Protiv zakona DSS, SNS i SRS\nProtiv zakona DSS, SNS i SRS 07.Jun.2011, 07:35, Izvor: B92\nBeograd -- Podršku zakonskom predlogu o finansiranju političkih aktivnosti, koji je uslova za članstvo Srbije u EU, u skupštinskoj raspravi najavile su vladajuće stranke.LDP je saglasan sa vladajućom većinom, ali ima određene primedbe na predlog zakona, dok SNS, DSS, SRS kritikovale to rešenje.Potpredsednik i poslanik DS Jelena Trivan je ukazala na manjkavost aktuelnog >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << zakona, pre svega u nedostatku kaznenih odredbi. On smatra da bi trebalo uvesti strože kazne, kao što su uskraćivanje prava na finansiranje iz budžeta.Socijalisti će, kako je najavio poslanik Milisav Petronijević, podržati predložena rešenja, iako će do kraja rasprave izneti predloge i sugestije kako da taj tekst bude poboljšan.Lider LDP Čedomir Jovanović najavio je podršku predloženim zakonskim rešenjima, iako, kako je rekao, ima dosta primedbi na pojedine odredbe, među kojima je i polaganje izbornog jemstva u visini sredstava koje stranka treba da dobije za finansiranje izborne kampanje.Jovanović je napomenuo da zakon, čije je donošenje jedan od uslova za dobijanje statusa kandidata, nije krajnji ogovor na odnos politike i biznisa, već da je za to neophodna celovita reforma.I DSS je iznela brojne primedbe na predložena rešenja, navodeći da je Srbiji potreban ovakav zakon, ali da predloženi akt neće otkloniti korupciju, niti uticaj neformalnih grupa na političke subjekte.Za radikale predloženi zakon nije primenjiv i za cilj ima da "obezbedi dominaciju DS", a podneli su oko 40 amandmana.Predsednik SNS Tomislav Nikolić kritikovao je što predloženim zakonom nisu uređena pravila finansiranja izbora za predsednika države, navodeći da se ne zna koliko novca će biti izdvojeno za tu kampanju, da li će postojati jemstvo i druga pitanja.Predložena rešenja o finansiranju političkih aktivnosti predviđaju niz novina- ukidanje ograničenja o visini sredstava iz privatnih izvora, koje pored članarine, priloga i nasledstva, čine i novi vidovi kao što su legat i zaduživanje kod banaka. Međutim, ostala je odredba prema kojoj fizičko lice može dati stranci 20 prosečnih mesečnih zarada, a pravno 200 prosečnih zarada.Radi efikasnije kontrole, kako je navedeno u obrazloženju, prilozi se daju isključivo uplatom preko tekućeg računa davaoca, uz obavezu političke stranke da evidentira svaki prilog, kao i da ga javno objavi na stranačkom sajtu.Iz budžeta Srbije predviđeno je da se izdvoji 0,15 odsto za redovni rad političkih stranaka, a za finansiranje troškova izborne kampanje iz javnih izvora u godini u kojoj se održavaju izbori određuju se sredstva u iznosu 0,1 odsto rashoda budžeta.Ukoliko stranka ne osvoji 1 odsto glasova, vraća novac državiObrazlažući u Skupštini Srbije predlog zakona, ministar za ljudska i manjinska prava, državnu upravu i lokalnu samoupravu Milan Marković je rekao da će politički subjekti pod jednakim uslovima sticati finansijska sredstva, i da zakon omogućava uvid najšire javnosti u izvore finansiranja političkih subjekata i njihovih aktivnosti."Zakon sadrži i instrumente prinude, osnosno kažnjavanja, u slučaju da neko ne poštuje njegove odredbe", rekao je Marković.Marković je rekao da je predviđeno da se članarina uplaćuje isključivo sa tekućeg računa člana političke stranke, osim za iznos do 1.000 dinara na godišnjem nivou, kada se može platiti u gotovini ili putem uplatnice.Zakonom je zabranjeno davanje priloga političkom subjektu preko trećeg lica, prikrivanje identiteta davaoca priloga ili iznosa priloga.Jedna od najznačajnih novina zakona, naveo je ministar, jeste polaganje izbornog jemstva političkih subjekata koji nameravaju da koriste sredstva iz javnih izvora za finansiranje izborne kampanje.Ako politički subjekt na izborima ne osvoji jedan odsto važećih glasova, odnosno 0,2 ukoliko predstavlja stranku manjine, dužan je da ta sredstva vrati u budžet u roku od 30 dana.U cilju efikasnije kontrole finansiranja troškova izborne kampanje, predviđena je obaveza političkog subjekta da otvori poseban račun za evidentiranje prikupljenih sredstava i troškova izborne kampanje.Propisano je i da krivično delo predstavlja pribavljanje sredstava za finansiranje političkih subjekata protivno odredbama zakona za šta je kazna zatvor od tri meseca do tri godine, kazao je Marković.On je dodao da je novim rešenjima data je mogućnost izricanja posebnih mera koje podrazumevaju gubitak prava na dobijanje sredstava iz javnih izvora za finansiranje političkog subjekta.Dragan Šormaz (Foto: Beta)Usvajanje tog zakona jedan je od uslova Evropske komisije za davanje pozitivnog mišljenja na zahtev Srbije za članstvo u EU.Podršku tom zakonskom predlogu najavile su stranke vladajuće većine, dok je opozicija protiv predloženih rešenja. Druga tačka dnevnog reda, predložene izmene Zakona o akcizama predviđaju da za sve vrste motornih benzina ubuduće važi jedinstvena akciza od 49,5 dinara za litar, a za dizel goriva 37 dinara za litar.To znači da se akcize na sve vrste motornih benzina usklađuju, tako da će niže biti povećane za 4,5 dinara po litru za motorne benzine, a za dva dinara po litru za dizel goriva.Inače, ovogodišnje prvo vanredno zasedanje parlamenta održano je od 21. do 28 februara.Skupština je redovno prolećno zasedanja završila 25. maja ove godine usvajanjem 17 zakonskih predloga i drugih akata, medju kojima i izmene Zakona o izboru narodnih poslanika, kojima je ukinuta praksa blanko ostavki.Usvajanje tog zakona jedan je od uslova Evropske komisije za davanje pozitivnog mišljenja na zahtev Srbije za članstvo u EU.Druga tačka dnevnog reda, predložene izmene Zakona o akcizama predviđaju da za sve vrste motornih benzina ubuduće važi jedinstvena akciza od 49,5 dinara za litar, a za dizel goriva 37 dinara za litar.To znači da se akcize na sve vrste motornih benzina usklađuju, tako da će niže biti povećane za 4,5 dinara po litru za motorne benzine, a za dva dinara po litru za dizel goriva.Inače, ovogodišnje prvo vanredno zasedanje parlamenta održano je od 21. do 28 februara.Skupština je redovno prolećno zasedanja završila 25. maja ove godine usvajanjem 17 zakonskih predloga i drugih akata, medju kojima i izmene Zakona o izboru narodnih poslanika, kojima je ukinuta praksa blanko ostavki.\n07.Jun.201107.Jun.2011: Politika07.Jun.2011: B92Dan pre: 06.Jun.2011Dan pre: PolitikaDan pre: B92Dan posle: 08.Jun.2011Dan posle: PolitikaDan posle: B92


sanitarije | Žute Stranice\nPočetna / Katalog / Tag "sanitarije"\nARBOR-P.B. TRGOVINA d.o.o.\nSve za gradnju ili adaptaciju od podruma do krova. - više\nTagovi: građevinski materijal, drvni proizvodi, krovišta, opekarski proizvodi, žbuke, izolacije, keramika, sanitarije, boje, lakovi, metalurgija, betoni, alati, strojevi


Ekologija i energetska ekonomičnost | Beograd živi | Beograd živi\nZaštita i unapređenje životne sredine predstavljaju osnovu i ključni preduslov da Beograd u budućnosti postane održiv, obnovljiv i otporan grad. To će se postići zaustavljanjem dalje degradacije i unapređenjem životne sredine uz očuvanje urbanih vrednosti, planskim korišćenjem prirodnih resursa, preventivnom zaštitom od svih planiranih aktivnosti koje mogu ugroziti postojeći kvalitet prirodne i životne sredine ― uz sanaciju i revitalizaciju ugroženih područja grada.\nNa inicijativu Sekretarijata za zaštitu životne sredine, Skupština grada Beograda je usvojila više strateških dokumenata od kojih je sigurno najznačajniji “Lokalni plan upravljanja otpadom grada Beograda” ― ovaj izuzetno značajan dokument usvojen je još 2011. godine ali sve do 2014. godine nije bio prepoznat kao prioritet Grada, tako da je njegova implementacija započela tek sa formiranjem Direkcije za upravljanje otpadom u okviru Sekretarijata za zaštitu životne sredine.\nLokalni plan za upravljanje otpadom.\nOsnovni cilj lokalnog plana upravljanja otpadom jeste minimizacija uticaja otpada na životnu sredinu i povećanja efikasnosti korišćenja resursa na teritoriji grada Beograda, odnosno doprinos održivom razvoju kroz razvoj sistema upravljanja otpadom koji će obezbediti kontrolu stvaranja otpada, iskorišćenje otpada i podsticanje za investiranje i afirmaciju ekonomskih mogućnosti koje nastaju iz otpada.\nDugoročni cilj lokalnog plana upravljanja otpadom je uspostavljanje sistema i organizacije upravljanja inertnim i neopasnim otpadom na način kojim se obezbeđuju najmanji rizici i opasnosti po životnu sredinu i uslovi za prevenciju nastajanja otpada, ponovo iskorišćenje i reciklažu otpada, iskorišćenje korisnih svojstava otpada, odlaganje ako ne postoji drugo odgovarajuće rešenje, kao i razvijanje svesti o upravljanju otpadom.\nOdrživost: Energija i Ekologija\nDeponija u Vinči.\nJedan od najvećih ekoloških izazova u gradu Beogradu je deponija u Vinči ― koja predstavlja crnu tačku Evrope i na kojoj se decenijama deponovalo smeće. Ova gradska vlast je zato, od trenutka kada je preuzela rukovođenje gradom, počela da se bavi ovim problemom i da traži privatnog partnera koji bi zatvorio postojeću deponiju i izgradio postrojenje za preradu otpada u toplotnu i električnu energiju.\nTokom 2016. godine počela je druga faza tendera, za koju se kvalifikovalo 5 najvećih međunarodnih kompanija u oblasti upravljanja otpadom. Tokom cele godine, tenderska komisija Grada Beograda je uz podršku Međunarodne finansijske korporacije po prvi put u Republici Srbiji uspešno sprovodila postupak konkurentnog dijaloga, koji je okončan sredinom decembra.\nOvo je najveći projekat ovog tipa koji se trenutno razvija u Evropi.\nRadi se o najvećem projektu ovog tipa koji se trenutno razvija u Evropi i koji je prvi projekat ovog tipa u Srbiji ― koji je javno podržan od strane tri najveće međunarodne finansijske institucije: Evropska banka za obnovu i razvoj, Međunarodna finansijska korporacija i Evropska investiciona banka.\nNa javni poziv javile su se najpoznatije kompanije na svetu koje se bave ovim poslom i čije će znanje biti dragoceno, tako da se očekuje da će taj dugogodišnji problem uskoro biti efikasno i dugoročno rešen.\nPostojeća deponija koja se nalazi na lokaciji u Vinči predstavlja potencijalnu ekološku katastrofu usled dugogodišnjeg odlaganja otpada i preti da ugrozi okolna naselja i Dunav. Grad Beograd je jedna od retkih metropola koja ne iskorišćava potencijalne izvore toplotne i električne energije iz tretmana i prerade otapada.\nI premda je Grad Beograd usvojio strateški dokument “Lokalni plan upravljanja otpadom grada Beograda 2011-2020” dugi niz godina nisu preduzeti značajni koraci po pitanju dugoročnog rešavanja problema upravljanja otpadom.\nRazlozi za realizaciju projekta\nProces pridruživanja Republike Srbije Evropskoj uniji i otvaranje poglavlja 27 (“Zaštita životne sredine”) ima direktan uslov rešavanje pitanja tretmana otpada u tranzicionom periodu. Projekat podrazumeva remedijaciju tela postojeće depnije, kao i otvaranje nove deponije čime će se sprečiti potencijalni efekti ekološke katastrofe koji su trenutno prisutni.\nOvim projektom dugoročno se rešava pitanje upravljanja otpadom na teritoriji grada Beograda uz zadovoljavanje visokih standarda zaštite životne sredine. Realizacije projekta odvijaće se kroz model Javno Privatnog Partnerstva čime se otvara put za realizaciju drugih kapitalnih projekata po ovom modelu i značajno uvećava atraktivnost za inostrane investicije.\nProjekat podrazumeva remedijaciju tela postojeće deponije, otvaranje nove deponije, izgradnju i usluge na postrojenju za tretman komunalnog otpada, postrojenju za tretman i skladištenje građevinskog otpada i otpada od rešenja, postrojenja za tretman otpada i otpada od rušenja, postrojenju za tretman procesne vode i postrojenju za deponijski gas.\nUkupna vrednost investicije iznosi okvirno 300 miliona evra. Ugovor je potpisan u septembru 2017. godine sa konzorcijumom koga predstavljaju SUEZ Groupe i I-Environment Investments.\nOpremanje reciklažnih centara, postavljanje kontejnera i nabavljanje opreme za sakupljanje otpada.\nRešenjem Gradonačelnika utvrđene su lokacije za formiranje 12 reciklažnih centara ― za sakupljanje i razvrstavanje reciklažnog otpada, kao i opasnog otpada iz domaćinstava. Do sada je završeno četiri, a tri su u toku postavljanja.\nTakođe, u okviru realizacije plana postavljanja kontejnera za primarnu selekciju otpada ― nabavljeno je i postavljeno 202 podzemna kontejnera za reciklažni otpada iz domaćinstva, preko 50 novih reciklažnih nadzemnih ostrva i 30.000 kanti za izdvajanje otpada iz individualnih domaćinstava, čime se uvodi novi način sakupljanja i radzvajanja otpada iz domaćinstava i ukupno povećanje reciklaže na teritoriji grada Beograda.\nTokom 2016. godine nabavljena su tri mini auto smećara i dva komunalna vozila, u 2017. godini nabavljena su još dva vozila sa bočnim utovarom i u toku je nabavka još dva vozila sa bočnim utovarom, kao i nabavka još 10 abrol kipera.\nSekretarijat za zaštitu životne sredine je 2016. godine finansirao nabavku prvih 5 električnih autobusa koji su uvedeni u saobraćaj otvaranjem linije 1EKO od naselja Belvil do Vukovog spomenika. Autobusi umesto baterije imaju superkondenzator sa garancijom od 10 godina dok je očekivani period otplate investicije 6 godina.\nPunjenje autobusa električnom energijom na okretnicama traje 6-7 minuta ― a ovi autobusi imaju veliki ekološki značaj jer ne emituju štetne gasove niti ugljen dioksid i ne stvaraju buku. Energetski su efikasni i čisti.\nPošumljavanje i zelene oaze.\nDo sada je pošumljeno više od 650 hektara šumskog zemljišta sa šumskim sadnim materijalom u saradnji sa JP “Srbija šume”, JVP “Beogradvode”, JP “Ada Ciganlija” i posađeno je više od 100.000 šumskih sadnica iz semena.\nBeograd, prema urbanističkom planu, u centru grada dobija nove i nove uređene zelene oaze. Prelepi drvoredi su zamenili parkirana kola i saobraćajnu buku na Obilićevom vencu, a duž čitave pešačke zone od ulice Carice Milice do Zmaj Jovine nišu nova stabla i zelenilo. Sredinom 2018. godine u planu je veliko uređenje parka na Topličinom vencu čime će pešačka zona dobiti još jednu zelenu oazu.\nOzelenjavanje urbanih zona Beograda nije vezano isključivo za centar ― već je u protekle tri i po godine ceo Beograd postao bogatiji za skoro 17.000 sadnica. Trenutno je oko 15% gradskih površina pod drvećem, a prema Strategiji koja je doneta na nivou Grada 2011. godine cilj je da 30% Beograda bude prekriveno zelenim površinama.\nSanacija toplane na Novom Beogradu.\nSanacija toplane na Novom Beogradu koja je započeta 2016. godine, nastavljena je i 2017. ― a planirani završetak projekta 2018. godine uključuje sanaciju i remedijaciju kontaminirane lokacije jer je ustanovljeno zagađenje zemljišta i podzemnih voda usled bombardovanja rezervoara.\nEfikasno, ekonomski podsticajno i ekološki prihvatljivo snabdevanje energijom i energentima građana i privrede je permanentan cilj Grada Beograda koji se u avgustu 2016. godine pridružio globalnim inicijativama “Akcelerator energetske efikasnosti u zgradama” i “Daljinska energija u gradovima” ― i na taj način izdvojio kao jedini grad u svetu koji je u narednih godinu dana implementirao obe inicijative.\nTrafostanica "Beograd 2020"\nNova trafostanica u beogradskom naselju Mirijevo puštena je u rad u novembru 2015. godine, a obezbediće uredno snabdevanje Beograda električnom energijom. Iako je odluka doneta još pre tri decenije, pratili su je brojni problemi, kao i promene lokacija.\nFond za energetsku efikasnost.\nGrad Beograd je početkom 2017. godine osnovao Fond za energetsku efikasnost i time postao prva lokalna samouprava u Srbiji koja ima takav fond. Fond daje Gradu osnovu za veliki projekat povećanja energetske efikasnosti u zgradama, a preko ovog Fonda biće moguće da se radi i na poboljšanju energetske efikasnosti u “Sava centru”.\nToplodalekovod Obrenovac - Novi Beograd\nGrad Beograd je potpisao Memorandum o razumevanju sa firmom PowerChina, a procenjena vrednost projekta je 207 miliona evra. Prethodno je izrađena Studija opravdanosti projekta snabdevanja grada toplotnom energijom iz termoelektrane “Nikola Tesla” u Obrenovcu. Benefiti ovog projekta jesu znatno niži troškovi gasa i smanjena zavisnost od uvoza gasa, kao i potencijalno niža cena za korisnike.\nU Beogradu je sredinom 2017. godine po prvi put uspešno održana i “Nedelja energije”, u okviru koje je održano niz skupova i aktivnosti kako za stručnu javnost tako i za građane Beograda. Cilj manifestacije je podizanje svesti o energetskoj održivosti i efikasnosti, korišćenju obnovljivih izvora energije i zaštiti životne sredine. “Nedelju energije” su otvorili gradonačelnik Siniša Mali i ministar rudarstva i energetike Aleksandar Antić.\nU toku je izvođenje radova na novom dekorativnom osvetljenju fasada Narodnog pozorišta i Narodnog muzeja ― a u završnoj pripremi je izvođenje radova dekorativnog osvetljenja zidina na Kalemegdanu, fasada na Kosančićevom vencu i u Karađorđevoj ulici, kao i osvetljenje značajnih fasada na potezu od Slavije do Kalemegdana. Takođe, ove godine novogodišnja rasveta postavljena je na 51 lokaciji što je skoro duplo više u odnosu na prethodnu godinu kada su dekorativno bile osvetljene 24 lokacije. Prema usvojenoj knjizi standarda sve fasade koje se rekonstruišu u primarnim saobraćajnicama i zaštićenim celinama moraju da budu osvetljene led rasvetom.


