Osim akcijama dobrovoljnog davalaštva krvi, Crveni krst u Valjevu ponosi se i narodnom kuhinjom, koja godišnje podeli između 126.000 i 128.000 obroka.\nCrveni krst u Valjevu neprekidno se po ostavrenim rezultatima nalazi u samom vrhu liste najboljih u Srbiji. Često se Valjevci navode kao primer za ugled, naročito kada je reč o primeni novog zakona o transfuzijskoj medicini na lokalnom nivou.\nKako ističe Miroslav Đukić, sekretar Crvenog krsta u Valjevu, njihovi rezultati počivaju na dobroj volji, plemenitosti i humanosti sugrađana.\nU prvih 15 dana septembra, na području grada prikupljeno je 258 jedinica krvi, a 281 dobrovoljni davalac ponudio je dragocenu tečnost. Crveni krst u Valjevu sa Institutom za transfuziju krvi Srbije svakog utorka realizuje redovne akcije i svaki put utvrđeni plan od 40 jedinica bude premašen za najmanje 25 posto. Pažnju je nedavno privukla pomalo neobična akcija „Kafana u službi humanosti”, organizovana u restoranu „Platani”. Dobrovoljni davaoci pokazali su jednu novu dimenziju kafanskog života. Umesto planiranih 100 došlo ih je 124, i njih 114 je dalo krv…\n‒ To što mi u Valjevu postižemo dobre rezultate u oblasti dobrovoljnog davalaštva ne znači da će naša bolnica uvek biti opskrbljena dovoljnim količinama krvi. Prave se prioriteti i oni koji su u prvom redu hitnosti dobijaju krv, kako bi se spasavali životi. Međutim, ako mi u Banku krvi dajemo više, imamo pravo i da očekujemo i da tražimo više, što, opet, ne znači da ćemo sve traženo i dobiti – objašnjava Đukić.\nDrugi značajan segment aktivnosti valjevskog Crvenog krsta jeste narodna kuhinja čiji je rad, nakon sedmogodišnjeg prekida, obnovljen 2010. zahvaljujući inicijativi i sredstvima lokalnog Rotari kluba. Akciju su podržali i donatori i gradska uprava. Danas svakodnevno 500 žitelja Valjeva i okoline na četiri punkta dobija kvalitetne kuvane obroke s mesom. Narodna kuhinja radi bez pauze, godišnje podeli između 126.000 i 128.000 obroka, a socijalno ugroženim sugrađanima obezbeđuje i pakete sredstava za ličnu higijenu.\n‒ Na taj segment rada Crvenog krsta smo ponosni, jer smo doprineli da oživi nešto što je na dobrobit najugroženijih sugrađana. Mi smo organizacija koja nastoji da olakša ljudsku patnju u svakom obliku ‒ ukazuje Miroslav Đukić.\nU valjevskom Crvenom krstu realizuju i mnoge druge humanitarne aktivnosti ‒ obuke zaposlenih iz prve pomoći, zdravstveno preventivne kampanje posvećene borbi protiv bolesti zavisnosti, borbi protiv pušenja, prevenciji trgovine ljudima. Posebno su ponosni na svojih 170 volontera koji su tokom vanrednog stanja zbog pandemije virusa korona pomagali starijim sugrađanima koji su morali da budu u kućnom karantinu.\n‒ Naša uloga je definisana principima pokreta Crvenog krsta i nemamo razloga da se nešto posebno hvalimo. Sve što radimo se valjda podrazumeva i od nas i očekuje u svakoj situaciji, i redovnoj i vanrednoj ‒ poručuje Miroslav Đukić, sekretar Crvenog krsta u Valjevu.\nINFO 24 / Politika / Foto: Politika\nTags: Crveni krst, Miroslav Đukić, valjevo


Dečije pesmice - Dete od 3 - 6 godina - Bebac.com - Forum\nZapočeo/la ljiki, 20 Jan 2011\nMolim vas ukoliko neko ima reci decije pesme old mecdonald had a farm na srpskom ili znate gde mogu da je nadjem da mi javite. hvala!!!!! :rolleyes:\nja na netu ne mogu da ga nadjem, a stvarno tu pesmu na srpskom ne znam...\nFIFI NE ZABORAVI ME\nJa iskreno nisam ni znala da postoji verzija na srpskom jeziku\nHoćemo ju zajedničkim snagama prevesti????\nСтари Мекдоналд је имао фарму, е-ја-е-ја-о\nА на својој фарми је имао краву, е-ја-е-ја-о\nСа "Му-Му" овде и "Му-Му" тамо\nОвде "Му" тамо "Му"\nА на својој фарми је свиња, е-ја-е-ја-о\nСа (фрктање) и овде (фрктање) постоји\nОвде (фрктање) постоји (фрктање)\nА на својој фарми је имао коња, е-ја-е-ја-о\nСа "суседима, суседима" овде и "суседима, суседима" има\nОвде "суседима" тамо "суседима"\nСвуда "суседима суседима"\nOvako ga je preveo cika googl\nStari Pera imao farmu...iiiija, iiiija...ooooo...\nI na toj farmi imao kravu... ...iiiija, iiiija...ooooo...\nMuuuu, muuu ovdje...muuuu, muuu tamo....\nOvdje muuuu...tamo muuuuu....svuda muuuuuu....