kao egzotični kuriozitet odnosno kao ukras po baštama plemića, crkvenih velikodostojnika i naučnika. Njegovim lepim cvetom, čija boja varira od bele do ružičaste i ljubičaste sa jarkožuto obojenim prašnicima, kitila se, znamo, i francuska kraljica Marija Antoaneta. Ipak, masa Evropljana gledala je na krompir dugo vremena sa strahom i prezirom. Mnogi su, na primer, bili sigurni da izaziva lepru. Ukratko, okrivljavan je za sve, od rata i pohote do tuberkuloze, rahitisa, sifilisa, debljine. Do trovanja je zaista i dolazilo zbog solanina, jednog otrovnog alkaloida čiji je sadržaj u današnjim vrstama krompira manji, a nalazi se u zelenom delu biljke koji su ljudi pokušavali da jedu, kao što su pokušavali da jedu i njegove sirove gomolje.\nZa druge je to, opet, bila veoma dosadna, plebejska vrsta hrane. Od toga nije daleko ni tekst o krompiru u Didroovoj Enciklopediji: "Ovaj koren je, bilo kako da ga spreme, bljutav i brašnjav. On ne bi trebalo da se ubraja u prijatnu hranu, ali on obezbeđuje obilnu i dosta zdravu hranu ljudima koji ne traže ništa drugo do da se nahrane. Krompiru se s pravom zamera to što nadima. Ali šta su vetrovi za snažne organe seljaka i težaka?" I u prvom izdanju Enciklopedije Britanike (1768/1781) krompir se opisuje kao "demoralizing esculent".\nU Burgundiji je 1619. krompir bio zabranjen jer se verovalo da njegovo češće konzumiranje izaziva lepru. Ova predrasuda opstajavala je u Francuskoj do u XVIII vek. I u ostalim zemljama pripisivane su krompiru neke druge bolesti. U Švajcarskoj je bio odgovoran za gušavost, ukoliko se jede u većim količinama.\nI naš Dositej Obradović vodi prave bitke protiv predrasuda o krompiru. "Neki kronpiri podobni su čovečjoj glavi",kaže on u svojoj već pominjanoj Etici, "zato neki slaboumni, ili još više, bezumni, počeli su vikati da ih ne valja jesti. Neka samo razmotrimo da životinje imadu žive glave, ali ji mi koljemo i jedemo. A kronpir rasti iz zemlje. Mi valja ovaj dar boga i matere zemlje da sijemo, da rasplođavamo, i da uživamo."\nPrema jednom nemačkom opisu Bosne iz četrdesetih godina XIX veka, muslimani preziru krompir.\nPonegde je nova kultura bila navodno opasna i za biljke u svojoj okolini. Uopšte, biljke koje su rasle pod zemljom smatrane su đavoljom rabotom, pa se "đavolja jabuka" optuživala da oduzima zemlji snagu i plodnost. Još sredinom XIX veka na ostrvu Visu seljaci nisu sejali krompir zbog sujeverja koje se bilo uvuklo u narod da krompir donosi prokletstvo vinogradarstvu. Na ostrvu Rabu, međutim, gaje ga od 1811. godine\nNeki daleki odjek tog prvobitno lošeg, kako bismo danas rekli, imidža krompira, sačuvan je, najverovatnije, u izrazu "krompir bal", tj. bal koji je priređivan za puk, narod uopšte, zabava, igranka prostijeg stila.\nKrompir, naravno, nije bio uvek osporavan. U susretu sa novom biljkom konkistadori su brzo shvatili njenu vrednost kao životne namirnice za masovnu upotrebu. Pa je od početka služila, sasvim verovatno, i kao važna brodska hrana. A i u određenim evropskim krugovima krompir je najpre čak bio u velikoj modi. Lekari su, doduše, tvrdili da malo nadima, ali je isticana njegova velika hranljivost. Verovalo se da leči nesvesticu, čak su mu pripisivana i afrodizijačka svojstva, i to kod oba pola.\nIma vesti da je korišćen za ishranu sirotinje, kako to svedoči jedna slika iz Sevilje (nastala 1645) na kojoj vidimo pripremljen kazan pun krompira. Ima, međutim, i vesti da uprkos gladi u Pruskoj ljudi nisu hteli ni da dotaknu krompir. I Francuze je bilo teško ubediti da krompir nije otrovan, dok su ga u Engleskoj prvo jeli upravo oni najugledniji, da bi se potom prodavao, pečen u ljusci, i po londonskim ulicama.\nUkratko, smatra se da je od sredine XVIII veka u mnogim evropskim zemljama krompir postao osnovna životna namirnica, s tim što se naročito mnogo jeo u ratnim vremenima – navodi se i količina, do 200 kilograma po osobi godišnje.\nJezero Titikaka, Južna Amerika\nUskoro, međutim, zbog jednostrane koncentracije na uzgoj krompira dolazi do problema sa uvezenim bolestima i štetočinama. Izuzetno dramatičan tok uzima isprva pobedonosni pohod krompira u Irskoj, kada u kišno i hladno leto 1839. parazitna gljivica napada degenerisanu monokulturu krompira, što uništava polovinu žetve da bi, potom, inficirano seme dovelo do podbačaja kasnijih žetvi, pa tako nestaje osnovna namirnica miliona ljudi. U vreme gladi od 1845. do 1851. umire više od milion ljudi. Izlaz se traži u emigraciji, a više od polovine migranata odlazi u Sevenu Ameriku.