[ 473 Posta ] Idi na stranicu Prethodni 1 ... 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19 Sledeća\nPoslato: 26.10.2015. 09:25:28\nPoslato: 26.10.2015. 12:24:58\nA gde će objaviti potrebne informacije za upis: "Подаци о уплати за индекс и обрасце, прву рату школарине и функционисање Универзитета у Београду" ?\nIli su već objavili?\nProverila sam na svom onlajn profilu, nema ničega.\nPoslato: 26.10.2015. 12:30:27\nPridružio se: 22.07.2015. 13:16:10\nSve je vec objavljeno u rasporedu upisa kandidata koji su na budzetu\nPoslato: 26.10.2015. 12:33:15\nSto se tice rata, ima i to napisano u konkursu, mada je najbolje sacekati da objave raspored kandidata koji su na samofinansiranju\nPoslato: 26.10.2015. 12:34:28\nZa smer menadzment I rata iznosi 58.000\nPoslato: 26.10.2015. 13:55:11\nHvala, InaKatar, to sam tražila.\nAli kada uplaćujemo ratu, valjda treba da imamo sopstveni poziv na broj, ne?\nPoslato: 26.10.2015. 15:42:16\nDa li neko zna za izvod iz matične knjige da li može onaj što važi duže od 6 meseci?\n(nisam trenutno uz papire, ali nešto mislim da to postoji i da imam neki gde je udaren pečat da važi trajno, valjda nisam pobrkala lončiće, dugo nisam vadila ta prokleta dokumenta i svaki put zaboravim)\nTakođe, ako moram da vadim novi izvod, da li neko zna da li za mene važi da mogu u bilo kojoj opštini u Bg da izvadim ako sam rođena u Bg, ali sam prijavljena da živim na adresi van Bg? Jel mogu u tom slučaju da odem u bilo koju opštinu u okviru Bg, i na licu mesta dobijem uplatnice, uplatim, i vratim se po papire?\nPoslato: 26.10.2015. 15:57:41\nMožeš bilo gde da izvadiš izvod!!\nPoslato: 26.10.2015. 16:07:58\nLjudi, da li je potreban izvod na uvid ili njima ostaje? Isto i za diplomu i dodatak istoj... Super je sto su postavili obavestenje za samofinansiranje, a sutra treba da pocne upis.. Rekli danas do 12, i nista... Vrh!\nPoslato: 26.10.2015. 16:13:16\nČudi me da nema rasporeda za upis samofinansirajućih studenata, a prema konkursu, sutra treba da počne upis.\nPoslato: 26.10.2015. 16:30:06\nFakultet organizacionih nauka, a ni slovo od organizacije....najjace bi bilo da napisu veceras da je sutra u 12 upis..\nPoslato: 26.10.2015. 16:40:28\nVidi se da niste završili osnovne na FONu\nPolako, navićićete se, nemojte se džabe nervirati\nNe znam kako je za master ali na osnovnim je ostajalo njima. Nisam 100% sigurna za izvod iz matične ali diploma iz srednje/gimnazije je ostajala kod njih dok ne diplomiraš, a ako ti zatreba u međuvremenu za nešto vrate ti je privremeno.\nPoslato: 26.10.2015. 17:09:34\nLjudi, može li neko da mi kaže kako funkcioniše ovlašćenje da me neko drugi upiše ako ne bude mogao doći na upis?\nDa li postoji neki formular predefinisan ili jednostavno na papiru da napišem nešto u formi ovlašćenja i tako pošaljem?\nPoslato: 26.10.2015. 17:44:59\nPridružio se: 14.10.2015. 19:44:25\nOni ladno I dalje nista ne kace.....strasno..\nPoslato: 26.10.2015. 18:05:54\nPosle 188 poziva danas izmedju 15 i 16h (ali bukvalno, ne lazem vas) sam otisao na master sluzbu da bi mi lik rekao bice broj preostalih mesta do kraja dana. Tako da znate, ko ima neki alkohol neka pocne da pije\nPoslato: 26.10.2015. 18:36:36\ndjoleasterix je napisao:\nPoslato: 26.10.2015. 20:42:07\nDa li postoji neki formular predefinisan ili jednostavno na papiru da napišem nešto u formi\novlašćenja i tako pošaljem?\nIdeš u sud i daš ovlašćenje ko će da preda dokumenta za tebe,plaćaš taksu ,a ovlašćenje možeš da pronadješ na internet i kopiraš u 2 primerka!!!\nPoslato: 26.10.2015. 20:43:47\nStevoviceva je napisao:\nPosle 188 poziva danas izmedju 15 i 16h (ali bukvalno, ne lazem vas) sam otisao na master sluzbu da bi mi lik rekao bice broj preostalih mesta do kraja dana. Tako da znate, ko ima neki\nalkohol neka pocne da pije\nDa nisi pitao kad će da počne upis samofinansirajućih studenata!\nPoslato: 26.10.2015. 20:44:55\nNe znam kako je za master ali na\nosnovnim je ostajalo njima. Nisam 100% sigurna za izvod iz matične ali diploma iz srednje/gimnazije je ostajala kod njih dok ne diplomiraš, a ako ti zatreba u međuvremenu za nešto vrate ti je privremeno.\nVeć mi je sve jasno,ko dan!!!\nPoslato: 26.10.2015. 20:45:42\nMislim da sve njima ostaje u dokumentaciji!!\nPoslato: 26.10.2015. 20:47:09\nMilenadiao je napisao:\nKad izadje raspored tu će objaviti br.žiroračuna i poziv na broj!!tako da ostaje još da čekamo!!!\nPoslato: 26.10.2015. 20:57:58\nhttp://www.fon.bg.ac.rs/downloads/2014/ ... _mesta.pdf\nPoslato: 26.10.2015. 21:19:26\nDa li je moguce da se upise ISiT na budzet pa da se prebaci na Racunarske Nauke npr?\nPoslato: 26.10.2015. 22:05:11\n@Shokica, mislim da to nije moguće, u dokumentima od prošlogodišenjg uspisa negde se nalazi stavka gde piše da posle upisa nije moguće menjanje izabranog modula.\nPoslato: 26.10.2015. 22:14:30\nDa, video sam i ja to ..\nPostoji dobra sansa da odustanem od budzeta za Informacione sutra da bih upisao Racunarske Nauke, tako da ko je odmah ispod crte neka dodje u slucaju da se odlucim za to.


Ministar Vulin: Bezbedne i mirne ulice cilj i policije i lokalne samouprave - Radio televizija Pančevo\nMinistar Vulin: Bezbedne i mirne ulice cilj i policije i lokalne samouprave\n20. jula 2021. 20. jula 2021. 0130\nMinistar unutrašnjih poslova Republike Srbije Aleksandar Vulin u okviru posete Policijskoj upravi Zrenjanin održao je radni sastanak sa gradonačelnikom Zrenjanina, članovima Saveta za bezbednost saobraćaja Grada Zrenjanina i predstavnicima Policijske uprave u Zrenjaninu.\n„Kao što vidite sigurne i mirne ulice u Zrenjaninu nisu samo cilj pripadnika ove policijske uprave, već i lokalne samouprave, a o tome svedoči dobra i temeljna saradnja između policije i lokalne samouprave u ovom gradu. Hvala gospodinu gradonačelniku i njegovim saradnicima koji su prepoznali potrebe policije i pomogli im prilikom nabavke opreme za kontrolu narkotika kod učesnika u saobraćaju. Bezbednost i sigurnost građana u saobraćaju je naš zajednički zadatak i cilj”, kazao je ministar Vulin.\n„U aprilu mesecu, kojim počinje sezona vožnje dvotočkaša u okviru akcije “Kaciga glavu čuva”, održano je predavanje na temu bezbednosti u saobraćaju, a mladim motoristima su podeljene kacige i zaštitna oprema koju je obezbedio Savet za bezbednost saobraćaja Grada Zrenjanina.\nTakođe, na inicijativu Policijske uprave Zrenjanin realizovana je edukacija poljoprivrednika o bezbednosti učešća traktora i poljoprivredne mehanizacije u saobraćaju i tom prilikom je uručeno 80 žutih rotacionih svetala i 80 oznaka za spora vozila. I pripadnici policije i lokalna samouprava u Zrenjaninu čine sve da građani budu bezbedni i sigurni”, poručio je gradonačelnik Zrenjanina Salapura, koji se srdačno zahvalio ministru Vulinu na poseti.\nU Srbiji 189 novozaraženih korona virusom\nVučić obišao Beograd na vodi: Kula Beograd će biti novi simbol cele Srbije\nNikoleta Dragaš 15. juna 2020. 28. avgusta 2020.\nMirović: U Kovinu neće biti liste čekanja za vrtiće od oktobra\nNikoleta Dragaš 27. avgusta 2019. 27. avgusta 2019.\nNovak Đoković i zvanično ponovo svetski “broj 1”\nZorana Stekovic 3. februara 2020. 3. februara 2020.