\nNemojte mi se smijati...\nKajsija* voli ovo\nFilipa, svaka cast na ideji da se stvarno (pocev od imena) prevede na srpski... Bez smejanja\nSamo mi je kokoška malo sporna...ne mogu se sjetiti kako se koka glasa :lol:\nhahaha izgleda da je ova tvoja pokupila "pticiji grip"\nSamo mi je kokoška malo sporna...ne mogu se sjetiti kako se koka glasa\nko ko da!!!\nBoc-boc iglicama (sa ispruženim kažiprstima bockajte prema naprijed)\nne diraj ga ručicama (mičite kažiprst lijevo-desno kao “ne-ne” pokret)\nbode, bode jež (sa ispruženim kažiprstima bockajte prema naprijed)\nbit će suza (trljajte oči kao da brišete suze)\nbjeeeeež.... (sa rukama činite kao da trčite)\nJaooo, super, obozavam ovu pjesmicu...\nHvala vam puno!!!! Pomogli ste mi puno!! :rolleyes:\nKako se može štedeti mama\nKad cipele i pantalone\nti mami uštediš platu jednu.\nJedino za mamu ljubav ne štedi,\nMilkiniz i MamaNataša volite ovo\nKoje pesme vaša deca vole? Pavle je jedno vreme bio fasciniran sa\ni još mlogo njih, a sad je\nMi samo gledamo TAMUSILAND-DETLEV JOECKER...\nCijeli dan pjevamo ovu pjesmicu i pokusavamo da izgovorimo zum zum...\nStasina omiljena pesmica po 100 puta je slusamo na dan\nSkoro sam cula ovu prelepu deciju pesmicu i odusevila se!\nAjd da osvezim temu.\nMi ovo isto pevamo a od pocetka\nSklupcao se mali jez (skupm saku u pesnicu)\nPa sad mirno spava (spojim dlanove i stavim na obraz kao da spavam)\nBoc boc iglicama (bockam kaziprstom po stomacicu)\nNe diraj ga rucicama (isto kao Filipa fazon 'ne ne')\nBode bode jez (opet bockam po somacicu)\nBice suza (trljamo oci)\nBeeeeez (uhvatim je i celu golicam)\nAko vas zanimaju jos neke pesmice sa gestikulacijom znam ih brdo i osamsto, recite.\nJa se zovem .. A tata me zove zlato..\nLutku imam ja\nLutku imam ja koja kaze no,no,no\ni po ceo dan samo vice no,no,no\nta moja lutkica a aaaaaa\nslatka ko bombonica a aaaaaa...\nOvo ja pevam Nadji od rodjenja i jako je voli iako je kratka.\nDa dodam, ne znam tacno ko je trazio, ali ako niste nasli, DEDA PAJA IMA FARMU. Pustite i svojoj deci SNOWFLAKE odlicna je


[ Pregleda: 11919 | Odgovora: 72 ] > FB > Twit\nRe: Transfer blama - pravi pravcijati 30.12.2016. u 18:53 - pre 29 meseci\nAko sumnjas, skokni u posetu, pogledaj - pa ces videti da je broj zena u burkama apsolutno nebitan.\nOsim ako ne naletis na grupu koja je dosla iz neke od always-on burka zemalja na nekom aerodromu (a i to je vrlo slaba sansa posto obicno zene u burkama ne lete avionima cesto u inostranstvo, je li), sansa da ces naleteti na neku zenu u burki je prilicno mrsava. Znas zasto je tako? Zato sto ih ima u tragovima.\nMislim da smo i mi potrosili previse reci na tu temu, a kamo li ideja da neko to kodifikuje u zakon i jos trosi drzavne resurse da taj zakon sprovodi u delo.\nVelika greška u razmišljanju zapadnjaka je što na sve gledaju iz svoje perspektive te tako ne uspevaju da zaključe kako razmišljaju ljudi kojima je sekularnost apsolutno ne zamisliva.\nMozda je tako bilo nekad. Samoubilacki napadi su i te kako prosecnom Sixpack Joe-u objasnili da terorista samoubica ne razmislja o profitu vec o virtuelnim devicama koje ga "cekaju" kad se digne u vazduh. Samoubilacki terorizam, za razliku od "obicnog" kakav su ljudi imali prilike da vide od strane "old-school" terorista poput IRA-e, ETA-e i sl. je karakteristican i mislim da samo potpunoj budali nije jasno da se radi o fundamentalno drugacijoj problematici.\nRe: Transfer blama - pravi pravcijati 31.12.2016. u 08:42 - pre 29 meseci\nOK, nisam ja zapadnoevropljanin, pričam hipotetički. Takođe, ni najmanje ne vidim sebe kao desničara.\nNe odričem se ja tuđih prava. Kao što sam jasno napisao "Sloboda verosipovesti - da. Budi musliman, to je tvoje pravo. Niko te ne tera da se pokrstiš." Jasno.\nAli, kako je neki mudar filozof odavno rekao "tvoja sloboda prestaje tamo gde počinju da ugrožava moju slobodu". Ili, analogno, "širina tvojih ljuskih prava prestaje tamo gde počinje da ugrožava moja ljudska prava"\nDa sam Holandez, da li ih imao prava da dozvolim da moja domovina (koju sam nasledio od dedova, i pozajmio od dece) postane islamska džamahirija ? Nemam prava na to. (da sam Holandez)\nHolandija ima svoju tradiciju i kulturu (versku kulturu, kulturu ponašanja, kulturu ophođenje, životnu kulturu, ...) i svaki Holandez ima obavezu da Holandiju takvom sačuva.