\nTako uvođenje krompira u Evropu dobija, pored botaničkog, i veliki istorijski, socijalni i politički značaj. Bitka za njegovo prihvatanje vođena je na svim nivoima društva, od kraljevske kuhinje do sirotinjskih koliba, od svetlih parlamentarnih dvorana do bojišta sedmogodišnjeg rata. Bolesti krompira, koje će se potom pojaviti, doprineće da seljaci izvuku pouke, pa počinju da gaje više vrsta da bi se izbegle katastrofe poput one u Irskoj. Tako je 1911. stvorena vrsta krompira koja je bila otporna na gljivična oboljenja.\nRECEPTI: Indijanci su jeli kuvani krompir, ali i u raznim supama, kuvali ga s drugim varivom, uz meso lame i morskog praseta. U Evropi su se krompiri najpre jeli pečeni ili prženi, sa dobrim maslacem, solju, pomorandžinim ili limunovim sokom i dvaput rafiniranim šećerom.\nKao što je u prekodunavske, a kasnije i na balkanske prostore donet sa severa, tako su i iskustva u pripremanju krompira doneli prvi nemački kolonisti. Među mnogim novinama kojima su obogatili svoju novu domovinu, bilo je i više načina pripremanja nove namirnice. Analizirajući nemački uticaj na ishranu Srba u Banatu, publicista Zlatoje Martinov daje i značajno mesto krompiru. Od njega su, kako saznajemo, Nemci kuvali najpre supu (čorbu), barili ga (u vodi ili na pari), restovali, pekli u zidnim furunama (pekarski krompir); od krompir-testa spremali šufnudle, valjuške i knedle. A iz Francuske će, u vreme Marije Terezije koja je na dvor dovodila francuske kuvare, stići i krompir-pire.\nU Prvom srpskom kuvaru jeromonaha Draganovića iz 1855. krompir se uglavnom priprema prženjem, a javlja se i krompir-torta, uz valjuškice. Polazeći od Velikog srpskog kuvara Katarine Popovića-Midžine iz 1877. krompir, koji se tu naziva i krtolom (kao prvim imenom), priprema se već na mnogo načina. Očigledni su austrijski, mađarski, francuski i italijanski uticaj na njegovu pripremu; mogao je biti samo garnirung (ukras), osnovno jelo (krtola kao đuveč, krtola kao paprikaš), od njega se pripremala i salata, a ulazio je i u sastav testa (rezanci, trganjci, pite). Mogao je, zatim, biti pripreman u dve varijante, masnoj i posnoj. Možda je upravo ova druga varijanta i omogućila njegov brži prodor, što se svakako dogodilo u katoličkoj Habzburškoj monarhiji u kojoj se postilo čitavih 150 dana u godini. Pišući o srpskim narodnim jelima u Levču i Temniću, Stanoje Mijatović kaže: "Krompir se ovde troši u poste, jedu ga pečena (u vatri zapretana) ili barena (u vodi), a ređe ukuhana i meljana." A melja se, kazuje dalje, za čobane, đake i sve one koji idu na neki put u posne dane. U mrsne dane, međutim, krompir se nikad ne melja. Po svedočenju Luke Grđića Bjelokosića i u Hercegovini i Bosni krompir je zauzimao značajno mesto među posnim srpskim narodnim jelima ("Srpska narodna jela u Hercegovini i u Bosni"). Od njega je pripremana, kako tu doznajemo, krtolača ili kumpirača, krtopura, krumpir-pirjan, krumpir tučeni i krumpir u tepsiju. A sva ova jela imala su, uglavnom, i svoju masnu varijantu.\nKrompir je dosta zastupljen i u tradicionalnoj kuhinji jugoslovenskih Jevreja. Najčešće se priprema prženjem, uz razne dodatke, tu su zatim pite, kugle, punjeni krompiri, palačinke, pa i krompirača za Pesah.\nKada se odomaćio, i u Bosni je krompir našao široku primenu, kako to svedoči Bosanski kuhar Alije Lakišića. Uz krtolače (krompiruše), tu su i cicvare, musake, kalje, kljukuše i, naravno, čorbe. U Lištici su se, kaže Vlajko Palavestra ("Narodna ishrana u okolini Lištice"), glavna jela od povrća spravljala od krompira, raštike i kupusa. Štaviše, umesto hleba, s ovim jelima se često jeo obareni krompir. I na Glasincu se mnogo seje krompir, piše (1950) Milenko Filipović. Po predanju, počeli su ga sejati, kao i u ponekim evropskim zemljama, posle neke gladi, kada su se uverili u njegovu korist. A tu je donet iz Crne Gore.\nI u Crnoj Gori važna pripomoć žitu je krompir, koji se u najvećem njenom delu naziva krtola, ističe Pavle A. Rovinski. Dodaje još da se nekada prodavao sve do Trsta. U Banjanima je bio glavna hrana narodu, i kad on rodi, kaže Svetozar Tomić, narod se ne boji gladi. Inače, krompir je tu bio plavičast, brašnjav i vrlo ukusan. I u Pivi je, navodi isti autor "krompir (...) vrlo dobre kakvoće, i on je glavna hrana stanovništvu. Da nije krompira, kako oni vele, Piva bi se raselila." A trošeno je, saznajemo još, do 200 oka (preko 256 kilograma) krompira na svako čeljade godišnje. Pišući o ishrani u Kučima Jovan Erdeljanović ističe da se krtolom "najviše koristuju Površani, a vare ju u kile, pa ju žule noktima, a smoče sirom, slanim mlijekom, a najčešće rasolom (...). Dakle Površani krtolom zašteđuju hleb." Primera ima još, pa nije teško zaključiti da je i na našim prostorima – naročito u brdsko-planinskim krajevima – krompir umnogome ne samo obogatio svakodnevnu ishranu stanovništva nego ga, često, spasavao i od gladi od koje je do tada neretko stradao. Jer se seje, kako se to ističe u Resavi, "na jakoj tenjuši ili peskuši", a uz to se i stalno seje na istom mestu, pa otuda imamo i novo ime – krompirište.