Indijska doktorka Bindija Gandi, koja živi i radi u Americi, nedavno je za portal "MindBodyGreen" otkrila jednostavan, ali efikasan recept za ajurvedski napitak koji pomaže da ojačamo imunitet i otklonimo upale iz organizma.\nPiše: S.M.P. 31.10.2020. 08:12\nZlatno mleko jača imunitet Foto: Profimedia\nOvaj aromatičan i zdrav napitak popularno zovu "zlatno mleko", a ova doktorka je recepturu nasledila od svoje bake.\n"Kada sam bolesna i dalje radim ono što mi je govorila baka. Napravim "zlatno mleko"", rekla je Bindija.\nGlavni sastojak napitka je kurkuma, čuveni indijski začin intezivno žute boje čija su lekovita dejstva poznata od davnina. Kurkuma ima antiseptička i antibakterijska svojstva, čisti jetru, reguliše metabolizam, utiče na raspoloženje, pomaže pri skidanju kilograma, sjajna je za psorijazu i druge kožne bolesti, ubrzava zarastanje rana...\nKurkuma je tajni sastojak ovog napitka Foto:Profimedia\n"Definitivno postoje snaga i istina u kurkumi", ističe dr Gandi i dodaje da je sledeći "tajni" sastojak "zlatnog mleka" najzdraviji med na svetu - manuka med.\nManuka med se dobija od cvetova biljke manuke koja raste na Novom Zelandu, a istraživanje iz 2010. o ovom sastojku objavljeno u Evropskom magazinu za kliničku mikrobiologiju i infektivne bolesti pokazujeda je u stanju da ubije sve patogene na koje su ga testirali. Takođe, za razliku od utiecaja antibiotika, kod ovog meda testirani patogeni nisu bili u stanju da izgrade otpornost.\nUkusan i aromatičan napitak Foto:Profimedia\nkokosovo mleko (ili neko drugo biljno mleko poput bademovog)\nmalo manuka meda\nLagano zagrejte mleko, pa dodajte kurkumu i biber. Potom sklonite sa ringle, sačekajte da se malo ohladi i dodajte med, kardamom i cimet. Promešajte i ispijte uzdravlje!\nishrana kurkuma alternativna medicina


Kako je evro promenio jednu državu za 10 godina\nSlovenija će 1. januara obeležiti deset godina otkako je uvela evro. To je na građane i ekonomiju imalo više pozitivan uticaj nego negativan, prenose mediji.\nKako je objavio državni Zavod za statistiku, životni troškovi u tom periodu povećani su za 20,2 odsto, trećinu od prosečnog porasta inflacije u evrozoni, ali su znatnije rasle i prosečne plate, za gotovo 30 odsto, piše Jutarnji list.\nKad je Slovenija 1. januara 2007. uvela evro i zamenila dotadašnji tolar u gotovinskom plaćanju i finansijskim transakcijama te iz Evropske centralne banke trezor napunila s dve milijarde evra gotovine, prosečna mesečna plata za puno radno vreme iznosila je samo 810, a danas je nešto iznad hiljadu evra.\nPrema statističkim podacima, natprosečno su porasle cene usluga, pa je "zbog evra" cena šoljice kafe u kafiću poskupela za 48 odsto, a pivo i frizerske usluge za 42 odsto.\nZa prosečnu platu se pre uvođenje evra u lokalu moglo dobiti 950 šoljica kafe, a sada oko 840, ali je dosta artikala i pojeftinilo, što se odnosi i na hranu, dok su cene nekretnina i usluga od uvođenja evra većinom rasle.\nSlovenija je evro uvela nakon što je ispunila 4 mastrihtska kriterijuma, postavši 13. zemlja Evropske monetarne unije. Bila je prva država kojoj je to pošlo za rukom među članicama koje su u EU ušle 2004. godine.\nOcenjuje se da je to znatno pomoglo internacionalizaciji privrede, jer su olakšane finansijske transakcije sa većinom država u koje izvoze slovenačka preduzeća iako su se ona na početku tužila da zbog evra više ne mogu računati na stimulativnu kursnu politiku kojom je vlada ranije podsticala izvoz.\nEvo je znatno uticao i na bonitet Slovenije, njenih preduzeća i finansijskih institucija. Kreditni rejting Slovenije podignut je na nivo koji je omogućavao vrlo niske kamate, ali i možda preterano zaduživanje, što se promenilo tek s nastupom globalne finansijske krize, a posebno krize u evrozoni. Tada je slovenački kreditni rejting smanjen četiri puta i počeo se stabilizovati tek nakon finansijske injekcije države problematične banke, krajem 2013. godine, a preduzete su i mere na smanjivanju javnog duga u BPD radi stabilizacije javnih finansija.


Miraščić: Četiri ključna prioriteta u radu dvije Vlade\n10.10.2019 / 17:09 Politika - Savjetnik premijera FBiH\nGoran Miraščić / Vijesti.ba\nVlade FBiH i RS danas su usvojile dokument "Zajedničke socioekonomske reforme za period 2019.- 2022. godina", koji predstavlja nastavak reformskih procesa.\nGoran Miraščić, savjetnik federalnog premijera Fadila Novalića, detaljno je na konferenciji za novinare u Sarajevu obrazložio usvojeni, poručivši da je u potpunosi usaglašen sa programom ekonomskih reformi, te ekonomskom politikom FBiH.\nKako je naveo, dokument je identifikovao četiri ključna sektora, odnosno prioriteta za rad Vlade FBiH i Vlade RS, kao i državni nivo.\nPrvi sektor odnosi se na ubrzani održivi ekonomski rast, povećanje konkurentnosti privrede i unapređenje poslovnog ambijenta.\n"Opisali smo trenutnu situaciju i broj mjera koje se moraju desiti u datom sektoru da bi došlo do unapređenja poslovnog ambijenta. Jedna od osnovnih mjera, što je identifikovano i u Mišljenju Evropske komisije, jeste poresko rasterećenje rada. Radi se na tome, juče možda nije bilo uspješno na Parlamentu FBiH, ali očekujemo da će se dogoditi u dogledno vrijeme. U ovom sektoru govori se i o ubrzanom ekonomskom rastu kroz putnu energetsku infrastrukturu", kazao je Miraščić.\nDrugi sektor odnosi se na depolitizaciju i povećanju učinkovitosti i efikasnosti javnih preduzeća, prenose Vijesti.ba.\n"Većina mjera će ići u smjeru unapređenja upravljanja, restrukturiranja svih nivoa sa osnovnim ciljem - povećanje efikasnosti i profitabilnosti javnih preduzeća, kao i transparentnosti i nadzora rada, gdje je Vlada FBiH već pripremila uredbu koja će se vrlo brzo naći na jednoj od njenih sjednica", precizirao je savjetnih premijera FBiH.\nTreći segment odnosi se na sveobuhvatnu reformu sektora zdravstvenog osiguranja, gdje se predviđa niz mjera.\n"Prva mjera bi bila da se u saradnji sa Svjetskom bankom izvrši mapiranje i kompletna analiza svih dugovanja, neizmirenih dugova da bi se nakon toga pristupilo donošenju uredbe Vlade FBiH koja će spriječiti dalje nagomilavanje neizmirenih obaveza i dugova, da bi se nakon toga ušlo u finansijsku konsolidaciju javnih zdravstvenih ustanova, a samim tim i sveobuhvatnu reformu zdravstvenog sektora u cilju finansijske održivosti i unapređenja kvaliteta kompletnog zdravstvenog sistema", pojasnio je Miraščić.\nČetvrti sektor odnosi se na pružanje prilika mladim, ženama i drugim ranjivim kategorijama u kontekstu posebnih kreditnih linija kako bi se maksimalno pospiješila njihova preduzetnička aktivnostž, ali i smanjio odliv stanovništva.\n"U ovom segmentu govori se i o neusklađenosti obrazovnog sistema sa tržištem rada, što će svi nivoi vlasti u okviru svojih nadležnosti pokušati provoditi", dodao je on.\nDokument odraz volje domaćih vlasti uz podršku međunarodne zajednice\nNa novinarsko pitanje je li ovo prvi put da su entitetske vlade usvojile zajednički program reformi, Miraščić je rekao da nije jer je Reformska agenda iz 2015. godine usvojena čak na zajedničkoj sjednici dvije vlade u Banjoj Luci.\n- Dakle, ovo je drugi put, s tim da su danas naravno bile odvojene sjednice - Vlada FBiH je zasjedala u Mostaru, a Vlada RS u Banjoj Luci, i donijet je identičan dokument - ističe on.\nNaveo je da su u četvrtom poglavlju agende, koje se odnosi na mlade, žene i druge ranjive kategorije, spomenute i porodilje, odnosno porodiljski fond i izjednačavanje naknada između kantona.\n- U suštini, možda ono što prethodi samom ujednačavanju tih naknada je rješavanje fiskalnih zakona, odnosno Zakona o doprinosu i Zakona o porezu ma dohodak gdje su predviđeni dodatni prihodi od nekih stvari koje dosad nisu bile oporezivane dosad, a koje bi eventualno mogle biti korištene za neku vrstu porodiljskog fonda - istakao je Miraščić.\nNovinare je zanimalo i ko je inicirao donošenje zajedničke Reformske agende. Miraščija ističe da je taj dokument nastao kao odraz sveobuhvatne volje šire društvene javnosti u BiH, prenose Vijesti.ba.\n- Odmah nakon izbora imali smo tri sastanka na kojima su učestvovale sve političke partije, predstavnici svih nivoa vlasti i međunarodne zajednice. Jedna radionica je održana u Sloveniji, druga u Međugorju, a treća u Tesliću i u suštini ovo su zaključci sa tih radionica. Otprilike smo se složili da je ovo neki pravac kojim se treba ići - pojašnjava on.\nIstiče da je i Evropska komisija u svom Mišljenju identifikovala set prioriteta socioekonomskih reformi kao nešto što BiH mora učiniti u procesu harmonizacije i približavanja evropskim integracijama.\n- Dokument je odraz volje domaćih vlasti i vrlo nam je bitno da ga podržavaju međunarodna zajednica, posebno međunarodne finansijske institucije. A i jako nam je bitno da je to okarakterisano kao pozitivna stvar i nešto što se moralo donijeti u kontekstu Mišljenja Evropske komisije - zaključio je savjetnik federalnog premijera.


Nakon hitne sednice Vlade Srbije saopšteno: "Nema mesta panici zbog zagađenog vazduha" - Valjevo\nPosted by: REDAKCIJA VALJEVSKA POSLA in Valjevo, Valjevo ima rešenje za aerozagađenje 16. January 2020.\tComments Off on Nakon hitne sednice Vlade Srbije saopšteno: “Nema mesta panici zbog zagađenog vazduha”\nVlada Srbije održala “hitan sastanak” zbog (ne)kvaliteta vazduha. Formiraće se telo koje će koordinisati rad svih državnih organa, obaveštavati javnost i predlagati i analizirati efekte mera koje Srbija sprovodi u cilju zaštite životne sredine. Ovo je zaključeno na sastanku koji je premijerka Ana Brnabić održala u juče sa predstavnicima resornih ministarstava, Kancelarije za javna ulaganja, Agencije za zaštitu životne sredine, Republičkog hidrometeorološkog zavoda i Grada Beograda, povodom visokog nivoa zagađenja vazduha.\nAna Brnabić Printscreen mondo.rs\n“Ono što je dogovoreno je da će Vlada napraviti jedno radno telo koje će se u narednim danima baviti ovom temom i koje će na najbolji mogući način koordinirati sve ono što se ono što se radi između različitih ministarstava. Dve stvari, prvo nema mesta za paniku. Dakle Institut za javno zdravlja Batut je izdao saopštenje u kojem je rekao da ne postoji veći broj obolelih nego što je postojao svih ovih predhodnih godina u ovom vremenskom periodu i da je zagađenje, to je rekla i Agencija za zaštitu životne sredine, nije značajno veće nego što je u zimskim mesecima svih predhodnih godina. Postoji naravno nešto veće zagađenje zbog vremenskih prilika, magle, meteroloških prilika i to je na najbolji mogući način obrazložio Republički hidrometeorološki zavod. Tako da nažalost kada su ovakve vremenske prilike imamo maglu , nemamo sneg, imamo košavu, imamo grejnu sezonu, veći intenzitet saobraćaja onda imamo veće zagađenje. Svakako nije za paniku i nema mesta za paniku, to je reklo Ministarstvo zdravlja to je rekao i Batut. Ja nisam zadovoljna načinom na koji je Ministarstvo za zaštitu životne sredine pristupilo ovoj temi ili se bavilo ovom temom. Nisam zadovoljna zato što mislim da građani nisu imali informacija o svemu ovome. Ni o tome koji su konkretno podaci, ni o tome kako je to u potređenju sa prethodnim godinama, ni o tome šta je urađeno, ni o tome šta planiramo da uradimo dodatno u budućnosti. I zato pravimo radno telo u Vladi , zato što je potrebna mnogo bolja koordinacija između ministarstava. Pre svega između Ministarstava za zaštitu živote sredine, Ministarstva rudarstva i energetike, Ministarstva saobraćaja, Ministarstva unutrašnjih poslova i Ministarstva zdravlja. To su 5 ministarstava koji na 1, 2 ili 3 načina mogu i bave se ovom temom svako iz svojih resora., a nije bila dovoljna koordinacija i dovoljna povezanost kako bi se građanima dala jedna informacija”, kazala je premijerka Ana Brnabić u obraćanju novinarima, koje su preneli brojni srpski mediji.\nKao najveći efekti koji negativno utiču na kvalitet vazduha označeni su kućna ložišta, grejanje na fosilna goriva, veliki broj motornih vozila i nepovoljni meteorološki uslovi. Skoro 60 odsto domaćinstava u Srbiji koristi čvrsto gorivo za grejanje, što je identifikovano kao jedan od ključnih problema zbog čega će se ubrzati proces gasifikacije. Stimulisaćemo građane da se priključe na sistem centralnog grejanja gde god postoje uslovi za tako nešto.\nKako bi se smanjilo aerozagađenje, Vlada Republike Srbije uvodi sledeće mere:\n2. Rigorozna kontrola vozila “na kanalu”\nBeograd je jutros, prema rezultatima na sajtu AirVisual, najzagađeniji glavni grad u Evropi sa crvenim indeksom vazduha koji iznosi 183.\nSituacija je jutros najkritičnija u našem Valjevu, koji je u ljubičastom, petom stepenu po zagađenosti. Kvalitet vazduha se kvalifikuje kao “vrlo nezdrav”. Indeks kvaliteta vazduha je trenutno 217, pa se građanima preporučuje da napolje na izlaze ako ne moraju.\nAirVisual printscreen map\nAerozagađenje Ana Brnabić Da Va Valjevo ima rešenje za aerozagađenje\t2020-01-16\nTagged with: Aerozagađenje Ana Brnabić Da Va Valjevo ima rešenje za aerozagađenje\nPrevious: JKP Vodovod: Bez vode će biti potrošači….\nNext: U jubilarnoj Europromovoj kampanji prva od “30 za ponos” predstavljena Maša Cvetković