\n(Naravno, Holandija je samo primer. Isto sam mogao da uzmem kao primer i Belgiju, i Francusku i td. i td.)\nAjde da obrazlozim. Prvo desnicar je danas postao gotovo pogrdan naziv, nisam hteo da te kvalifikujem ni na kakav los nacin, kad sam rekao da si desnicar. Jednostavno stavovi su ti desnicarski, tipican primer desnice je ovo sto si sad napisao, sto ne podrazumeva da su neminovno losi stavovi, hteo sam samo da ti ukazem na nedostatke takvih stavova, daleko od toga da je levica savrsena...\nNecu dalje da raspravljam o burkama, Ivan je dovoljno rekao na tu temu, nemam sta da dodam...\nKosovo ti je upravo najgori primer koji si mogao da izabereš. Upravo je Kosovo primer kako je jedna hrišćanska teritorija, sa dugom i lepom verskom tradicijom (i karakterističnom kulturnom tradicijom) izgubila svoj identitet, svoje korene, i organizovanom, podmuklom, dugoročnom subverzivnom aktivnošću - postala islamska džamahirija. Zato što mi Srbi nismo skapirali na vreme šta se dešava. Dok smo se zanosili komunizmom, Jugoslavijom, bratstvom i jedinstvom, ovi su neprekidno rovarili. Na kraju smo Kosovo izgubili u ratu, i tu se manje-više zaokružuje neka akcijska celina islamizacije.\nNe zelim da ulazim u istoriju na ovom forumu, posto ce to kreirati eksploziju. Moj primer se odnosio na danasnje vreme, i danasnju situaciju. Ako donosis zakone koji na neki nacin diskriminisu muslimane, ne mozes da se zalis na to sto muslimani donose zakone koji diskriminisu hriscane, i primer Kosova je u tom slucaju vise nego odlican...\nŠto se švajcarske tiče, dal' su desničari u pitanju, šta li, ali jasno je bilo da su minareti počeli da niču ko pečurke posle kiše. Što baš ne odgovara opisu da veći deo tamošnjih stanovnika muslimanske veroispvesti zabole ona stvar za religiju.\nIli, još gore ako je tako. Jer onda je jasno da se islamizacija vrši iz sasvim drugih centara moći, nazavisno od lokalnih doseljenika muslimana. Da "desničari" nisu reagovali, i svoje stavove pretočili u zakon, već danas bi bilo 10x više minareta nego onomad kad je bio referendum.\n[Ovu poruku je menjao Java Beograd dana 30.12.2016. u 11:03 GMT+1]\nMinareta u Svici ima 4 (slovima cetri) :)... A muslimana ima 5% ukupno, od toga kao sto sam rekao vise od pola predstavljaju Albanci sa Kosova - koje realno zabole a od ostalih, dobar deo su Turci, koji opet imaju svoj film. Tako da fundamentalnih muslimana u Svici ima u tragovima.\nRe: Transfer blama - pravi pravcijati 31.12.2016. u 12:44 - pre 29 meseci\nAko donosis zakone koji na neki nacin diskriminisu muslimane, ne mozes da se zalis na to sto muslimani donose zakone koji diskriminisu hriscane\nZapravo, mozes - ne moze niko da ti zabrani da se zalis, cak i ako su ti zalbe u kontradikciji sa sopstvenim akcijama :)\nRe: Transfer blama - pravi pravcijati 31.12.2016. u 12:48 - pre 29 meseci\nDubioza Zapada nastaje kada treba da prihvati ideje koje decenijama namece drugima.\nRe: Transfer blama - pravi pravcijati 31.12.2016. u 18:50 - pre 29 meseci\nNego da se mi vratimo na osnovnu temu\nGledaš vnago, znaš da je predsednik tvoje države bio kod njega - dok je ovaj još bio na poternici, znaš da ga rektirao za silne milione, i eto, poznati lopov i krimos, kao veliki biznismen, na velika vrata dolazi u Srbiju. Sve mu je oprošteno, tužba povučena.\nGledam, nemoćan da išta promenim, i osećam se kao posledenje vnogo. Bem ti državu, bem ti pravdu, zakone i sudije.\nUntitled.png - 769.89k\nRe: Transfer blama - pravi pravcijati 31.12.2016. u 19:08 - pre 29 meseci\njer-su-milje-i-hekler.jpg - 67.62k\nRe: Transfer blama - pravi pravcijati 01.01.2017. u 04:05 - pre 28 meseci\nBitno da je pop tu u prvom planu! Jau bre! Srbijo oče i majko, Srbijo najlepaša bajko, pa ovo boli, al stvarno!\nRe: Transfer blama - pravi pravcijati 01.01.2017. u 09:39 - pre 28 meseci\nSamo neka je Anđa Zečević u zatvoru ! Zbog te sive ekonomije smo i dogurali do ovde gde smo sada.