\nKrompir je važan – a to je bio na evropskim prostorima, pa i kod nas od samog početka – i kao stočna hrana, naročito za tov svinja, ali i druge stoke.\nNajzad, krompir je i značajna industrijska sirovina iz koje se dobijaju alkohol, skrob koji se koristi za proizvodnju plastike, na primer, dekstrin, lepilo i drugo.\nKROMPIR DANAS: Najnovija istraživanja krompir definišu kao potpuno hranivo jer sadrži biološki visoko vredne belančevine, masti (iako veoma malo), te znatan broj važnih vitamina, naročito vitamina C, B1 i B2, kao i niz minerala nužno potrebnih ljudskom organizmu: kalijum, kalcijum, magnezijum, fosfor, gvožđe, bakar, mangan, cink, molibden.\nZahvaljujući velikim mogućnostima prilagođavanja, krompir se danas uzgaja praktično u celom svetu, pa čak i ispod palmi i kraj plantaža banana. I dok u razvijenim zemljama njegova proizvodnja u poslednjim decenijama pomalo opada, ona u zemljama u razvoju, naročito u Aziji, Africi i Latinskoj Americi, raste. Najveći konzumenti krompira su Nemci, dok Švajcarcima pripada prvo mesto u potrošnji bio-krompira. Prehrambena industrija širom sveta pokušava da donese na tržište što više gotovih i polugotovih jela od krompira (pom-čips, pom-frit, koji treba da dugujemo Belgijancima i Francuzima, kroketi, pire u prahu, knedle u prahu, palačinke u prahu), koja se jedu sve više zahvaljujući, umnogome, i američkim lancima brze hrane.\nPo svom značaju krompir se već odavno nalazi na četvrtom mestu u svetu, odmah iza pšenice, pirinča i kukuruza. Danas se njegova godišnja proizvodnja procenjuje na oko 300 miliona tona; od toga u samoj Kini 66 miliona tona (gde se čak više ljudi hrani krompirom nego tradicionalnom hranom – pirinčem). U svetu ukupno postoji oko 5000 vrsta krompira, s tim što se stalno stvaraju nove. Najveću banku gena krompira, uključujući i divlje vrste, poseduje 1971. godine osnovani Međunarodni institut za krompir (CIP), sa sedištem u Limi (Peru). U "Parku krompira" u Andima, na 3500 metara nadmorske visine, Kečua Indijanci ponovo uzgajaju stare vrste koje su razvili njihovi preci, a dobili su ih od Međunarodnog centra za istraživanje krompira u Kusku. U Boliviji postoji 800 vrsta krompira; seljaci koji ih generacijama uzgajaju posežu sve češće za novim vrstama jer je teško sačuvati zdrav rasad tradicionalnih. Sorti koje se uzgajaju u andskim državama, Boliviji, Ekvadoru i Peruu, decenijama je sve manje, pa postoji opasnost da mnoge među njima sa svojim genetski fiksiranim osobinama nestanu i tako njihov uzgoj bude izgubljen za budućnost. Naučnici upozoravaju na to da se širom sveta rastuće potrebe za proizvodnjom krompira namiruju sa sve manje vrsta, čime raste rizik da bolesti i štetočine zahvate velike obradive površine.\nMisija međunarodne godine krompira sastoji se upravo u tome da poveća svest o značaju ove životne namirnice za ishranu u borbi protiv siromaštva u zemljama u razvoju, kao i da unapredi istraživanja u vezi sa krompirom i time doprinese postizanju milenijumskih razvojnih ciljeva Ujedinjenih nacija. Jer, da istaknemo, krompir ima značajan potencijal u borbi protiv pothranjenosti. Ili, kako je to već odavno zapazio naš Dositej Obradović: "Milioni se ljudi sa kronpiri rane i od gladne kuge izbavljaju."\nI, umesto zaključka, da citiramo antropologa Roberta E. Roudsa: "Krompir se s pravom naziva povrćem koje je promenilo istoriju. Počev od svog porekla u Andima do svog mesta u avangardi revolucije brze hrane, osiguravao je, istovremeno, i iskru i gorivo za stoleća socijalnih promena. U osvajanju sveta ova skromna biljka bila je zabranjivana, zatim hvaljena, proklinjana, pa uzdizana, od koje se bojalo, a onda se volela. Kud god ide, krompir strpljivo radi svoj posao dok ga čovečanstvo ne primi oberučke u svoje domove i svoja srca."\nPapa, pata ili gomolj s mnogo dece\nUpoznavši krompir u carstvu Inka Španci su ga, pod indijanskim imenom papa, razneli po celoj Južnoj Americi. Zbog sličnosti sa slatkim krompirom (koji je odmah prihvaćen) običan krompir u Španiji dobija pogrešan naziv patata. Otuda i nazivi u engleskom (potato), malteškom (patate, patat), ladinu (patata), turskom (patates), albanskom (patate), pa dalje u Portugalu i Tunisu (batata) i Grčkoj (batate). Tačan naziv papa upotrebljava se u španskom govornom području u Americi, u Andaluziji i Estramaduri.\nPonekad se novo opisivalo uz pomoć starog, poznatog. Otuda i naziv “zemljana jabuka”, franc. pomme de terre, odnosno ital. pero di terra, per de terra (“zemljana kruška”). Austrijski pandan je Erfdapfel odnosno Erdbirn(e), Grundbirne i Bodenbirne. Pa dalje, zahvaljujući različitim dijalektima, imamo i sledeće varijante ovog poslednjeg imena u germanskom govornom području: Grumbeere, Grumbiere, Gromper, Krumpa. U mađarskom je krumpli (uz burgonya, jer su mnogi recepti stigli iz Francuske). Otuda, najzad, i naša reč krumpir (Krumbier), odnosno krompir (ili “zemljana kruška”).