Životna osiguranja u BiH u teškoj poziciji - Indikator.ba\nŽivotna osiguranja u BiH u teškoj poziciji\n14.6.2019 13:20 | Indikator.ba\nTržište osiguranja u Bosni i Hercegovini u prošloj godini imalo je najmanji rast u regionu, pokazuju raspoloživi podaci.\nNaime, u 2018. godini je zaračunata premija od 713 miliona maraka, a godišnji rast premije je procentualno iznosio 4,36 odsto.\nPrimjera radi, premija u Sloveniji je iznosila 2,4 milijarde maraka i rasla je za 7,7 odsto. Ako se gleda po glavi stanovnika, ona iznosi 1.055 evra i po tom pokazatelju Slovenci su na visokom 30. mjestu u svijetu.\nAndrej Slapar, predsjednik Uprave "Triglav osiguranja", kazao je da se snažan rast ekonomije u Sloveniji već pet godina odražava i na njihovo tržište osiguranja.\nI druge zemlje u okruženju imaju daleko bolje rezultate od BiH. Hrvatska po pitanju premija bilježi rast od oko 10 odsto, Makedonija 9,4, Srbija 7,55, a Crna Gora oko šest odsto.\nOvi rezultati objelodanjeni su juče u okviru 30. Susreta osiguravača i reosiguravača Sarajevo (SorS), odnosno trodnevne konferencije predstavnika osiguravajućih društava iz regije.\nZlatan Filipović, generalni direktor "Bosna reosiguranja", kaže kako je oblast životnog osiguranja u teškoj poziciji i ne ostvaruje dvostruke stope rasta kao što je nekada bio slučaj. Po njemu, to je jedan od glavnih razloga zbog kojeg nema značajnijeg rasta u cijelom sektoru.\nŽivotna osiguranja u 2018. godini rasla su 2,9 odsto, daleko ispod nekadašnjih dvocifrenih stopa. Taj rast je u FBiH bio 4,7 odsto, a u RS je zabilježen pad od 6,2 odsto.\nNeke vrste osiguranja koje su značajnije u ukupnoj strukturi premije pokazuju pad. Tako je osiguranje robe u prevozu u minusu 17 odsto, osiguranja od požara i elementarnih nepogoda -4,1 odsto, a ostala osiguranja imovine bilježe pad od 1,2 odsto.\n"Zaključak može biti samo da je nebriga o imovini prisutna kod privatnih i državnih institucija, odnosno kod privrednih društava i kod fizičkih osoba, i to je dio odgovora zašto stagnira premija u tim vrstama osiguranja", kazao je Filipović.\nDamir Zorić, prokurist "Euroherc osiguranja" iz Zagreba, kazao je da se na hrvatskom tržištu osiguranja događaju slične stvari kao na slovenačkom te da se tržište nakon krize oporavilo.\n"Dobra stvar koja se događa zadnjih godinu dana, a vjerovatno je potaknuta velikim poplavama i elementarnim nepogodama proteklih godina, odnosi se na činjenicu da je država uz pomoć EU odlučila poljoprivredi subvencinirati osiguranja do 70 posto premije, tako da je sada prilično dobar rast u tom segmentu", rekao je on.\nMirko Petrović, direktor "Dunav osiguranja", kazao je da u Srbiji nije bilo značajnih pomjeranja, a da je premija iznosila 865 miliona eura, čime su se približili standardima EU u ovoj oblasti, navode Nezavisne.


Tadić: Nakon decenije magle konačno se u opoziciji sve jasnije videlo\nIzbori 2022 Autor:Danas, Beta26. apr. 202208:0623 komentara\nPredsednik Socijaldemokratske stranke Boris Tadić rekao je da je opozicija na proteklim izborima propustila gotovo sve što je mogla, ali da su takvi izbori bili potrebni i "da bi se konačno nakon decenije magle, sve u opoziciji jasnije videlo".\n„Ukoliko budu raspisani novi izbori (za Beograd) to će biti samo zbog toga da bi (Aleksandar) Vučić pokušao da popravi rezultat koji je njegova stranka postigla na ovim izborima, a ne zbog bilo kakvih razgovora sa bilo kim iz opozicije“, rekao je Tadić za list Danas.\nOn je povodom susreta predsednika države Aleksandra Vučića i predsednika Stranke slobode i pravde (SSP) Dragana Đilasa rekao da „ti razgovori služe samo kao paravan i omogućavanje Vučiću da ukoliko proceni da su mu novi izbori u interesu, to predstavi kao ustupak opoziciji i njegovu dobru volju“.\n„Tako da je besmisleno da se izlazak na te izbore uslovljava odnosom prema razgovoru Vučića i Đilasa. A na nama je da to dočekamo spremniji nego do sada“, rekao je Tadić.\nBoris TadićIzbori 2022Opozicija


Jutro - Petak, 3. april - Beograd i dalje najveće žarište korona virusa u Srbiji: Kako prestonica funkcioniše u vreme pandemije? | Prva Srpska Televizija\nJutro - Petak, 3. april - Beograd i dalje najveće žarište korona virusa u Srbiji: Kako prestonica funkcioniše u vreme pandemije?\n03.04.2020. - 06:45h\nPoštuju li Beograđani mere Vlade Srbije?foto: Depositphotos/Slast\n1. Ministarstvo prosvete otvorilo SOS liniju za podršku zaposlenima u prosveti, roditeljima i učenicima u vreme vanrednog stanja. Šta im ta podrška znači pitamo Milju Krivokuću iz Ministarstva prosvete.\n2. Nove mere Vlade Srbije u borbi protiv korone. Policijski čas od subote u 13 sati do ponedeljka u 5 ujutru, zabranjeno okupljanje više od dvoje ljudi. Naredne dve nedelje biće najteže. Pomoć stiže stiže i iz Rusije. O tome u prelistavanju štampe razgovaramo sa Žarkom Rakićem, urednikom Politike\n3. Predlog košarkaške Evrolige - 14 dana za pripreme pa pet nedelja za 78 utakmica u jednom gradu, prenose španski mediji. Glavni kandidati Istanbul, Atina i Moskva.\n4. Beograd i dalje najveće žarište korona virusa u Srbiji. Kako prestonica funkcioniše u vreme pandemije, poštuju li Beograđani mere Vlade Srbije i kako pomoć stiže do nastarijih sugrađana? To su samo neka od pitanja za Gorana Vesića, zamenika gradonačelnika Beograda.\n5. Zbog korona virusa i vanrednog stanja EPS moli građane koji žive u kućama da sami očitaju potrošenu struju. Koliko je tih potrošača i šta ako nisu na vreme očitali brojilo? To pitamo Branka Kovačevića, predsednika Nadzornog odbora Elektroprivrede Srbije.\n6. I danas čuvamo i telo i duh. Vežbamo zajedno kod kuće.\n7. Šta peva u karantinu? To pitamo Nevenu Božović. Ona je naš specijalni izveštač iz Budve.


Obnaženi turizam: Go-go plesačice na rivama loša slika Crne Gore\nČetvrtak, 23. maj/svibanj 2013, 05:55 CET\nJasna Vukićević i Predrag Tomović\n„To u potpunosti degradira tursitičku ponudu i da otkriva naš sistem vrijednosti u kojem ništa nije sveto, nikakva norma ili pravilo. Da ne govorimo o zaštiti, na primjer djece, odnosno maloljetnika. I primarno je ta zabava namijenjena maloljetnicima, naročito maloljetnicama. Nijesu samo te djevojke za šipkama problem. Treba da vidite kako izgledaju djevojke koje to posmatraju i koje su kao klonirane, jedinstveno obnažene, polugole i sa sve većim sklonostima i muške i ženske populacije ka promiskuitetnom ponašanju“, pojašnjava ona. Burne reakcije zbog striptiz kluba\nGo go plesačice u Budvi (foto: Vijesti)xGo go plesačice u Budvi (foto: Vijesti)\nPo ugledu na Budvu, skoro gole go-go igračice i u Sutomoru su zadužene da podižu temperaturu i privlače goste lokala, dok pored njih prolaze djeca, starije gospođe. Gosti su mahom iz Srbije i BiH, od domaćih najviše je Podgoričana.\n„Želim da kažem da nikako ne mogu da odobrim takve sadržaje. Neću stvarno da ulazim u to da li je to kupleraj ili javna kuća, čitala sam demanti u novinama da je u pitanju neki striptiz bar. I da je striptiz bar opet ne odobravam takvu vrstu sadržaja u našem gradu, tu vrstu sadržaja ni u otvorenim ni u zatvorenim prostorima, a ovih prvih tokom sezone ima i u to možemo da se uvjerimo“, kaže ona. Direktor budvanskog sportskog centra Ivan Ivanović kaže da su mediji objavili netačnu informaciju o tome da je zakupac striptizeta Branka Black Rose.\n„Nijesu našli ništa što nije u skladu sa zakonom. Našli su da nema prostitucije, da su papiri sa ljudima koji to rade uredni. Ja nijesam ni tužilac ni policija, a ono što mi možemo da uradimo je to da ako se ustanovi da se tamo krši neki zakon i da se dešava nešto nezakonito, da se radi o bilo kakvoj prostituciji ili sličnim stvarima mi raskinemo ugovor na štetu zakupca. Ali prije toga mi neko mora donijeti dokaze prethodno da je to tamo zaista tako“, poručuje Ivanović. Evo kako Božena Jelušić objašnjava fenomen go-go plesačica u lokalima, na trgovima i gradskim rivama duž crnogorskog primorja, a od skora i striptiz kluba u Budvi.\n„To je prosto tako. Ovdje je jedini bog novac“. Predrag Tomović\nFollow @RSE_Balkan Ovaj forum je zaključen Sortiranje komentaraPosljednje prvoHronološki Komentari Ime: Montenegrin u inozemstvo Grad: Nijemacka 23.07.2012 09:23 Nisam znao da se ljudi u Montenegro volko boje golih zena. A ne boje se onih sto su im kupili drzavu pa ih sada tjeraju sa privatnih plaza. A smetaju im zene koje im ruku na srce uljepsavaju ono malo pljaze sto im ostalo od Mila i od Rusa.Neka uvedu brate onaj Saudijsko Arabijsko kupanje sve sa odjecu obucena od glave do pete pa kad bucne umore moraju trojica da paze da se ne udavi. Zena mislim. Ma cudo je Zena pa jos u Crnu Goru i to jos polugola. Opasnost za javni red i mir . Ogromna. Izbor urednika Most: Popov i Šehić Da li je Beograd otpisao Dodika? Tema sedmice Zdrava hrana na balkanskim trpezama Igor Štiks za RSE Štiks: Subverzivne poruke iz Zagreba Govoreći bosanski Kurspahić: Farbanje u ružičasto Kongresmen za RSE Engel: Neće biti podele Kosova, ni daljih podela na Balkanu NajčitanijeDa li je Beograd otpisao Dodika? (2945)Zašto bebe u skoro svim zemljama svijeta kažu "mama" (961)Sveti Njegoš po Amfilohiju (898) Gaf nedelje: Prokletstvo, Aca na Kosovu i dva Obraza (671)Lokalni izbori u Hrvatskoj: Zatvorena birališta (636)Štiks: Subverzivne poruke iz Zagreba (628) Putovanje bh. građana u Hrvatsku: Biometrijski pasoš, lična karta ili viza (606) Skupština Vojvodine usvojila deklaraciju (581) Reakcije na Kosovu: Srbija nema nadležnost nad Trepčom (569)Lokalni izbori u Hrvatskoj: Drugi krug odlučit će o većini gradonačenika (547)Najčešće poslanoSveti Njegoš po AmfilohijuOčekuje se otkrivanje masovnih grobnica u SrbijiNajviše komentaraDa li je Beograd otpisao Dodika? (65)Sveti Njegoš po Amfilohiju (21)Skupština Vojvodine usvojila deklaraciju (14)Štiks: Subverzivne poruke iz Zagreba (11)Virus pasivnosti među mladima u BiH (10)Vestervele u Beogradu: Datum zavisi od implementacije sporazuma (10)Šaškor: Vlast slabija, opozicija jača (8)Pojma nema, a svira (5)Vujanović počeo novi mandat uz bojkot i proteste (5)Dodatna liberalizacija uvoza pogubna za ekonomiju BiH (4)Najgledanije Pojma nema, a svira Cetinje: „Marš protiv mafije – Marš za slobodu“ Sedmica u slikama: 12.- 18. maj 2013. SAD: 24 mrtvih u naletu tornada SAD: Desetine žrtava u naletu tornada Dvije škole, pamet jedna Minerali iz Trepče Sjećanje na budućnost Protest prosvjetnih radnika u Sarajevu 200 godina od rođenja Richarda Wagnera Produkti i uslugePodkastRSSPretplataMobilni telefon RSE