\nRe: Transfer blama - pravi pravcijati 01.01.2017. u 20:56 - pre 28 meseci\nGledam, nemoćan da išta promenim, i osećam se kao posledenje vnogo. Bem ti državu , bem ti pravdu, zakone i sudije.\nodakle sad ovo? do malo pre si vikao majka srbija, moramo poštovati zakone kakvi da su, i da ih malo promenimo jer nam NIKO ne brani. naša(moja) država hint: nemoćan da išta promenim itd.\nja sam te 10x u prošloj temi pitao na koji način ti misliš da narod ove države može da promeni i najmanju sitnicu, ti si ko papagaj ponavljao moramo da se menjamo, da menjamo zakone, to nam niko ne brani... još me napadao zašto sam naveo 'moja' država pod navodnicima.\nNarod trenutno nije u mogućnosti da promeni vlast na demokratski način glasanjem zbog svega što sam naveo u drugoj temi.(bugarski voz, partijske pretnje)\nZnači da u 'našoj državi' (namerno pod navodnicima) se ne poštuje ni NAŠA volja, a ne nešto više.\nNavedi na koji način, (plan i program sa nacrtnom), mi možemo da menjamo nešto. Pa da krenemo u realizaciju, jer ovakve slike gledamo svaki dan, i gledaćemo ih idalje ako nešto ne promenimo.\nDovoljno si pametan da znaš i ne očekuješ da će neko samovoljno da se odrekne svih benefita(par sati nerada, ogromne plate, bonusi, regresi), koje je imao sve ove godina zarad dobrobiti naroda, i ziveti ko prosečni građanin.\nRe: Transfer blama - pravi pravcijati 03.01.2017. u 09:26 - pre 28 meseci\nNe znam koliko žena sa burkama šeta ulicama zapada, i koliko i je taj broj u procentima za koji kažeš da je neznatan? Da li su slike koje redovno vidjamo medijski spin ili oslikava realno stanje? Ipak ne bih rekao da je prašina koja se diže oko burki tako beznačajna i naivna zbog svega što njeno nošenje predstavlja, simboliše i kakav utisak ostavlja na muslimane i ne muslimane.\nNe znam za sve zemlje zapada ali na primer u Holandiji se burke u vecem procentu mogu videti u nekim delovima gradova. U ruralnim sredinama ih nisam nesto vidjao. Recimo u Hagu postoji deo grada gde zivi oko 50-70% muslimanskog stanovnistva. Ako neko napravi snimak iz takvog kraja i kaze "evo kako izgleda na zapadu" ljudi ce steci lazan utisak. To je kao kad bi neko snimio Dedinje u BG-u i rekao kako se bogato zivi u Srbiji, ili na osnovu naselja Brace Jerkovic zakljucio kako su u Srbiji svi naoruzani i bave se kriminalom. :)\nKakav utisak ostavlja? Sto se burki tice, ima varijacija. Neke zene su u full nosnji po propisu kao u sred bliskog istoka, ali vidjaju se i grupe zena od kojih neke imaju a neke nemaju pokrivene glave. Dakle, postoji deo muslimanki koje nisu zainteresovane za tu nosnju. Ima i onih koje se potrude da lepo izgledaju - uske pantalone i fensi obucene gore, full sminka - ali pokriju glavu salom. Doduse tu odevnu kombinaciju sam vidjao na primer i u Dubaiju i ako nije u skladu sa poentom te nosnje (skromnost i slicno). To znaci da deo muslimanki nosi to pro forme ili iz nekih drugih razloga, mozda roditelji insistiraju i slicno, a ne iz duboko religijiskih pobuda. Burka je pogodan i vidljiv simbol pa joj je lako pripisati i "pricu" koja ide uz to, onako kako politicka klima zahteva, ali realno problem je na drugom mestu. "Utisak koji ostavlja" zavisi od osobe koja to nosi, ali prica kako je zapad prakticno preplavljen hard kor muslimanima nije istinita.\nRe: Transfer blama - pravi pravcijati 03.01.2017. u 10:17 - pre 28 meseci\nNosenje burki je tradicija muslimanskog sveta. Da li ih nose zbog verskih, drustvenih ili licnih razloga to je njihova stvar. Zapad propagira jednakost, ravnopravnost, slobodu veroispovetsti, ljudska prava ... ali ksenofobija je zayebana stvar.\nRe: Transfer blama - pravi pravcijati 03.01.2017. u 11:16 - pre 28 meseci\nIma i onih koje se potrude da lepo izgledaju - uske pantalone i fensi obucene gore, full sminka - ali pokriju glavu salom. Doduse tu odevnu kombinaciju sam vidjao na primer i u Dubaiju i ako nije u skladu sa poentom te nosnje (skromnost i slicno). To znaci da deo muslimanki nosi to pro forme ili iz nekih drugih razloga, mozda roditelji insistiraju i slicno, a ne iz duboko religijiskih pobuda.