\nNemački naziv za krompir – Kartoffel, izveden je od ital. reči tartuffolo, tartoffulo (tartufi, trifle,vrsta pečuraka koje žive pod zemljom, sa kojima je u početku upoređivan), a naziv treba da je stigao preko Francuske (cartouffle); ušao je, potom, u rumunski (cartof), ruski i bugarski jezik (kartofelj, kartofi). U upotrebi je i u Poljskoj (kartofla), uz domaći ziemniak. A istočnoprusko ime Balwe je, opet, poljskog porekla (Balwa). Češki naziv je brambor, odnosno brambory od Braniborsko (Brandenburg), odakle bi trebalo da je uvezen. Kod nas se krompir odnosno krumpir naziva još zemljak, zimik, kompijer, podzemljica, pozemica, rašak, ruski, rusijanka, rušnjak, krtola i palalije, što svedoči da je i na naše prostore stizao sa raznih strana i u razna vremena.\nPomenimo još nekoliko zanimljivih imena krompira u svetu: u Finskoj se naziva peruna, u Irskoj Murphy, u SAD irski krompir, u Kini zemljani orah i gomolj sa mnogo dece. Na ostrvu Javi je holandski krompir, za Šerpase je, budući da je na Himalaje stigao putevima istočnoindijske kompanije, engleski krompir, a u Vijetnamu – francuski gomolj. Na Filipine su ga doneli Španci i tamo se naziva indijanskim imenom papa.\nOvu priču o krompiru podržala je Hemofarm fondacija, koja brine o rodnoj kući Dositeja Obradovića.


Od devet novozaraženih sedam s otoka Brača | republika.eu\nDruštvo 11.05.2020. 22:10\nOd devet novozaraženih sedam s otoka Brača\nU Hrvatskoj je u protekla 24 sata potvrđeno devet novozaraženih koronavirusom od kojih je sedam s otoka Brača, a preminula je jedna osoba, izvijestio je u ponedjeljak Nacionalni stožer civilne zaštite koji je poručio i da će o ulasku stranaca u zemlju odlučivati granična policija.\nKrunoslav Capak\tFOTO:Josip Regovic / POOL / PIXSELL\nUkupan broj oboljelih u Hrvatskoj je 2196.\n"Učinjeno je 46.071 testiranja, od toga u zadnjih 24 sata njih 1169. Postotak pozitivnih je 4,77 posto”, rekao je ministar zdravstva Vili Beroš na konferenciji za novinare.\nU Koprivnici je preminula jedna osoba rođena 1936. godine koja je imala kronične bolesti. Na respiratoru je 12 bolesnika, a hospitalizirano ih je 160, što je devet manje nego jučer.\nIz zdravstvenih ustanova otpuštene su 684 osobe, odnosno devet više nego jučer. Kod kuće je oporavljenih 1100 osoba, 11 više nego jučer.\nOporavljeno je njih ukupno 1784, što je 20 osoba više nego jučer.\nVećina novooboljelih iz samoizolacije\nMinistar je naglasio da je od devet novozaraženih, njih sedam s otoka Brača, a dvoje iz Brodsko-posavske županije te da je većina iz samoizolacije.\nBeroš je dodao da je KBC Rijeka jutros otpustila zadnjeg zaraženog pacijenta.\nTijekom ponedjeljka na otoku Braču testirat će se još stotinjak otočana koji su prošlih dana bili u kontaktu s do sada 41 zaraženom osobom u šest mjesta, izvijestili su iz županijskoga Stožera civilne zaštite.\nNa Braču u Nerežišćima je trenutno 20 zaraženih osoba, u Pučišćima deset, Supetru šest, Bolu troje, te po jedna osoba u Sutivanu i Milni.\nU Brodskoj-posavskoj županiji u posljednja 24 sata potvrđene su dvije novozaražene osobe te je u četiri dana otkriveno devet novooboljelih, priopćio je u ponedjeljak Stožer civilne zaštite Brodsko-posavske županije.\nDevet osoba koje su oboljele u ta četiri dana dio su skupine od dvadesetak radnika koji su se kući vratili iz Švedske.\nU županijskoj karanteni je 17 osoba - iz Bosne i Hercegovine 11, Srbije dvije, te po jedna osoba iz Švedske, Njemačke, Finske i SAD-a.\nGranična policija odlučuje o ulasku u Hrvatsku\nDodao je da je u zemlju do ponedjeljka u 13 sati ušlo 667 stranih državljana - 285 slovenskih, 20 austrijskih i 60 državljana trećih zemalja, od kojih je najveći dio iz Bosne i Hercegovine.\nNaglasio je da razgovaraju i razmjenjuju epidemiološke podatke i iskustva u dvije države kako bi se i pod kojim uvjetima mogao dozvoliti ulazak i izlazak jednih i drugih državljana preko granice, a sve će se dogovarati na razini ministara.\nIzbori: Glasanje na daljinu, nije problem ni korištenje zaštitne maske\nUpitan za predstojeće izbore i glasanje ljudi u samoizolaciji, Capak je rekao kako oni nisu bolesni iako su pod povećanim rizikom pa bi se za njih moglo organizirati glasanje na daljinu, ali da ne bi bio ni problem da pristupe glasanju uz upotrebu zaštitne maske.\nCapak je objasnio da se upute HZJZ-a za škole i vrtiće mogu primijeniti i na izvannastavne aktivnosti, ali odluka o njihovu početku je na resornom ministarstvu.