EKONOMIJA BIVŠIH REPUBLIKA JUGOSLAVIJE\nVjačeslav Leonidovič Baburin\nMoskovski državni univerzitet Lomonosov, Geografski fakultet, Moskva, Rusija\nSažetak: U radu se razmatraju problemi održivosti privreda bivših jugoslovenskih republika u odnosu na konjunkturne cikluse i geopolitičke događaje. Analiza istraživanog prostora pokazuje da problemi istraživanja geopolitičkih i konjunkturnih rizika predstavljaju slabo razvijenu problematiku ekonomske,\nodnosno društvene geografije. U ovoj oblasti pretežno preovladavaju radovi ekonomista. Prema rezultatima studije, identifikovane su tri faze formiranja nacionalnih ekonomija i promjene njihove održivosti u odnosu na konjunkturne cikluse − faza destrukcije pod uticajem uglavnom geopolitičkih i unutarpolitičkih faktora (1990−2001); faza oporavka nacionalnih ekonomija (2001−2008) i međukrizna faza integracije u Evropsku uniju (2009−2016). Proučavanje promjena strukture nacionalnih ekonomija omogućilo je da se uspostavi odnos između procesa deindustrijalizacije i osjetljivosti ekonomija novih država na prostoru bivše Jugoslavije.\nKljučne riječi: geopolitički i socio-ekonomski rizici, tržište, specijalizacija, konjunktura, kriza, održivost, osjetljivost.\nBaburin, V. L. (2019). Ekonomija bivših republika Jugoslavije. Herald, 23, 1‒17. doi:10.7251/HER1923001B\nAutor za korespondenciju: Vjačeslav Leonidovič Baburin, Moskovski državni univerzitet M. V. Lomonosov, Geografski fakultet, Odsjek za ekonomsku i socijalnu geografiju Rusije, 119991, Rusija, Moskva, Leninskie Gori 1, E-mail: vbaburin@yandex.ru


Drvodelja Miladin napravio skulpturu visoku preko tri metra koju je video ceo svet FOTO – Vesti – Život – online-news.rs\nSUZE NA RASTANKU! Rasplakaćete se… Predsednica fudbalskog kluba zbog KORONE napustila funkciju!\nBivši fudbaler Arsenala i Barselone tuži Sion zbog otkaza\nHome > Život > Drvodelja Miladin napravio skulpturu visoku preko tri metra koju je video ceo svet FOTO – Vesti – Život\nDrvodelja Miladin napravio skulpturu visoku preko tri metra koju je video ceo svet FOTO – Vesti – Život\n“Srećan je samo onaj čovek koji radi ono što voli, pa tako i ja. Bio sam automehaničar, ali oduvek sam voleo da crtam i pravim oblike od drveta. Prvi moj rad nastao je sasvim slučajno pre punih dvadeset godina, čuvam ga i dan danas, jer je bio prekretnica u mom životu”, rekao je Miladin za Rinu.\nKljučne reči ceo Drvodelja FOTO koju metra Miladin NAPRAVIO PREKO skulpturu svet TRI Vesti VIDEO visoku Život\n25 маја, 2020 06\n25 априла, 2020 09\nJedan problem u Italiji dovodi u pitanje otvaranje grannica\nHenri Kavil ponovo Supermen? – B92.net\nKategorije Изабери категорију Automobili (77) Ekonomija (1.986) Kultura (775) Putovanja (356) Sport (8.407) Fudbal (2.337) Košarka (669) Odbojka (15) Rukomet (22) Tenis (780) Vaterpolo (12) Tehnika (335) Vesti (3.778) Zdravlje (772) Život (1.277)


Niskogradnja, Krupanj :: Daibau.rs\nTražim dobrog izvođača niskogradnje: Skupili smo i proverili izvođače niskogradnje, koji rade u mestu Krupanj i okolini. Pošaljite potražnju i zainteresovani izvođači niskogradnje će vas kontaktirati za pregled, predračun i ponude.\tIskusan izvođač niskogradnje Krupanj, koji može da uradi:\tlokalne ceste, dovoz, okretnica, kanali, i ostale povezane poslove će se sigurno naći i za vas.\tviše


Mini PC Asus Eee Box EB1037 |\nHome » HARDWARE » Mini PC Asus Eee Box EB1037\nAsus Eee Box EB1037 je mini desktop računar, koji ima dimenzije od 219×172,5×29 mm i težinu od 690 grama. U unutrašnjosti malog kućišta poseduje dosta opreme, pa tako uz četverojezgarni Intel Bay Trail procesor (Celeron J1900) sa radnim taktom of 2.0 Ghz dolazi i 2 GB RAM-a, Nvidia GeForce 820M grafika sa 512 MB memorije.\nPored toga poseduje i po dva USB 3.0 i 2.0 porta sa prednje strane kućišta i dva USB 2.0 porta sa zadnje strane kućišta, 4 u 1 čitač kartica, kao i široku ponudu SSD i HDD diskova. Asus za Eee Box EB1037 u ponudi ima SSD diskove od 64 GB do 128 GB kapaciteta, dok klasični HDD nudi u rasponu od 320 GB do 1 TB. Takođe startnih 2 GB RAM memorije možete nadograditi do maksimalnih 8 GB.\nŠto se tiče ostale opreme tu je Wi-Fi a/b/g/n/ac i Bluetooth 4.0, Gigabitni LAN, HDMI i D-Sub video izlaz, kao i konektori za slušalice i mikrofon. Hlađenje računara je izvedeno bez upotrebe ventilatora što ga čini dobrim izborom za mesta gde je potrebna što manja buka. Uz računar možete nabaviti i Windows operativni sistem u 8.1 i 8.1 Pro verzijama.\nPrevious post Novi Samsungov fablet – Galaxy Note 3 Neo\nNext post Microsoft najavio kraj za InfoPath, u najavi je nešto bolje i puno fleksibilnije


IMA malo ljudi koji su tako duboko prodrli u Andrićevu životnu suštinu i intimu i toliko dugo se zadržali u njegovom svetu kao što je bio Rodoljub Čolaković Roćko. Taj kriptokomunista, najstariji član KPJ (od njenog osnivanja), španski borac, narodni heroj Jugoslavije, revolucionar i pisac je možda najzaslužniji čovek što je Ivo Andrić (p)ostao veliki pisac. I što je uopšte poživeo 83 godine i doživeo mnoge i silne počasti.\nAndrić i Čolaković 1954. godine / Foto Stevan Kragujević\nTačno trideset godina su se ova dva čoveka družila i prijateljovala: od 1945. do 1975. A ta prva godina njihovog poznanstva je odredila Andrićevu sudbinu u svim narednim. Čolaković je u prvoj posleratnoj godini mira i godini velikog ličnog, beogradskog nemira u Andriću, nekom svojom voljom, ili nečijim migom, ili oštrim instiktom ili dalekovidnom procenom povukao odmah i snažno Andrića u svoj partizanski, partijski zagljaj i spasao ga, mnogi misle, gotovo sigurne likvidacije, koja se besomučno izvodila u tom vremenu nad istaknutim pripadnicima kraljevskog režima. A Ivo Andrić nije bi samo istaknuti rojalista, već jedan od najistaknutijih.\nU ČEMU je posebna veličina Čolakovićevog čina. U tome što je spasavajući Andrića spasao srpsku književnost od dotadašnje prosečnosti, jer Andrić je dočekao oslobođenje sa tri romana u rukopisu. Spasavajući Andrića, Čolaković je spasao "Gospođicu", "Na Drini ćupriju" i "Travničku hroniku", tri romana koja Andrić, bez prilaska komunističkoj vlasti, sigurno ne bi uspeo da negde objavi. U spasavanje pisca Andrića i njegovog budućeg velikog dela Roćko je išao za onim instiktom u sebi za kojim je išla i Vera Stojić: u pitanju je budući veliki čovek i umetnik! I bolje ga je imati na našoj strani nego nemati, rezonovao je Roćko. Jer, komunistima je bio potreban neko viđen i sa imenom. Andriću su u prilog išle i neke okolnosti: bio je samo lojalni diplomata monarhističke Jugoslavije - dakle, ne toliko politički već samo klasni neprijatelj. Bio je integralni Jugosloven a komunisti su produžili život Jugoslaviji. Za vreme okupacije se besprekorno vladao: ništa nije javno pisao i objavljivao, a nije potpisao Apel srpskom narodu koji osuđuje otpor okupatoru. Dekor nove vlasti, sem njega, popunjavaju i Isidora Sekulić, Aleksandar Belić, Josip Slavenski, Jaša Prodanović, Agustin Agustinčić i mnogi drugi. Širenje tog hora Andriću je sasvim odgovaralo.\nPRVI Čolakovićev potez u stresanju rojalističke prašine sa Andrića je bilo njegovo uključivanje u institucije nove komunističke vlasti. Andrić odmah 1945. godine postaje narodni poslanik Republičke skupštine BiH, a izborna baza mu je Travnički srez. Potom postaje narodni poslanik i Savezne Skupštine Jugoslavije, pa predsednik Saveza pisaca Jugoslavije, te predsednik ili član odbora ili uprava raznih kulturno-političkih organizacija. Andrić biva prosto zatrpavan raznim titulama... sa ciljem da se što pre zaboravi njegova predratna biografija. Andrić i Čolaković i privatno postaju bliski: obojica su iz Bosne, žene im se druže, nemaju dece, bave se umetnošću i imaju isto ime - Milica. Vremenom će Roćko zaimati: veliki stan u Beogradu, vilu na Hvaru i pristup mnogim državnim vilama i odmaralištima, gde će Andrići, Čolakovići, Vuče... i prijatelji oko njih besplatno provoditi ne dane i nedelje nego mesece i polugodišta odmora i uživanja. Andriću, rafiniranom hedonisti i naglašenom škrtom čoveku, sve to i te kako odgovara i godi.\nRODOLJUB Čolaković tako postaje druga najvažnija ličnost u Andrićevoj karijeri i životu: nakon što ga je poočim Tugomir Alaupović, njegov profesor iz sarajevske gimnazije i zaštitnik, kasnije ministar vere i bogoštovlja u Kraljevini SHS, odškolovao parama hrvatskog kulturnog društva "Napredak", preveo iz Zagreba u Beograd i potom uglavio u diplomatiju i društvenu mekotu nove države. Roćko ga je od kralja preveo Titu, otvorio mu široko sva velika vrata i druge Jugoslavije, i zaštitio ga, ne samo od bilo kakvog progona, već i od teške javne reči. Poveo ga je za sobom u narod, u posleratnu političku agitaciju da žene muslimanke skidaju feredže, da rudari obaraju ruske rekorde iskopanog uglja, da seljaci dublje oru i brže žanju. Na tim susretima su se zbivale razne dogodovštine, koje je Ivo često beležio, stilizovao i kasnije prepričavao. Evo nekih. Andrića su prisiljavali da često i mimo svoje volje gostuje i na raznim književnim večerima, matineima, kolonijama, kojih mu je bilo preko glave... a gde su im prisutni na ceduljicama dostavljali pitanja. Nekom greškom, jedna ceduljica je dospela u Andrićeve ruke, neki mladić ju je po nekome poslao svojoj devojci, koja je odvojeno sedela u posebnom redu sa ženskinjem, a njoj je pisalo: "Cico, ja odoh čim se svrši ovaj davež, a ti požuri do crkve - čekam te u porti!"\nKADA su u tuzlanskom kraju, u selu Kopači, agitovali da muslimanke skidaju feredže, jedan meštanin je predložio da im se naredi da skinu i dimije. Nakon opšteg smeha, priča dalje Andrić, neki Novica iz delegacije, šeret i dovitljiv, brzo je odvratio: "Skidanje feredža je državni zadatak i posao, a dimije neka svako slobodno i dalje skida svojoj ženi." A kada su bili kod kakanjskih rudara, u delegaciji sa Andrićem je bio i Branko Ćopić. Jedan rudar je dugo i znatiželjno gledao čas u jednog čas u drugog pisca, ne znajući ko je koji. Naposletku se odvažio i upitao: "A koji je od vas 'Na Drini ćuprija'?"\nRodoljub Čolaković je, a u vezi sa Andrićem, imao još jednu, specifičnu ulogu: neprestano je bdeo i stražario između Andrića i Krleže, pogotovo nakon 1961. godine, kada je Ivo dobio Nobelovu nagradu. Krleža je bio državni pisac druge Jugoslavije, Andrić je bio visoki kraljev diplomata prve Jugoslavije, pomilovan u drugoj na već pomenuti način.\nMeđu ovom dvojicom pisaca rivalstvo i netrepeljivost planuli su još u zagrebačkom salonu Evgenije Gojmerac oko 1910. godine, kada su se prvi put i sreli i zagledali u tu krasoticu. Andrić je tu vatru među njima na svaki način gasio, kao što je Krleža stalno potpirivao. Između njih je uporno dežurao Roćko: Andrića je istinski voleo i štitio, Krležu je službeno uvažavao i morao da toleriše. Jer, uz Krležu je bio lično Tito, njegov prijatelj i zaštitnik, uz Andrića samo Roćko i nekolicina iskrenih prijatelja okupljenih oko Aleksandra Vuča. Ali, Andrića je najviše štitilo njegovo moćno književno delo, njegovo monaško ćutanje na Krležine ujede, i snaga trpljenja.\nKRLEŽA PROVINCIJALNI HRVAT\nKADA je Krleža potpisao 1967. godine Deklaraciju o položaju hrvatskog jezika, koju će partijski vrh javno a i Josip Broz ćutke odbaciti i osuditi, Čolaković će zapisati ove jetke retke: "Tito ga je izveo iz blata 1945. A on mu vraća time što je stao na čelo snaga koje žele da razbiju Jugoslaviju. Uveren sam da je on ustao protiv te šovinističke harange, sve bi to splasnulo i sve bi se svelo na nekoliko ustaških ispljuvaka. Ovako je, blagodareći svom prijateljstvu s Titom i svom ugledu, mnoge zaveo na stranputicu i uvalio u političku diverziju. A sad se pravda i petlja kao poslednji nikogović." A sam Andrić je povodom ovog događaja samo kroz zube procedio: "Nekada veliki Jugosloven, sad postaje provincijalni Hrvat, ono što je nekada strašno žigosao."\nSUTRA: SPOROVI OKO DISERTACIJE\nFELJTON - MUKE OKO ALBANSKOG PITANJA: Iz Prištine su tražili da se Andrić briše iz programa za književnost