\nMeni najviše smetaju upravo te žene koje pominješ. Verovatno su rodjene u EU, roditelji im uglavnom nisu bili radikalnih shvatanja. a one iz nekog razloga počele da se pokrivaju. Još kad ih kamera snima po pogledu se vidi da u njima nema S od skromnosti. Nekima se samo oči vide a na očima po kile kreona. Strašno.\nJoš neki ljudi propagiraju kako to odražava neku slobodu izbora što verujem da jeste slučaj sa gore pomenutim "muslimankama" al, stvarno velo da to nekako objasne milionima žena u Afganisatanu i SA kako je to što nesmeju na ulicu da izadju bez pratnje muškarca i umotane u čaršafe odraz nekje njihove slobode.\nRe: Transfer blama - pravi pravcijati 03.01.2017. u 11:44 - pre 28 meseci\n@dusanboss - ili obrnuto, roditelji su im dosli iz Maroka, Tunisa, Surinama, Alzira i poprilicno su skromnog porekla, obrazovanja (obicno u zemlji porekla), shvatanja i suzenih pogleda, dovedeni su kao i nasi gastrosi 60-70-tih da kopaju kanale na zapadu, proveli su ceo radni vek na zapadu, da prakticno nisu ziveli na zapadu, nikad nisu naucili posteno da govore lokalni jezik, niti bili ukljuceni u lokalnu kulturu, imas ljude koji zive 50g u Amsterdamu, a da nisu posetili ni jedan muzej, otisli u pozoriste ili biblioteku, proucili lokalnu religiju, ili bilo sta sto ima veze sa zemljom u kojoj zive, i iz tih pozicija su krenuli. Sledeca generacija se prilagodjava, nose farmerice, slusaju zapadnjacku muziku, idu u lokalne skole, govore jezike, jedu u McDonald-su, piju pivo, sminkaju se, pa se pro-forme i zbog pritiska/postovanja porodice i zajednice - pokrivaju.\nDakle nije uopste stvar da nece da se prilagode, nego se - upravo prilagodjavaju i integrisu - samo postepeno, ali ljudi nikad sretni, sta god da se uradi - nije dovoljno i uvek je neko ugrozen i necija prava su uskracena i ostale gluposti...\nRe: Transfer blama - pravi pravcijati 03.01.2017. u 12:16 - pre 28 meseci\nA, dakle treba modna policija da se uvede. Sto nisi odmah rekao.\nRe: Transfer blama - pravi pravcijati 03.01.2017. u 13:40 - pre 28 meseci\nIvan Dimkovic: A, dakle treba modna policija da se uvede. Sto nisi odmah rekao.\ntacnije modno/moralna :)\nRe: Transfer blama - pravi pravcijati 03.01.2017. u 13:47 - pre 28 meseci\nMa zabole njih bazicno za burku i tudje obicaje, najveci je problem sto burka krije identitet, sto joj je i namena nastala verskim obicajem.\nNe plase se oni verskih burki, vec zloupotrebe burke, sakrivanje identiteta u raznim subverzivnim aktivnostima.\nSvi su nesto opsednuti pracenjem i zastitama napljackanog bogatstva.\nRe: Transfer blama - pravi pravcijati 03.01.2017. u 15:52 - pre 28 meseci\nKakva bre moda. Nesumnjivo da neke od tih žena to radi i iz pomodarstva, a nisu ni svestne da time potpomažu nečiju agendu i da vrše kultrološki i verski uticaj.\nKako to hoćete da izokrenite stvari i da prikažete nešto kao beznačajno i nebitno kad je očigledno da nije tako? Slažem se da nošenje burki nije glavni ni toliko bitan problem vezna za tematiku, ali poprilično oslikava dešavanja i ima značajan uticaj. Zabrana burki neće sprečiti islamizaciju EU. Smatram da bi je ipak trebalo uvesti najvše zbog kulturoluškog inpakta koje ona ima. (pričam o ninža burki, gde se vide samo oči). Zašto bi neko imao potrebu da sakrije svoje lice? To je totalno protiv prorodno ponašanje ne svojstvene ljudskoj vrsti nametnuto nekim srednjevekovnim, zatucanim shvatanjima i tumačenjima religije. Kao vrsta, dobar deo neverbalne komunikacije vršimo preko lica. Jednostavno nije prirodno pokriti lice u javnosti. Kakvu poruku osoba šalje okolini tim činom ako izuzmemo religiju i kulturu?