(VIDEO) "Narod odlučuje" zabrinut jer Vlada odugovlači referendumsku inicijativu\n“U Zakonu o referendumu nigdje nije napomenuto koje tijelo obavlja sve predrefendumske procese, i to je manjkavost zakona. Stoga smatramo da taj posao treba obavljati DIP kao neovisno i nepristrano tijelo, a ne Vlada, odnosno Ministarstvo uprave, koji su taj proces do sada kompromitirali svojim postupcima, izjavama i ponašanjem”, kaže Mlinarić.\nZnamo da je veliki posao prebrojavati tolike potpise, ali članovi GI su u dva tjedna prebrojali sve potpise i utvrdili točan broj, pa vjerujemo da tijela poput DIP-a koja imaju resurse i kapacitete, mogu to obaviti u što kraćem roku, dodao je.\nMlinarić je ponovio da su referendum i svi prijedlozi Inicijative potpunosti u skladu s modernim europskim demokratskim standardima, posebno s prijedlogom Venecijanske komisije da za organiziranje referenduma mora biti zaduženo neovisno tijelo. Hina


LAG-Srijem - Poziv gradovima i općinama za izgradnju sortirnica\nPoziv gradovima i općinama za izgradnju sortirnica\nNa ovaj poziv se mogu javiti sve jedinice lokalne samouprave, koje projekte mogu pripremati samostalno ili u suradnji s drugim jedinicama lokalne samouprave kako bi osigurale dostatan kapacitet postrojenja i njegov održivi rad. Postotak EU sufinanciranja projekata je maksimalno 85%, a najviši iznos koji se može dodijeliti po projektu je 50 milijuna kuna.\nRok za dostavu projektnih prijedloga je 30. lipnja 2020. godine, a maksimalno trajanje provedbe projekta je 24 mjeseca. Izgradnja i/ili opremanje ovih postrojenja uključuje projektiranje, građevinske radove i nadzor radova, opremanje postrojenja za sortiranja, tehničku pomoć za upravljanje projektom te aktivnosti promidžbe i vidljivosti.\nViše informacija na: https://mzoe.gov.hr/vijesti/gradovima-i-opcinama-za-izgradnju-sortirnica-na-raspolaganju-350-milijuna-kuna/5494


RTS :: Vlada Nemačke: Budite fini prema Kanađanima, zamislite da oni nas pobede u fudbalu\nPjongčang 2018 Vlada Nemačke: Budite fini prema Kanađanima, zamislite da oni nas pobede u fudbalu\nsubota, 24. feb 2018, 14:33 -> 14:37\nHijerarhija je razrušena u muškom hokeju kada je Nemačka savladala Kanadu (4:3) u polufinalu turnira na Zimskim olimpijskim igrama. Postojbina ovog sporta nije navikla na poraze - posebno ne od relativnih autsajdera - zbog čega im je sve to dodatno teško palo. Toliko, da je u proces tešenja morala da se uključi i vlada Republike Nemačke...\nNeigranje u finalu znači da će Kanađani zabeležiti najgori rezultat na olimpijskom turniru u poslednjih 12 godina.\nNemačka nikada nije dosegla dalje od bronze na ovom turniru, jednom 1932. godine, drugi put kao Zapadna Nemačka 1976. godine. Na igre u Sočiju se nisu ni kvalifikovali, a na šest turnira koji su im prethodili nikada se nisu popeli dalje od šestog mesta.\nIpak, pobedili su, što je izazvalo mnogo više tuge u Kanadi nego sreće u Nemačkoj (ipak, vredi istaći, Bastijan Švajnštajger je sa posebnim entuzijazmom proslavio trijumf, što je i podelio sa svojim pratiocima na Tviteru, uz prigodan ushićeni video-klip).\nMinistarstvo spoljnih poslova Nemačke stoga je, i sama na Tviteru, izdalo savet nemačkim državljanima kako da se ponašaju u Kanadi u narednim danima.\n„Nemci u Kanadi bi trebalo da pokažu veliku dozu empatije. Budite prijatni, nemojte da likujete, grlite ljude, častite ih toplom čokoladom. Samo zamislite kako biste se vi osećali kada bi nas Kanada pobedila u fudbalu", navodi se u tvitu.\n(nedelja, 25. feb 2018, 12:39)\nПрваци света у свим дисциплинама! [neregistrovani]\n(nedelja, 25. feb 2018, 05:34)\n(nedelja, 25. feb 2018, 00:16)\n(subota, 24. feb 2018, 23:18)\n(subota, 24. feb 2018, 21:18)\n(subota, 24. feb 2018, 21:02)\n(subota, 24. feb 2018, 20:07)\n(subota, 24. feb 2018, 19:28)\n(subota, 24. feb 2018, 18:10)


Bivši francuski premijer pod istragom – Nadlanu.com\nPARIZ, 4. februara 2010. (Beta-AFP) - Francusko tužilaštvo otvorilo je preliminarnu istragu o optužbama za korupciju u finansiranju predsedničke kampanje bivšeg premijera desnice Eduara Baladira 1995. godine.\nTužilaštvo je otvorilo istragu početkom februara na osnovu optužbi koje je uputilo šest porodica Francuza žrtava atentata u pakistanskom gradu Karačiju od 8. maja, koje tvrde da je atentat povezan sa korupcijom u dobijanju posla prodaje podmornica.\nU tom napadu poginulo je 14 ljudi, uključujući 11 Francuza koji su radili na gradnji podmornica koje je Francuska prodala Pakistanu. Pakistanski istražitelji su prvobitno usmerili istragu na Al Kaidu ali kasnije su počeli da ispituju tvrdnje da su napad izveli neki pakistanski zvaničnici ogorčeni što im Francuska nije plaćala provizije obećane za posao prodaje podmornica.\nPrema tim tvrdnjama jedan deo mita završio je u fondovima predsedničke kampanje premijera Eduara Baladira, 1995. godine za predsedničke izbore koje je na kraju osvojio njegov tadašnji rival Žak Širak. Baladir je već odbacio kao "potpuno neosnovane" tvrdnje da je bilo ilegalnog finansiranja njegove kampanje i rekao da je spreman da razgovara sa sudijom koji ispituje napad u Karačiju.\nCENE I DO 100.000 EVRA: Na aukciji retki predmeti iz Diznilenda