Playstation 4 nadmašio PS3 po prodaji - PLAY!\nPlaystation 4 nadmašio PS3 po prodaji\nPlaystation 4 konzola i dalje nastavlja da se prodaje dobro, čak i nakon 5 godina postojanja i sve većeg broja glasina o najavi nove konzole.\nOd svog pojavljivanja pa sve do sada Sonijeva konzola trenutne generacije je prodata u ukupno 86.1 milion primeraka, od toga oko 4 miliona samo u prethodnom kvartalu.\nNa ovaj način je po prodaji nadmašena PS3 konzola, koja je tokom svog postojanja prodata u 83.8 miliona, ali je pred četvorkom dalek put do postanka najprodavanije konzole iz kompanije Soni, jer je original prodatu u 102 miliona primeraka a čuvena dvojka u čak 155 miliona primeraka.\nNe znamo da li će PS4 uspeti da dostigne ove dve konzole, ali jedno je sigurno, prodaja nastavlja jakim tempom za šta su zaslužne pre svega ekskluzive koje su dosta kvalitetne i one zajedno beleže jaku prodaju.\nRelated Items:konzola, lifetime sales, playstation 4, prodaja, ps3, Sony\nThe Witcher 3 prodat u preko 20 miliona primeraka


Maja Tomic04.07.2018 20:20:07\nPostovani,da li imate slobodan smjestaj za dvije odrasle osobe od 1.8.-9.8? Lijep pozdrav\nDa li imate dve slobodne sobe u ovom periodu 3.9-12.9? U pitanju su dve porodice sa malim bebama. Hvala\nDearSirs, Do you have avaliable appartment for 2 adults and 2 child (3 and 6years) in period 17.07-24.07 and what would be the total costs per night? Thank you in advance and best regards Ivana\nInteresuje me cena za 10 noći? Termin dolaska 02.07. u pitanju su dvoje odraslih i dvoje dece. Uzrast dece 2i3 godine.\nSvetlana Jevtic11.06.2018 11:03:21\nDa li ima slobodan termin za dve odrasle osobe i bebu(ne treba odvojeni krevet) uod 3-13 septembra? Hvala\nMirela Varešić 24.05.2018 08:54:38\nPostovanje, da li je slobodan Divinis apartman za sredinu i drugu polovinu juna i kada-dvoje odraslih i troje dece 7 3 i 1godina? Hvala.\njelena Rikic petrovic23.05.2018 19:29:57\nza dvoje odraslih i dvoje dece 10 i 8 godina 4 bed studio u periodu od 5 - 15 jula\nDa li ima slobodan smestaj za 2 odrasle osobe u periodu od 17.07. do 04.08. za 10 nocenja i koja je cena? Hvala


Besplatno online Chat sajt za upoznavanje ozbiljan Babel - VIDEO RAZGOVOR - Ljubav na internetu!\nBesplatno online Chat sajt za upoznavanje ozbiljan Babel\nili ljudi od tvoja zemlja ili vašem regionu\nRegistracijom u zajednici u Babel, možeš imati više funkcionalnost ti dozvoliti da je lako razgovarati sa ženamaNa našoj sajt za upoznavanje Babel, imaš priliku da bude dio naše zajednice gdje nekoliko članova povezani za chat i za razgovor arapskih živjeti s tobom. Da bi postao član integracijom veliki zajednice sastoji se od nekoliko članova od nekoliko ćoškova na planeti ima nekoliko prednosti i to: napraviti profil efikasan, kompletno i privlačan, pružajući prostor umjerenosti, da ću ti dozvoliti da se promijenim i ažurirati informacije u tvoj profil, dodaj slike i snimke da tvoj albume i biti kontaktirao redovno od drugih članova. Zahvaljujući našim sajt za upoznavanje, lako možete naći žena ili muškarac tvoj život pričajući preko chat arapskih besplatno online.\nNaš sajt za upoznavanje među samci je dostupni i u nekoliko država u Evropi, bliski Istok i Magrebu da vam ponudim objektima izlaziti za brak ili prijateljstvo.\nHvala na službi razgovor arapskih besplatno, lako možete naći ljudi u Maroku, Alžiru, Tunis, bliskom Istoku, Španija, Italija, Engleske i mnogih drugih zemalja.\nAko želiš da se proširiti krug prijatelja i upoznati ljubav online, možeš popričati slobodno razgovor arapski sa naših članova i naći da su svi ljudi koji su u redu da se baciti u novu avanturu.\nOnda uvećati tvoje šanse da upoznam nekoga registracijom\nTema Članovi Babel ti omogućava da se konsultujem profili iz upisao Babel. Da kvalificiraš, jednostavno registar slobodan i profil je automatski stvorio.\nOnda ćete imati priliku da završite to dodavanjem slike i snimke u tvoj album, tvoj profil, sliku, što ukazuje na vašim područjima interesa, itd korisnika koji imaju profil potpuno novi redovno primaju više poruke od drugih.\nDa upoznaš nove ljude, koristi razgovor Babel, ali i sve osobine koje datira povezuje: profil stranice, poruka, Chat arapin, istraživanja, itd, Babel, će brzo postati tvoj najbolji partner sastanaka.\nSve Najbolje video Razgovore na\nmomci online da te upoznam besplatno razgovor video Izlaziti živi video streaming chat video Zabavljanje sa djevojkom razgovor bez registracija odrasle Izlaziti snimke devojaka da se sretnemo bez registracija Izlazi sa besplatno. za decu Izlazi sa ženama online chat je sa curom


Министарство привреде, Rangirane ponude za DP HIP "AZOTARA" PANČEVO – u restrukturiranju\nRangirane ponude za DP HIP "AZOTARA" PANČEVO – u restrukturiranju\n14. мар. 2006.\nNa drugoj sednici Tenderske komisije za DP HIP "Azotara" Pančevo – u restrukturiranju održanoj 09.03.2006. godine, Tenderska komisija je jednoglasno odobrila rezultate tendera i prihvatila tender listu kojom je Konzorcijum pravnih lica "UNIVERZAL- HOLDING" A.D., Beograd – UAB "ARVI" Litvanija - Joint Lithuanian - Usa Venture "SANITEX", Litvanija proglašen za prvorangiranog ponuđača, preduzeće "AGROFERT HOLDING" A.S. Republika Češka za drugorangiranog ponuđača, dok je preduzeće "NITROGENMUVEK" Rt, Mađarska proglašeno za trećerangiranog ponuđača na tenderu.\nOsnovni elementi ponude prvorangiranog ponuđača, Konzorcijuma pravnih lica "UNIVERZAL- HOLDING" A.D., Beograd – UAB "ARVI" Litvanija - Joint Lithuanian – Usa Venture "SANITEX", Litvanija su sledeći:\nProdajna cena u iznosu od EUR 13.100.000;\nInvesticioni program u vrednosti od EUR 30.000.000;\nPrvorangirani ponuđač je bezuslovno prihvatio sve minimalne obaveze socijalnog programa.\nPonude za kupovinu 100% društvenog kapitala DP HIP "Azotara" Pančevo – u restrukturiranju podneli su sledeći ponuđači:\nKonzorcijum pravnih lica "FARMAKOM M.B." d.o.o., Šabac -"SOJAPROTEIN" AD, Bečej;\nKonzorcijum pravnih lica "UNIVERZAL – HOLDING" AD, Beograd – UAB "ARVI" Litvanija - Joint Lithuanian - Usa Venture "SANITEX", Litvanija;\n"NITROGENMUVEK" Rt, Mađarska;\n"AGROFERT HOLDING" A.S. Republika Češka.\nNa osnovu analize kvalifikacione dokumentacije utvrđeno je da ponuda Ponuđača "EMFESZ", Mađarska ne ispunjava kvalifikacione uslove definisane Javnim pozivom i Uputstvom za Ponuđače.\nAgencija za privatizaciju je dana 08.03.2006. godine proglasila ponudu Ponuđača Konzorcijum pravnih lica "FARMAKOM M.B." d.o.o., Šabac - "SOJAPROTEIN" A.D. Bečej nevažećom, te ista nije uzeta u obzir prilikom rangiranja.\nNakon proglašenja tender liste, Agencija za privatizaciju i Konzorcijum pravnih lica "UNIVERZAL - HOLDING" A.D., Beograd – UAB "ARVI" Litvanija - Joint Lithuanian – Usa Venture "SANITEX", Litvanija ulaze u period pregovora oko definisanja detalja kupoprodajnog Ugovora. Ukoliko pregovori budu uspešno okončani, Agencija za privatizaciju će potpisati Ugovor o prodaji 100% društvenog kapitala DP HIP "Azotara" Pančevo – u restrukturiranju sa prvorangiranim ponuđačem na tenderu u roku od 30 dana od početka roka za pregovore.\nTenderska komisija je radila u sledećem sastavu :\nG-din Danilo Golubović, državni sekretar u Ministarstvu poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede, као predstavnik iz reda republičkih organa (predsednik);\nG-din Milutin Tomović, zamenik predsednika Opštine Pančevo, kao predsednik lokalne samouprave prema sedištu subjekta privatizacije (zamenik predsednika);\nG-đa Dragica Gladović, rukovodilac grupe u Ministarstvu privrede, kao predstavnik iz reda republičkih organa (član);\nG-din Đura Pavlović, generalni direktor preduzeća DP HIP "Azotara" Pančevo – u restrukturiranju, kao predstavnik subjekta privatizacije (član);\nG-din Ljubiša Nestorović, predsednik Samostalnog sindikata preduzeća DP HIP "Azotara" Pančevo – u restrukturiranju, kao predstavnik reprezentativnog sindikata subjekta privatizacije (član).


Započeo glavni sudski pretres u slučaju ubistva Dragičevića: “Nastavak farse” | Krupljani.BA\n“Nadam se vrlo skoro da će Tužilaštvo BiH, na čelu sa Gordanom Tadić, koja ima moje puno povjerenje, doći do konkretnih rezultata, tj. hapšenja. I ove danas dvojice, plus tužioca koji učestvuje i dalje, na žalost, u zataškavanju ubistva Davida Dragičevića“, rekao je Dragičević, prenosi portal.


Ružica Vukovac napušta Domovinski pokret te njihov klub zastupnika. Objavljeno je to na službenoj Facebook stranici Domovinskog pokreta.\nNakon Milana Vrkljana, Karoline Vidović Krišto, Miroslava Škore i Vesne Vučemilović, Ružica Vuković je šesta članica kluba zastupnika Domovinskog pokreta koja napušta svoj klub.\nObjavu Domovinskog pokreta objavljujemo u cjelosti:\n“Obavještavamo članstvo Domovinskog pokreta, širu javnost i medije da je naša donedavna kolegica i saborska zastupnica, gospođa Ružica Vukovac, odlučila napustiti Klub zastupnika Domovinskog pokreta u Hrvatskome saboru, a samim time i Domovinski pokret.\nDomovinski pokret nastavlja s borbom za hrvatske nacionalne interese, a zastoji i prepreke nas u tome neće spriječiti. Uz potporu svih domoljuba, Domovinski pokret ostat će snaga koja pokreće Hrvatsku”, stoji u objavi.


Krenimo redom. Počeli smo jako dobrom odbranom 6-0 u odnosu na meč sa Rusijom. Urađene su korekcije u odbrani i to se odmah primetilo. Jako dobro prvih 20 minuta smo igrali sve do trenutka posle 9:8, kad je rival napravio 5:0 seriju. Od tog trenutka postajemo skroz druga ekipa bez koncepta, kolektivne igre, mnogo smo srljali bespotrebno, a i nestala je odbrana sa početka utakmice.\nFrancuzi kao Francuzi, fantastične fizičke predispozicije, postavljen sistem i kod ove generacije koja je praktično skroz zamenila prethodnu, možda i najbolju ikada u rukometu. Lako su se Francuzi odlepili i do kraja utakmice održavali prednost koja je bila nedostižna.\nSve u svemu, moramo da se okrenemo sledećoj utakmici u ponedeljak, da opravdamo ulogu favorita protiv Brazila i osvojimo dva boda koja su nam preko potrebna ako želimo da se borimo za ulazak u drugu fazu takmičenja.\nŠešum: Iščupaćemo se iz grupe\nNajbolji rukometaši Srbije za pet dana će se okupiti u Beogradu kako bi počeli pripreme za Evropsko prvenstvo u Austriji (od 19. do 31. januara). Iako je poslednja kontinentalna medalja, i to bronzanog sjaj, osvojena 1996. godine u Španiji, a na prethodnom šampionatu igranom u Norveškoj nas nije ni bilo, u taboru „crvenih“ vlada optimizam.