\nMislim da se treba povući jasna granica na drugom kraju spektra kao što postoji zabrana da se šetaš go po ulici. Jako kratka suknja može, gola (go) ne može. Tako isto da drugom kraju marama može, potpuno pokriveno lice ne može. Čak i ako će nas to koštata maskota restorana i prodavnica :)\nRe: Transfer blama - pravi pravcijati 03.01.2017. u 15:59 - pre 28 meseci\nMislim da bih iskljucio to kao realnu mogucnost, zbog sledecih stvari:\na) Broj zena u burkama na ulicama po zapadu je izuzetno mali, prakticno njihov uticaj na zivot, subverzivan ili ne, je nebitan\nb) Subverzivne aktivnosti, kako stvari stoje, iz militantnog islamistickog segmenta drustva, generalno cine muskarci koji ne nose burke :-)\nc) Sve i da se zabrane burke, postoji milion drugih nacina da neko sakrije svoj identitet, pocevsi od najobicnije trese sa kapuljacom (ili marame) i zatamnjenih cvikera\nSve u svemu, mislim da je daleko realnije da se buka pravi zbog jednostavnog politickog efekta. Koska, sto se kaze kod nas. U ovom konkretnom slucaju mislim da se radi o koski koju bacaju politicari desne orijentacije (ili centristi koji se plase da ce da im ode glas onima desnije od njih), koja ne kosta nista a daje narodu nesto da glocka.\nIzvini, moja greska, "kile kreona" iz tvoje poruke su me zavarale :-) Sledeci put kad neko bude pominjao kreon, znacu da je to moralno ili politicko pitanje.\nRe: Transfer blama - pravi pravcijati 03.01.2017. u 16:05 - pre 28 meseci\nMislim da je pojava nindža žena po ulicam EU relativno nova stvar. Tako da ta priča ne pije vodu. Prve generacije o kojima govoriš i ako nisu možda govorile jezik niti prihvatile zapadnu kulturu, opet nisu bili radikalnih verskih shvatanja u toj meri. Dobili su posao , stan , hranu, neki i mnogo više o tome. Stvari o kojima su samo mogli da sanjaju u rodnim zemljama, da ne govorim o ljudskim slobodama. Tako da nisu baš imali poterbu da svoju veru nabijaju svima na nos.\nOvoj nova pojava i mslim da pritisak roditelja sigurno nije njen uzrok.\nRe: Transfer blama - pravi pravcijati 03.01.2017. u 16:13 - pre 28 meseci\nNisu kile nego po kile. Po kao pola. :)\nPo meni bezbednosni aspekt nije toliko bitan, ali svakako da ga treba uzeti u obzir. Ivane kažeš žene nose burke ,a muškarci su teroristi. A šta sprečava muškarca da je obuče?\nIma nečega u tome oko dizanja buke političara, ipak šta je dovelo do jačanja desnice? Ne verujem da su toliko ojačali samo zbog dizanja buke. U ostalom buku su uvek i dizali pa nisu bili tako popularni.\nTo jedan od razloga zbog koga mislim da se neki koraci moraju preduzeti. Što se više odlaže, to će bit ekstremniji neki budući potrebni koraci i desničari koji će ih sprovoditi. A to je neizbežno ukoliko sve nastavi istim tokom kao do sada.\nRegistrovani: 13 ( negyxo, mrbakero, brux002, MartinK2, pctel, Grada22, vjova, tox master, ZAS011, .LoG, zzzz, Nebojsa Milanovic, bordzija )


PROPISI.com | UPRAVA\nProjekat za unapređenje administrativnih usluga MUP-a\nPotpredsednik Vlade Republike Srbije i ministar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović prisustvovao je danas predstavljanju projekta „Dinamičko upravljanje kadrovima i merenje produktivnosti“, koji ima za cilj unapređenje kvaliteta usluga koje MUP, pre svega Uprava za upravne poslove, pruža građanima.\nStefanović je tom prilikom istakao da Ministarstvo insistira na tome da rad policijskih službenika i svih onih koji pružaju usluge građanima uvek bude merljiv i takav da se vidi efikasnost.\nPrema njegovim rečima, zadatak Ministarstva jeste da uvidi gde promenom procesa rada može da se postigne ubrzanje, posebno na upravnim poslovima, kroz izdavanje ličnih dokumenata građanima.\nTežimo ka tome da građani u najkraćem roku mogu da dođu do svojih dokumenata, ali istovremeno da možemo da adekvatno i pravično nagradimo svakog zaposlenog koji postiže izuzetne rezultate i ima najbolje norme, objasnio je on.\nOna je objasnila da ova razvojna ideja ima za cilj podizanje kvaliteta organizacije rada i usluga koje resorno ministarstvo pruža građanima.\nImajući u vidu da Uprava za upravne poslove na godišnjem nivou izda približno 4.200.000 dokumenata i isprava, cilj je da se posao ravnomerno raspodeli, uz planiranje optimalnog broja zaposlenih i kvalitetnije pružanje usluga.\nNa taj način, biće omogućeno i preciznije definisanje broja šaltera i zaposlenih u svakoj organizacionoj jedinici u zavisnosti od obima posla i opterećenosti, uzimajući u obzir sve specifičnosti usluga koje se pružaju građanima.\nUspostavljanjem ovoga sistema biće postignuta kvalitetnija organizacija rada, što će dovesti do poboljšanja usluga koje Uprava za upravne poslove pruža građanima.