BH Mreža - Besplatno podizanje gotovine na više od 150 bankomata\nDomaće banke u bh. mreži bankomata\nPet bosanskohercegovačkih banaka: ASA Banka, Bosna Bank International (BBI), Privredna banka Sarajevo (PBS), Union Banka i Vakufska banka, omogućile su svojim klijentima besplatno podizanje novca na više od 150 bankomata širom BiH.\n"Objedinjavanjem bankomata naših pet banaka u BH Mrežu, omogućili smo lakši pristup novčanim sredstvima građanima BiH na cijeloj teritoriji naše zemlje. Korisnici debitnih kartica domaćih banaka mogu besplatno podizati novac na više od 150 bankomata u BiH, što značajno olakšava njihove finansijske transakcije. U odnosu na druge bankarske grupacije u BiH. BH Mreža nalazi se na trećem mjestu po veličini, što naše članice čini najpristupačnijim bankama za svoje klijente, bilo kada i bilo gdje", istakli su predstavnici Union Banke, BBI, ASA Banke, Vakufske banke i PBS banke.\nBesplatno podizanje novca na više od 100 bankomata BH mreže\nTrg Heroja 10/2\nTelefon: +387 33 722 200\nFax: +387 33 722 202


Čudima nikad kraja - Daniela Bakić | Knjiga.ba knjižara\nPisac: Daniela Bakić\nNastavak vašeg omiljenog Dnevnika čuda Dude Alapače. U svojoj novoj knjizi Čudima nikad kraja Daniela Bakić nastavlja da prati doživljaje svoje rasejane i beskrajno duhovite junakinje Dude Alapače. Nešto zrelija ali podjednako istrajna i hrabra, Duda uspešno odoleva svim nedaćama i problemima sa kojima se suočava svaka porodična žena u svojim četrdesetim. „Duda Alapača je heroina našeg doba, žena nalik mnogima koje žive početkom XXI veka u Srbiji! Daniela piše sa mnogo topline i razumevanja prema ženi – ne mogu reći običnoj – jer nijedna žena koja danas radi, brine o svojoj porodici i podiže decu – nije obična. Stiče se utisak da Duda ponekad piše za šporetom, a ponekad u nekom ofisu, u bakinom dvorištu ili iz prvog reda neke modne revije. Bosa ili na štiklama, sa velikim osmehom ili suzama u očima, ona ne napušta svoj jedinstveni i duhoviti izraz koji razoružava njene poklonike.“ Lidija Ćulibrk, urednica časopisa Lepota i zdravlje


Program Marija Skodovska Kiri: podrška za 100.000 izvrsnih istraživača sa snažnim fokusom na razvoj karijere u nauci među ženama – UkljucisEU\nUtorak, 07 Mart 2017 / Published in Vijesti\nKomesar za obrazovanje, kulturu, omladinu i sport Tibor Navračič je izjavio: „Uoči obilježavanja Međunarodnog dana žena, posebno sam ponosan na to što program Marija Sklodovska Kiri poklanja veliku pažnju rodnoj ravnoteži budući da je među stipendistima ovog programa preko 40 posto žena.”\nEvropska unija 7. marta obilježava dodjelu 100.000-te stipendije u okviru programa Marija Sklodovska Kiri. U cilju obilježavanja ove prekretnice u istoriji pomenutog programa, odabrano je 30 perspektivnih istraživača koji će predstaviti aktivnosti EU posvećene izvrsnosti i globalnoj mobilnosti u nauci. Udio učesnica u programu je od njegovog pokretanja prije 20 godina bio izuzetno visok, a 18 od pomenutih 30 odabranih istraživača su žene.\nTibor Navračič, komesar za obrazovanje, kulturu, omladinu i sport je rekao: „Obilježavanje dodjele 100.000-te stipendije je sjajan trenutak da se podsjetimo značaja ovog programa koji pruža podršku našim najboljim istraživačima koji se bave rješavanjem društvenih izazova u Evropi. Program Marija Sklodovska Kiri je utro put za buduće generacije ženskih istraživača. Uoči obilježavanja Međunarodnog dana žena, posebno sam ponosan na to što program veliku pažnju posvećuje rodnoj ravnoteži budući da je među stipendistima ovog programa preko 40 posto žena što ga čini najuspješnijim elementom programa Horizon 2020 u pogledu rodne ravnopravnosti.”\nTrideset odabranih istraživača predstavlja 100.000 stipendija koliko je u okviru programa dodijeljeno u protekle dvije decenije. Grupu čini 28 državljana EU, po jedan iz svake države članice, te po jedan istraživač iz Kolumbije odnosno sa Novog Zelanda. Teme njihovih istraživanja obuhvataju širok spektar, počev od rješavanja posljedica klimatskih promjena preko revolucionarnih otkrića u oblasti istraživanja raka, do sprečavanja nasilne radikalizacije. Odabrani istraživači posjeduju izuzetan potencijal: naime, u okviru prošlogodišnjeg poziva za dodjelu individualnih stipendija, njihove prijave su ocijenjene maksimalnom ocjenom. Ukupan broj prijava je bio 8.916, od čega je skoro 1.200 prijedloga dobilo finansijsku podršku.