Molba za odobrenje bezuslovnog upisa naredne školske 2020/2021 godine. - Peticije.online\nMolba za odobrenje bezuslovnog upisa naredne školske 2020/2021 godine.\nObraćamo Vam se sa molbom za bezuslovan prelazak u narednu godinu studenata Univerziteta u Istocnom Sarajevu.\nProblemi koji su nastali uslijed krize izazvane korona virusom imali su veliki uticaj na studente i ispunjavanje njihovih ispitnih obaveza.\nPandemija je dovela do obustave rada fakulteta kao i do pogoršanja finansija nemalog broja porodica - samim tim mnogi nisu novčano sposobni da obnove godinu i nastave studije izvan državnog budžeta. Obzirom da su to problemi ne samo studenata, već i naših porodica i svih stanovnika Republike Srpske nadamo se da će nam Univerzitet izaći u susret i da cemo doći do najpovoljnijeg rješenja u ovakvim, nimalo lakim, okolnostima.\nTakođe nadamo se da ćete slijediti pozitivan primjer univerziteta iz okruženja koji su omogućili svojim studentima mogućnost bezuslovnog prelaska u narednu godinu.\nMolimo vas, da nam na molbu odgovorite u što kraćem roku.\nStudenti Univerziteta Istočnog Sarajava.\nStudentski savez Pravnog fakuletata Kontaktirajte autora peticije\nPotpisivanjem, ovlašćujem Studentski savez Pravnog fakuletata da preda moj potpis onima koji imaju moć odlučivanja po ovom pitanju.\nDodajte peticiju "Molba za odobrenje bezuslovnog upisa naredne školske 2020/2021 godine." ovom spisku


Kultura - U muzej u Ćupriji stigao materijal sa vinčanskog nalazišta Kraljevo polje - Vesti iz Kragujevca i Šumadije - Pressek.rs\nKultura Petak, 24. jul 2020.\nU Muzeju Horeum Margi Ravno u Ćupriji u toku je obrada materijala nađenog na neolitskom lokalitetu „Kraljevo polje” kod Ćuprije, na kome su istraživanja nastavljena nakon tridesetak godina pauze, a na obradi materijala rade i arheolozi Zavičajnog muzeja iz Jagodine i ćuprijskog muzeja.\nNa lokalitetu „Kraljevo polje” nađeni su delovi keramičkog posuđa, raznovrsne antropomorfne figurine i proizvodi zanatske delatnosti iz perioda od 5.000 do 4.500 godina pre nove ere.\nDirektor ćuprijskog muzeja Horeum Margi Ravno, Novak Novaković kazao je da će ova istraživanja stvoriti širu sliku o kulturama koje su bitisale na ovim prostorima, te da će arheološka zbirka muzeja značajno biti obogaćena vrednim neolitskim materijalom vinčanske kulture.\n# Ćuprija # Jagodina # Kragujevac # Muzeji\n· Sreda, 22. jul 2020. Ministarstvo kulture raspisalo konkurs za sufinansiranje e-mobilnosti umetnika


Monte Karlo Archives - Mr.M by Marko Tadić\nPosts tagged Monte Karlo\nGrejs od Monaka: Život iz bajke ili kraljevsko kajanje?\nAvanture Putovanja\t May 25, 2019\t 7 Comments\nDragi moji pustolovi, kako ste mi danas? Nadam se da ste se spremili za vikend jer ja za vas imam novu priču! Znate da se uvek trudim da ispunim svoja obećanja tako sam odlučio na moje, nadam se i na vaše zadovoljstvo to isto uradim i ove nedelje. Danas ću vam predstaviti drugu najmanju zemlju na svetu – Kneževina Monako. Svi koji su pratili moju avanturu sredinom ovog meseca na Instagramu, imali su priliku da već vide neke slike i da uživaju u lepoti ove male, ali prelepe zemlje koja se nalazi na obali Sredozemnog mora. Naravno, prvi komšija je Francuska, ali ova zemlja se takođe nalazi blizu granice sa Italijom.\nŠta je vaša asocijacija za Kneževinu Monako? Da li su to sjaj, raskoš, luksuz i one poznate kockarnice ili ima tu nešto više? Uvek postoji nešto više, ali za Kneževinu Monako je bila dovoljna samo jedna žena koja je obeležila istoriju ove male kneževine u Evropi.\nSiguran sam da ste barem jednom u životu čuli njeno ime: Princeza od Monaka – Gresj Patriša Keli. Rođena u dalekoj Filadelfiji u američkoj državi Pensilvaniji 12. novembra 1929. godine. Grejs Keli smatra se jednom od najvećih glumačkih diva i modnih ikona svih vremena. Žena koja je plenila svojom lepotom i gracioznošću, započela je svoje prve glumačke korake na “daskama koje život znače” u pozorištu, a potom je dobila uloge u serijama i samim tim se “preselila” na televiziju.\nNedugo nakon toga, dobila je i svoju prvu ulogu na velikom platnu u filmu “Četrnaest sati” nakon tog filma svima je bilo jasno da je rođena još jedna velika zvezda u Holivudu. Tokom svoje bogate glumačke karijere osvojila je Zlatni Globus i Oskara koji su oduvek predstavljali prestiž i vrednost glumaca. Poslednji film koji je snimila u svojoj karijeri bio je “Visoko društvo” 1956. godine.\nIste godine je odlučila da stavi tačku na svoju glumačku karijeru i da se uda za Renijea III, kneza od Monaka. Grejs Keli je možda ispunila san mnogih devojčica koje sanjaju da se udaju za princa, ali da li je to garancija za sreću? Da li pravi princ može više da doprinese onom srećnom i bezbrižnom životu i da budemo srećni do kraja svog života?\nKao i svako pitanje u životu i na ovo je moguće dati bezbroj odgovora, ali knjeginja od Monaka je izabrala svoj put. Postoje razni izvori koji su tvrdili da je Grejs Keli bila nesrećna u braku, da je bezbroj puta pokušavala da pobegne u Pariz i da proba da se bar na neki način vrati svojoj glumačkoj karijeri… Istina je negde tamo i to je samo ona znala šta njeno srce tišti.\nPrinceza od Monaka je bila velika modna ikona, pa je tako jednoj od najpoznatijih francuskih modnih kuća današnjice Hermes upravo po Grejs Keli nazvala jedan svoj legendarni model ručne torbe – Keli (Kelly). Ta torba danas predstavlja statusni simbol i ako se odlučite za kupovinu iste, samo imajte na umu da možete kupiti nekoliko kvadrata u samom srcu Beograda za ovu lepu torbu…\nDolaskom u kraljevsku porodicu Grejs Keli je promenila viđenje i sliku kraljevskog života. Uvek se trudila aktivno da učestvuje u humanitarnim akcijama i ostvarila se kao majka. Knjeginja od Monaka je sa knezom Renijeom III dobila troje dece – kćerke Karolinu i Stefani i sina Alberta.\nKako je došlo do ovog neobičnog braka?Aristotel Onazis, bogati grčki brodovlasnik je 1953. kupio kazino u Monte Karlu, ali je privreda Monaka počela naglo da slabi. Onazis je o tome razgovarao sa Gardnerom Kaulsom, izdavačem časopisa Luk, koji je napomenuo kako bi brak kneza Renija sa nekom holivudskom zvezdom mogao da privuče bogate turiste u Monako. Kauls je na to predložio Merilin Monro, kojoj se ta ideja veoma dopala.\nMeđutim, knez Renije je na Kanskom festivalu 1955. upoznao Grejs Keli, i pomislio kako bi ona bila idealna supruga i kneginja od Monaka. Renije je inače zbog nasledstva morao da se oženi, ukoliko ne bi slučajno uspeo da obezbedi naslednika monačanskog prestola, njegova kneževina bi pripala Francuskoj Republici. Sa čvrstom namerom da oženi Kelijevu, posetio ju je na snimanju filma Labud, a nekoliko dana kasnije posetio je njenu porodicu u Filadelfiji.\nPalata Kneževine Monako\nKneginja Grejs se zbog ovog braka odrekla svoje glumačke karijere. Nedugo nakon njihovog venčanja, Renije joj je predstavio čitavu listu striktnih pravila kojih se, kao kneginja, morala slepo pridržavati. Ubrzo potom knez je zabranio prikazivanje filmova svoje supruge u Monaku.\nGodine 1962, Alfred Hičkok je Grejs ponudio glavnu ulogu u njegovom filmu Marni. Iako je ona silno želela da se vrati glumi, a Renije joj čak dozvolio da snimi ovaj film, ali narod Monaka je protestovao jer nije želeo da njihova kneginja tumači lik kleptomanke, kao ni da snima ljubavne scene sa Šonom Konerijem. Kasnije se ipak vratila televiziji, čitajući poeziju i radeći naraciju za dokumentarne filmove.\nGrejs od Monaka pri povratku iz Francuske u Monako zajedno sa kćerkom Stefani je doživela automobilsku nesreću. Razlog nesreće je bio moždani udar, pri kojem je Grejs Keli izgubila kontrolu nad volanom svog automobila. Preminula je dan kasnije u bolnici, a sahranjena je 18. septembra 1982. godine u svojoj 52. godini života. Sahranjena je u porodičnoj grobnici Grimaldijevih u katedrali Svetog Nikole (sliku katedrale možete videti na slici iznad).\nKnez Renije, koji se nakon njene smrti nikada više nije ponovo oženio, preminuo je 2005. godine i sahranjen je pored nje. Sahrani princeze od Monaka je prisustvovalo oko 1000 ljudi, od kojih je većina bila iz političkog života i pripadnici kraljevskih porodica, televizijski prenos sahrane je pratilo više miliona ljudi.\nMonte Karlo je grad koji je posvećen jednoj ženi koja je obeležila njegovu istoriju – Grejs Keli. Zanimljivost je to da skoro nema prodavnice u Monte Karlu koja nema sliku kraljevske porodice. Postoji jedan prelep portret u prodavnici poznatog francuskog brenda Luj Viton, ali nije bilo dozvoljeno da se slika. Pokušavao sam na razne načine, ali slike nisu ispale baš onako kako sam planirao, zato sam odlučio da te slike i ne objavim na blogu.\nSpomenik koji vidite na slici iznad se nalazi u blizini Kneževog dvora u Monte Karlu i podignut kao znak zahvalnosti knezu Albertu I od Constant Rouxa, koji je bio otac Renijea III. Današnji princ Kneževine Monako, dobio je ime po svom dedi.\nMonte Karlo je zanimljiv, živopisan mondenski grad koji nikada ne spava. Tu su uvek najbolje zabave, usidrene skupocene jahte, grad u kojem se održavaju poznate trke Formule 1, poznatije pod imenom Velika Nagrada Monaka (Monaco Grand Prix). Naravno postoji još dosta zanimljivih dešavanja, to je ipak Monte Karlo! 🙂\nSmatra se da je Kneževina Monako jedna od najbogatijih država na svetu jer tamo se ne plaća porez i to je jedan od glavnih razloga zbog kojeg bogataši žele da dobiju državljanstvo ove male zemlje. U Monaku ne postoji ni porez na imovinu, nasledstvo i poklonjenu imovinu kad je reč o direktnim naslednicima. Da biste postali državljavanin ove zemlje potreban je samo pozamašni bankarski račun (samo toliko!). 😀\nDragi moji, došli smo do kraja ovog specijalnog posta o Kneževini Monaku koji ne bi bio moguć bez avio kompanije Air France. Vreme uvek proleti kada se čovek lepo zabavlja! Čovek je bogat u duši ako je uspeo da istraži svet i meni je drago da uvek uspem da pronađem partnere mojih projekata koji mi pomažu da otkrijem svet na jedan sasvim drugačiji način.\nNa kraju posta voleo bih još da se zahvalim mojim prijateljima iz avio kompanije Air France na ovoj predivnoj saradnji i neverovatnom iskustvu koje ću pamtiti dugo. Takođe, želeo bih ovim putem da se zahvalim turističkoj organizaciji Kneževine Monako koji su svojom nesebičnom podrškom podržali ovaj projekat i omogućili moju posetu, nadam se da ćemo se uskoro ponovo družiti!\nKako se vama dopala ova moja priča o Kneževini Monako? Da li ste imali priliku do sada da posetite Monte Karlo? Ako ste imali priliku voleo bih da čujem vaše mišljenje! Za par dana nastavljamo našu avanturu po Evropi, a do tada budite mi pozdravljeni!\nOvaj post je sponzorisan od strane avio-kompanije Air France i turističke organizacije Kneževine Monako. Takođe ovim putem želim da se zahvalim mojim prijateljima iz kompanija Sony koji su omogućili da uživate u ovim lepim slikama koje su izrađene uz pomoć mobilnog telefona Xperia XZ3.