Prevrtanje manjeg kamiona juče na Pupinovom mostu - www.lobi-info.rs\nMarija K. 29. maja 2018., 10:44 4.2k Views\nSaobraćajna nesreća u kojoj su učestvovali manji kamion i šleper dogodila se juče u 12.57 na Pupinovom mostu, iz pravca Borče ka Zemunu.\nKako su potvrdili i Hitna pomoć i MUP, povređenih nema, kao ni gužve u saobraćaju, a pričinjena je samo materijalna šteta.\nMeđutim, prizor je prilično dramatičan, imajući u vidu da se kamiončić prevrnuo na stranu. To je korisnicima Tvitera dalo priliku da se našale kako je vozač upao u Dunav, u šta je određeni broj ljudi i poverovao.\nPrethodna objava Nepoznata ženska osoba skočila sa Pančevačkog mosta. Lekari se bore za život\nSledeća objava Da li ste znali: Jedinstvene divlje orhideje u Velikom blatu\nNepoznata ženska osoba skočila sa Pančevačkog mosta. Lekari se bore za život


Malo, malo, a posebno tokom britanskih okapanja oko Bregzita, pa u srpskim medijima započne žustra rasprava o tome da li Srbija treba da se trudi da efikasno i brzo ispuni sve uslove za pristup EU, ili da taj proces treba da odugovlači dok ne vidi kakva će biti sudbina te evropske tvorevine, jer su, navodno, u toku svetski antiglobalizacijski procesi koji će razoriti sve postojeće međunarodne megastrukture, a da, u međuvremenu, treba da gradimo neko “gnezdašce na Istoku”. Jer, kažu, đavo ne ore i ne kopa.\nSrbiji, kao hleba i vode, treba otvorenih, javnih, argumentovanih i neposprdno-nediskvalifikatorskih rasprava. Međutim, postoji latentna opasnost da takvih rasprava neće biti i da će razvoj Srbije uvek opterećivati i kočiti užirena tvrdoglavost, “ja-pa-jajstvo” i politikantska koristoljubiva osionost onih koji se nude građanima da budu njihovi predvodnici, jer su intenziteti i frekventni opsezi sopstvenih učestanosti koje generišu ova tri unutrašnja “srpska karakterno-politička razvojna usuda” nepredvidivi i duboko ukorenjeni u mentalitetu onih koji su “ubeđeni” da znaju kako treba upravljati srpskom nacijom. A takvih je u Srbiji uvek bilo mnogo. Ta teška predvidljivost i lakoća sa kojom\nsrpske politikantske strukture stupaju u razorne rezonance sa spoljnim pobudnim silama, koje su, takođe, stohastičnog karaktera, destruisali su, a i sada to čine, naše društvo i njegove institucije do tragičnog nivoa.\nSrpsko društvo i njegove državne institucije, da se poslužimo inženjerskom terminologijom, imaju male “zamajne mase” (ZM) koje bi mogle biti “amortizeri-upijači” pomenutih prečestih razornih “rezonantnih ravojno-političko-ekonomskih bijenja” (RRPEB) i postoji verovatnoća da su mnoge vodeće srpske istorijske ličnosti intuitivno, a možda i promišljeno, nastojale da društvenu ZM srpskog društva povećavaju vezujući za Srbiju susedne Južne Slovene i gradeći sa njima masivnije državne tvorevine, sa nadom da će tako lakše i bezbolnije amortizovati prečesta razorna RRPEB, čiji je pojednostavljeni uzrok vizualizovan sa četiri slova S u grbu srpske države. Nemojte se nasmejati, ili opsovati, možda ni prva, ni druga Jugoslavija nisu nastale kao rezultat tzv. velikosrpskog imperijalizma i alavosti, ili pak nepromišljenosti, već kao posledica želje da se stvore amortizeri za stalna RRPEB koja odvajkada opterećuju naš politički prostor, ali da, nažalost, mase te obe Jugoslavije nisu bile dovoljne da posluže svrsi, jer su se, a to se sada i vidi, relativno brzo raspale zbog obdarenosti sličnim “političko-rezonantnim” karakteristikama svih južnoslovenskih naroda koji su je činili. Koliko Srbiji prija “otkačinjanje” od ZM u njenom evropskom okruženju najbolje se vidi po drestrukciji privrede, društva i svih institucija koje predstavljaju, sve zajedno, stožer svake države, s jedne strane, i po tome koliko su naglo u razvojnom smislu, odskočile sve nacije bivše Jugoslavije, koje su svoje novoformirane države relativno brzo “prikačile” za veliku ZM koja se zove EU.