\nPružanjem prilike istraživačima da odu u inostranstvo i pružanjem podrške saradnji između institucija i industrije, program Marija Sklodovska Kiri igra ključnu ulogu u jačanju istraživačkih i inovativnih kapaciteta Evrope. Stipendije EU su ključan podsticaj za razvoj naučne karijere, dok istovremeno istraživačima daju priliku da kroz unapređenje znanja i razvoj inovacija poboljšaju život građana.\nProgram Marija Sklodovska Kiri, nazvan po dvostrukoj dobitnici Nobelove nagrade poljsko-francuskog porijekla koja se proslavila radom na proučavanju radioaktivnosti, pruža podršku izvrsnim istraživačima u svim fazama njihove karijere bez obzira na nacionalnu pripadnost. Program je otvoren za sve domene istraživanja od fundamentalnih istraživanja do tržištima prilagođenih i inovativnih usluga. Podnosioci prijava (pojedinci i/ili organizacije) imaju punu slobodu izbora oblasti istraživanja i inovacija.\nCilj programa je da istraživačima pruži neophodne vještine i međunarodno iskustvo za razvoj uspješne karijere, bilo da se radi o karijeri u privatnom ili javnom sektoru. Program Marija Sklodovska Kiri je ključni element programa Horizon 2020, programa EU za istraživanje i inovacije. Tokom aktuelnog perioda finansiranja (2014-2020) i sa budžetom od 6,2 milijarde evra, očekuje se da program Marija Sklodovska Kiri podrži oko 65.000 istraživača.\nPoziv za podnošenje prijedloga za 2017. za pojedinačne stipendije će biti otvoren narednog mjeseca, a njegov budžet će iznositi skoro 249 miliona evra.\nPreuzeto sa: http://europa.ba/?p=48107\nEvropski komesar: Nema povratka viza građanima Balkana


Saradnja između sportskog brenda 4F i Olimpijskog komiteta Srbije - ATA Stars\nSaradnja između sportskog brenda 4F i Olimpijskog komiteta Srbije\nHome/cVesti - sportovi/Olimpizam/Saradnja između sportskog brenda 4F i Olimpijskog komiteta Srbije\nOlimpijska kolekcija koju je dizajnirao 4F za srpske olimpijce biće predstavljena u Beogradu\nTokom predstojećih Olimpijskih igara u Riju 2016, olimpijci Srbije će nositi specijalnu Olimpijsku kolekciju, koju je dizajnirao 4F, evropski sportski brend koji se dinamično širi. Ova kolekcija je rezultat saradnje između Olimpijskog komiteta Srbije i poljske kompanije OTCF, u čijem je vlasništvu brend 4F. Saradnja je zvanično uspostavljena u januaru ove godine, potpisivanjem Ugovora o partnerstvu kojim su proizvodi ove kompanije postali zvanična oprema Olimpijskog tima Srbije za Olimpijske igre u Riju 2016, kao i Zimske olimpijske igre u Pjong Čangu 2018. godine.\nPovezana vest: Tojota novi globalni olimpijski sponzor\nOlimpijska kolekcija tima Srbije koju je kreirao dizajnerski tim kompanije 4F sastoji se od tri linije proizvoda: paradne uniforme za ceremoniju otvaranja Olimpijskih igara, opreme za trening i za slobodno vreme, zajedno sa širokim spektrom dodatne opreme, od obuće do prtljaga. Čitava kolekcija biće zvanično predstavljena u Beogradu, 24. maja, na modnoj reviji Olimpijske kolekcije u Jugoslovenskoj kinoteci.\nGospodin Vlade Divac, predsednik Olimpijskog komiteta Srbije, je povodom saradnje između Olimpijskog komiteta Srbije i brenda 4F izjavio:\n-Kao predsedniku Olimpijskog komiteta Srbije i bivšem olimpijcu, veoma mi je drago što će naši sportisti imati priliku da nose opremu vrhunskog kvaliteta i dizajna, specijalno kreiranu za njih. To je nešto što oni svakako zaslužuju. Takođe, drago mi je što će građani Srbije imati mogućnost da kupe majice, dukserice i trenerke iz Olimpijske kolekcije, jer svi znamo koliko to ljudi vole.\nPovezana vest: OI 2016, Tijana Bogdanović ponosna zbog medalje, razočarana ishodom\nOlimpijska kolekcija tima Srbije biće predstavljena na modnoj reviji Olimpijske kolekcije u Beogradu. Ovim povodom g. Klaja, direktor kompanije OTCG, je izjavio:\n-Godinu i po dana smo radili na Olimpijskoj kolekciji tima Srbije i drago nam je što ćemo je predstaviti srpskoj javnosti na modnoj reviji Olimpijske kolekcije. Kao zvaničnu opremu Olimpijskog tima Srbije, proizveli smo 80 ženskih i 230 muških kompleta za sportiste, trenere i ostale ljude iz Olimpijske delegacije. Svaki komplet sadrži 30 komada odeće, 3 para obuće i 15 dodataka. Želeo bih da pozovem građane Srbije da pronađu i pogledaju Olimpijsku kolekciju u Đak radnjama u okviru 4F kutaka.\nPored Olimpijske kolekcije tima, u Srbiji će takođe biti dostupna i 4F maloprodajna kolekcija, koja se sastoji od skin, dry, shell, warm i shield linija, sa različitim funkcijama koje pružaju udobnost i čvrstinu, omogućavaju prenos vlage i parapropusnost, kao i termalnu i zaštitnu funkciju.\nBy ATA Stars Redakcija|2016-05-23T21:17:53+01:00maj 22nd, 2016|Olimpizam|0 Comments