MEGLIO DOMANI(29 Dec 2020), str. 1 - Burza utovara, transporta, špedicije, logistike i prevoza CargoAgent.net\nFORUMI - CRNA LISTA KORISNIKA- SIGNALI NEKOREKTNIH KOMPANIJA MEGLIO DOMANI\n29 Dec 2020, 12:28CET\nPoštovane kolege, skrećemo Vam pažnju na pomenutu firmu, prevoz odradjen u junu mesecu sa valutom od 30 dana nije plaćen ni dan danas,na svaki poziv odgovaraju da će biti plaćeno danas,sutra,ali od toga ništa\nmr. Milan , vlasnik - MILAN DJORDJEVIC PREDUZETIK AUTOPREVOZNIK, Knjazevac, Srbija\n29 Dec 2020, 21:44CET\nRe: MEGLIO DOMANI\nmr. Nemanja Stamenković , Direktor - GORAN-VET DOO, Leskovac, Srbija\n30 Dec 2020, 13:11CET\n30 Dec 2020, 13:20CET\nPazite se kolege, dotični gospodin preti da neće da plati samo zato što smo upozorili vas da ne plaća. Čuvajte se a njemu ide tužba\n01 Jan 2021, 13:33CET\n04 Jan 2021, 11:21CET\n08 Jan 2021, 19:36CET\n19 Jan 2021, 19:49CET\nPazite se od dotične firme ne plaća\n23 Sep 2021, 11:38CEST\nPonude za prijevoz robe - Bosna i HercegovinaPonude za prijevoz robe - ItalijaPonude za prijevoz robe - FrancuskaPonude za prijevoz robe - RusijaPonude za prijevoz robe - NemačkaPonude za prijevoz robe - Velika BritanijaPonude za prijevoz robe - Turska


OPERA17.RS | EXTRA // Kija je KONAČNO PRIZNALA: Već pet meseci IMA DEČKA, upoznala ga je SA MAJKOM!\nONLINE I 62\nEXTRA // Kija je KONAČNO PRIZNALA: Već pet meseci IMA DEČKA, upoznala ga je SA MAJKOM!\n15.02.2019 @ 03:06\nKristina Kija Kockar je priznala da već pet meseci ima dečka i da ga je upoznala sa svojom majkom Nadicom Zeljković.\nKija ima dečka!\nPevačica i pobednica prve sezone realityja "Zadruga" Kristina Kija Kockar je konačno odlučila da prizna da ima dečka, te je otkrila da već nekoliko meseci uživa u ljubavnoj vezi sa muškarcem čiji identitet krije od javnosti.\n- Već pet meseci sam u srećnoj vezi. Zaljubljena sam u čoveka koji nije odavde. Konačno sam krenula dalje - rekla je Kija, a zatim je dodala:\n- On nije iz javnog života, nema društvene mreže, ozbiljan je čovek i ne živi u Srbiji. Veoma je poseban, i, što je najbitnije, poznaje me veoma dobro. Ne smeta mu što ga krijem, jer ne voli da se eksponira u javnosti. A i nisam sigurna da li bi mogao da izdrži medijski pritisak. Ne može to svako. E sad, ako se udam za njega, naravno da neću to baš moći da sakrijem - rekla je Kija.\nSvog novog izabranika predstavila je samo svojoj majci Nadici Zeljković.\n- Mediji, ali i oni koji me vole i ne vole, zagorčali bi nam život. Čak ga ni moji prijatelji nisu upoznali, ne znaju ni kako izgleda. Samo ga je videla moja mama. Nama je najlepše kad smo sami. Znam da će sada paparaci da me jure, kako bi nas uslikali, ali tom im neće biti baš lako, jer on ne živi ovde - objasnila je Kija Kockar.\nHAOS // Kija još jednom PONIZILA Slobu: Otkrila je šta je LAGAO, a onda su ga i ostali članovi žirija PROVOCIRALI!\nVIDEO // Pala su PECKANJA U ŽIRIJU: Publika ga je nagradila aplauzom, a Kija i Sloba se "pokačili" sa Handanovićem zbog njega!\nISKREN // Sloba Radanović se POKAJAO ZBOG SEKSA sa Lunom, a evo i ZBOG ČEGA!


12. septembar 2017. 14:37\nBiće to treći sudar španskog i italijanskog kluba u četiri poslednja izdanja LŠ i prilika za oba da se revanširaju za neke ranije neuspehe u međusobnim bitkama. Katalonci verovatno gore od želje da na svom Kamp Nou krenu s rezultatskom osvetom za eliminaciju u četvrtfinalu LŠ minule sezone, kada su na istom mestu odigrali duel bez golova sa Starom damom, a pre toga u Torinu doživeli pravi potop (3:0). Sličan havariji najtrofejnijeg kluba sa Apenina u finalu iz 2015. (1:3), kada je jednu loptu iza leđa golmana Đanluiđija Bufona smestio Nejmar, brazilski igrač, čiji je nedavni transfer iz katalonske prestonice u Pari Sen Žermen, vredan 222 miliona evra, pomerio granice fudbalske kupoprodaje. Tokom letnje pijace govorkalo se još i o nezadovoljstvu i odlasku Andresa Inijeste iz čete novog trenera Ernestea Valverdea, ali je španski reprezentativac ostao "mozak" ekipe, koja posle uvodna tri kola Primere drži prvo mesto, s identičnim, maksimalnim učinkom kao Real Sosijedad, ali s boljom gol razlikom, jer je rivalima spakovano devet "komada", a mreža Ter Štegena ostala netaknuta. I puleni Masimilijana Alegrija nisu kiksirali u prve tri runde Serije A, ali se s golom razlikom 10:2 nalaze između vodećeg Intera i trećeplasiranog Napolija. Dakle, u dobrom raspoloženju stižu na Pirineje, ali oslabljeni za važnog defanzivca Đorđa Kjelinija (povreda) i pouzdanog vezistu Huana Kvadrada (crveni karton) u pokušaju da repriziraju aprilski uspeh i povedu u statističkom skoru sa Blaugranom, jer oba kluba imaju (po) tri pobede, uz tri nerešena ishoda.\nOlimpijakos i Sporting, eks srpskog reprezentativca Radosava Petrovića, nikada se ranije nisu sretali u ovom takmičenju, a drugi meč D grupe srpskim ljubiteljima fudbala biće zanimljiv zbog toga što će prvi strelac prethodne Superlige Uroš Đurđević predvoditi napad prvaka Grčke protiv jednog od tri velikana Portugala, dok bi leđa mogao da mu čuva zemljak - zadnji vezni Saša Zdjelar, dok je Jagoš Vuković zbog povrede verovatno ostati van protokola.\nU isto vreme, portugalski "večiti šampion" Benfika i naš vezista LJubomir Fejsa čekaju CSKA iz Moskve (Andrija Živković ima manju minutažu), u čijim redovima posle "sto godina" neće biti Zorana Tošića (prešao u Partizan), dok će povratnik u elitu i aktuelni osvajač Lige Evrope Mančester junajted, u istoj A grupi, ugostiti autsajderski Bazel, a Nemanja Matić dobiti još jednu šansu da pokaže kako je Čelsi pogrešio što ga je ovog leta prepustio svom nekadašnjem tim menadžeru Žozeu Murinju. Još su nestrpljiviji uprava i navijači PSŽ-a, s obzirom na njihovo zajedničko uverenje da, pojačani Nejmarom i golgeterskim otkrićem prošle Lige šampiona Kilijanom Mbapeom, pozajmljenim od rivalskog Monaka, najzad mognu da se popnu na krov Evrope. Gostovanje škotskom velikanu Seltiku, na otvaranju nadmetanja u B grupi, prvi je veliki evropski test za ekipu iz Grada svetlosti. Bajern u svakom sastavu i s bilo kim na trenerskoj ekipi, svake sezone, puca visoko, pa mu i u večerašnjem sudaru sa belgijskim Anderlehtom, naših Ivana Obradovića i Uroša Spajića, ne "gine" uloga velikog favorita. Kao nekoga od koga se očekuje da sa Svecima ode u nokaut fazu iz iste skupine.\nGrupa C je ujednačenijeg kvaliteta, jer sem autsajderdskog Karabaga svi imaju pravo da se nadaju pozicijama koje donose proleće u LŠ. I Roma, koja je bez penzionisane klupske legende Frančeska Totija večeras domaćin redovnom učesniku same završnice takmičenja poslednjih godina - španskom Atletiku i Jorgandžije, a i Čelsi, koji aktuelni primat u prvenstvu Engleske želi da oplemeni zapaženim nastupom u trci za kontinentalnu prevlast.\nGrupa A: Mančester j - Bazel, Benfika - CSKA M.\nGrupa B: Seltik - PSŽ, Bajern - Anderleht\nGrupa C: Roma - Atletiko, Čelsi - Karabag\nGrupa D: Olimpijakos - Sporting, Barselona - Juventus\nGrupa E: Liverpul - Sevilja, Maribor - Spartak\nGrupa F: Šahtjor - Napoli, Fejenord - Mančester S.\nGrupa G: Porto - Bešiktaš, Lajpcig - Monako\nGrupa H: Totenhem - Borusija D, Real - APOEL\nPremije od 1,31 milijardu evra\nEvropska fudbalska federacija saopštila je da od Lige šampiona, Lige Evrope i Superkupa očekuje prihod od 2,35 milijardi evra, od čega će 1,72 milijardi biti potrošeno na premije klubovima - 1,31 milijarda za LŠ i 400 miliona evra za LE.


MAJKA I SIN (5) PRONAĐENI SA POVREDAMA ISPRED ZGRADE! Tragedija u Lazarevcu | Crna hronika\nMAJKA I SIN (5) PRONAĐENI SA POVREDAMA ISPRED ZGRADE! Tragedija u Lazarevcu | Mondo Portal\nMAJKA I SIN (5) PRONAĐENI SA POVREDAMA ISPRED ZGRADE! Tragedija u Lazarevcu 3 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n21.08.2020. / 09:50\nAutor Sandra Krstanović 21.08.2020. / 09:50\nJeziva tragedija dogodila se u Lazarevcu.\nU nesreći koja se jutros oko 8.50 desila u Lazarevcu,ispred jedne zgrade u Karađorđevoj ulici, u centru grada, zatečeno je beživotno žensko telo, saznaje Telegraf.rs.\nOni su iz dobro obaveštenih izvora dobili informaciju da je smrt žene konstatovana na licu mesta.\nPored nje bilo je muško dete, sa povredama.\n"Ono je prevezeno na Urgentni centar, a kod nje je konstatovana smrt na licu mesta", javio je izvor "Telegrafa".\nKako su mediji ranije preneli, sumnja se da je nepoznati muškarac bacio s terase ženu i dete od oko pet godina.\nMeđutim, neki navode da je moguće da je žena sama skočila s detetom s terase.\nNi za jednu informaciju od ovih još nemamo zvaničnu potvrdu.\nUžas se dogodio u Karađorđevoj ulici gde su prisutne su jake policijske snage.\nIzbegnuta veća tragedija |\nnesreća žena dete lazarevac\n21.08.2020. / 15:00\nJedni kazu decak drugi devojcica.Nebitno.Bitno da dete prezivi.Zakon treba i dozvola ko je sposoban da ima dete a ko nije onemoguciti mu to.Nije svako za dete .Koliko ih poubijase ove godine i to nazovi roditelji.\n21.08.2020. / 19:22\n@Goca Slažem se. Ja sam zapravo za sterilizaciju zena za koje se utvrdi da nisu podobne majke. O neprofesionalizmu medija da ne govorimo, jedan isti sajt objavljuje prvo da je decak od oko 5 godina a par sati kasnije devojčica od 3 godine... Nadam se da ce dete biti dobro i da nece zapamtiti scene danasnjeg dana...\n21.08.2020. / 10:09\nШта се бре ово дешава???дечаче оздрави


Opština dala najbolju ponudu za halu – Vila As\nOpština Čajetina je učestvovala na tenderu za kupovinu sportske hale na Zlatiboru. Lokalna samouprava je kako je danas objavio portal cajetina.org.rs ponudila 1.601.700 evra za ovaj objekat što je za 1.000 evra bilo više od početne cene. Prema propozicijama tendera u Portorožu su 5.decembra stečajna upravnica Vida Gaberc i predsednik Opštine Čajetina Milan Stamatović potpisali predugovor.\nArsen Đurić, zamenik predsednika opštine Čajetina je u izjavi za zlatibor.tv rekao da je opština jedina dala ponudu za kupovinu sportske hale na Zlatiboru.\n“Potpisan je predugovor gde smo mi obavezni da u roku od tri meseca isplatimo da izvršimo uplatu preostalog iznosa i da preuzememo halu u posed. U međuvremenu je prethodni pretendent za kupovinu hale uložio privremenu meru zabeležbu spora a mi smo u tom ugovoru stavili klauzulu da nismo dužni otpočeti plaćanje dok se ne reši spor dok se ne ukine privremena mera zabrane otuđenja i sve zabeležbe u katastru, tako da tek nakon toga kada sud iz Slovenije reši sa prethodnim ponuđačem sve svoje probleme nakon toga će opština Čajetina izvršiti uplatu hale i preuzeti u svoj posed, istakao je Đurić.\nPredmet prodaje je bio hotel STC Zlatibor, koji se nalazi u ulici Sportova (kat.p. 4469/16 KO Čajetina). Površina zemljišta pod zgradom je 4.979 metara kvadratnih, zemljište uz zgradu 7.127 metara kvadratnih, a ukupna površina je 12.106 metara kvadratnih, etažno vlasništvo 1/12, kao i zajedničko vlasništvo na zajedničkim delovima objekta.


Nega lica, tela i ulepšavanje : Maska protiv starenja za smanjenje bora na licu i vratu 16.02.2020 - ID 83671793 - KupujemProdajem\nNega lica, tela i ulepšavanje > Kozmetika | Žene > ID oglasa: #83671793 (postavljen: pre 4 dana)\nMaska protiv starenja za smanjenje bora na licu i vratu\nKrema-maska na bazi vulkanske gline - efikasno sredstvo, usporava proces starenja kože lica i vrata. Bioaktivni sastav maske sa ekstraktom zelenog čaja, sa kompleksom vitamina i minerala, pomaže u smanjenju bora, poboljšava elastičnost kože, zateže konture lica, obezbeđujući primetan lifting efekat. Kaolin upija nečistoće i bori se sa viškom sebuma, hrani kožu sa mineralima i mikroelementima , podstiče metabolizam u ćelijama i njihovu regeneraciju. Alga pomaže u sužavanju pora, pospešuje protok krvi ka površini kože i daje joj potrebnu snagu, a takođe stimuliše regeneraciju ćelija kože, ima antibakterijska svojstva.\nUputstvo za upotrebu: Naneti debeli sloj na lice i vrat. Ostavite 10-15 minuta. Operite toplom vodom. Primijeniti 2-3 puta nedeljno.\nSastojci: Voda, urea, Bentonit (Crna glina), glicerin, Kaolin (Bela glina), ulje Kokosa, ekstrakt zelenog čaja, alge ekstrakt, titanijum dioksid, Mitilus Ektract (školjka ektract), DNK (dezoksiribonukleinska kiselina), Rhodiola rosea ekstrakt.\nPakovanje: 10 kesica po 15 ml.