Govor zamjenika predsjedavajućeg Vijeća ministara i ministra sigurnosti..\nGOVOR ZAMJENIKA PREDSJEDAVAJUĆEG VIJEĆA MINISTARA I MINISTRA SIGURNOSTI BOSNE I HERCEGOVINE TARIKA SADOVIĆA, NA KONFERENCIJI O STRATEGIJI INTEGRISANOG UPRAVLJANJA GRANICOM U BIH – PODRŠKA IMPLEMENTACIJI AKCIONOG PLANA, ODRŽANOJ U SARAJEVU, 4.02 2009. GODINE\nSrdačno vas pozdravljam u ime Ministarstva sigurnosti Bosne i Hercegovine i u svoje ime.\nDozvolite mi da vam se iskreno zahvalim što ste se odazvali na ovu Konferenciju, jer vaš dolazak razumijemo kao izraz spremnosti da nam pomognete u provođenju veoma značajnog dokumenta, koji se zove – Akcioni plan za provođenje Strategije integrisanog upravljanja granicom u Bosni i Hercegovini.\nOno što žele građani svake države je opća i lična sigurnost. Granična sigurnost je jedan od stubova sigurnosti u Bosni i Hercegovini, ali i bitna kockica u mozaiku regionalne i evropske sigurnosti. Bosna i Hercegovina treba otvorene, kontrolirane i sigurne granice, zato što trebaju građanima ove zemlje. Trebaju nam i zbog ispunjavanja uslova za ostvarenje euroatlanskih aspiracija BiH.\nMinistarstvo sigurnosti Bosne i Hercegovine, svjesno je ovih činjenica i spremno je, skupa sa svim nadležnim institucijama i organima vlasti, da predano radi na ispunjavanju svojih obaveza. Međuagencijska i međunarodna saradnja je nasušna potreba svih.\nPodsjetimo se, da je inoviranu Strategiju i Akcioni plan, usvojilo Vijeće ministara BiH 10. jula 2008. godine. Izradi inovirane Strategije, prethodila je Analiza stanja i potreba koja je potom, komparirana sa standardima i praksom država članica Evropske unije.\nStrategija za integrisano upravljanje granicom je koncipirana na tronošcu, čiji su stubovi:\n1. Saradnja unutar službi;\n2. Saradnja između svih službi, nadležnih za provođenje poslova vezanih za granicu i\n3. Međunarodna saradnja.\nStrategija, sadrži ciljeve i zadatke za Graničnu policiju, Upravu za indirektno oporezivanje, veterinarske, fitosanitarne, tržišne i sanitarne inspekcije, kao i smjernice vezane za migracije, vize i azil.\nStrateški koncept je otvoren za uključivanje i drugih državnih tijela, ukoliko je to potrebno za postizanje ciljeva. Ključ uspjeha, nalazi se u integriranju unutarinstitucionalnih, međuinstitucionalnih i međunarodnih sistema upravljanja poslovima, povezanim sa granicom sa jasnim ciljevima: otvorenih, kontroliranih i sigurnih granica.\nFunkcionalniji i efikasniji sistem upravljanja granicom, više nego što je sadašnji, trebao bi rezultirati bržim i sigurnijim prekograničnim prometom lica i roba, manjim stepenom prekograničnog kriminala, boljom kontrolom prelaska i kraćim zadržavanjima, boljim uslovima za rad zaposlenih itd. Veća granična sigurnost znači veću ukupnu sigurnost BiH.\nRok za postizanje strateških ciljeva (kratkoročnih, srednjoročnih i dugoročnih) je pet godina. Procjena ukupnih troškova, iznosi oko 200 miliona KM.\nNajveći dio troškova će biti pokriven iz budžeta bh. institucija, ali znamo da to neće biti dovoljno.\nDanašnja Konferencija je dobra prilika da vam prezentiramo Strategiju integrisanog upravljanja granicom u BiH, odnosno Akcioni plan implementacije tj. započete i planirane aktivnosti svih agencija, uključenih u njegovu implementaciju. Timovi naših ljudi, uz pomoć međunarodnih eksperata, dugo su radili na ovim dokumentima. Odajem im priznanje za njihov trud.\nMinistarstvo sigurnosti ima koordinirajuću ulogu u provedbi obaveza iz Akcionog plana u oblasti „Saradnja između službi“, ali ima dio obaveza i na drugim nivoima saradnje. Vijeće ministara BiH je formiralo Državnu komisiju za integrisano upravljanje granicom, sastavljenu od čelnika relevantnih državnih institucija, u čijim su nadležnostima poslovi vezani za granicu. Posao koji nas čeka je ogroman. Bez pomoći naših prijatelja, sve će biti puno teže i složenije.\nMinistarstvo sigurnosti BiH želi da intenzivira saradnju u ovoj oblasti, kako sa ambasadama u BiH, tako i sa međunarodnim organizacijama. Zajednički rad i partnerski odnos u obavljanju brojnih aktivnosti, koje su utvrđene ovim dokumentima, biće obostrano korisni.\nPomoć u nabavci opreme, sredstava, angažman eksperata, stalne edukacije ili neki drugi način pomoći, biće nam dobrodošli.\nDo sada smo imali svesrdnu pomoć Evropske komisije u BiH, IOM-a, DCAF-a i drugih međunarodnih organizacija, kao i bilateralnu pomoć mnogih zemalja članica Evropske unije. Želim da im se zahvalim na onome što su uradili za ovu zemlju. Zahvaljujem i svim ostalim učesnicima ove Konferencije. Želim vam uspješan rad.