\nZato, nema mesta nikakvom oklevanju, i Srbija se što pre mora “prikačiti” na ZM Evropske unije, jer samo njene institucije i podrška mogu pomoći da se naše razvojno vratilo okreće uvek u pozitivnom ravojnom smeru, na isti način kao što zamajac klipnih mašina pomaže njihovim krivajnim mehanizmima da prevladavaju njihove “spoljašnje i unutrašnje mrtve tačke” i da obezbeđuju obrtanje njihovih pogonskih vratila uvek u istom smeru. Ovakvu vrstu ZM nije moguće ostvariti na daljinu, jer je potreban neposredan mehanički kontakt. Zato o tzv. istočnim ZM ne treba ni raspravljati. Građane Srbije ne treba da opterećuje ni navodna neizvesna budućnost EU, jer od kako je bog u prvoj belančevini zametnuo život i stvorio prve ćelije, one su se, da bi preživele, integrisale u sve veće i složenije biološke sisteme. Integrisanje radi nastavka života i razvoja zahvatilo je i ljudske zajednice, pa se više oseća, nego što se “vidi”, kako se na našoj planeti formira jedna nova “biološka” struktura koju sam jednom prilikom nazvao ljudskim megabićem.


Naša Kompanija u saradnji sa partnerom iz Beograda razvila je tehnologiju proizvodnje belog i crnog tartufa u kontrolisanim uslovima.Ovaj projekat je vrlo značajan obzirom da tartufi kao vrsta pečuraka imaju svoje visoko mesto, sirovina u farmaceutskoj industriji.\nDa bi obezbedili dovoljne količine tartufa kao sirovine za našu Komapniju Grand Pharmaceutical Company iz Beograda, potreban nam je veći broj kvalitetnih kooperanata za proizvodnju tartufa u kontrolisanim uslovima pa se pozivaju svi zainteresovani da se jave Kompaniji Grand Eko Agrar d.o.o. na sledeće kontakte:\nGRANDIOZNO - MOĆNO !


Devetnaesti vek je doba nacionalnog buđenja za mnoge zemlje, uključujući i Island. Međutim, put do sticanja nezavisnosti od danske krune počinje još u 18. veku, kada se dešavaju promene u ključnim oblastima kao što su obrazovanje, ekonomija, razvoj gradova (u ovom slučaju, jednog grada, Rejkjavika) i centralizacija administracije. Povećanje broja obrazovanih ljudi, kao i poboljšanje kvaliteta života otvorili su put za političke aktivnosti.\nObrazovanje, urbanizacija, ekonomija\nPolovinom 18. veka, tek je nešto manje od 50% stanovnika Islanda umelo da čita, dok je na kraju veka taj procenat bio 90%, a pisanje počinje da se uči tek polovinom 19. veka. Prva škola na Islandu otvorena je tek 1791. godine, ali je više ličila na sirotište, te je bilo potrebno mnogo unaprediti škole do donošenja zakona o obaveznom pohađanju nastave u urbanim sredinama 1907. Iz perspektive obrazovanja, loša strana odvajanja od Danske bila bi gubitak pristupa njihovom univerzitetu, jer im Danci nikako nisu dozvoljavali da naprave svoj ili da osnuju pravni fakultet, iako su imali fakultet za medicinu i teologiju. Druga bitna stavka je uticaj modernizacije koja je stizala iz Kopenhagena i donosila ne samo inovacije poput vodenice, nego i investiranje u preduzeća, a pogotovo u proizvodnju vune, kojom se bavilo svako islandsko domaćinstvo. Godine 1807. u Rejkjaviku, koji je tada imao oko 300 stanovnika, nalazilo se pet preduzeća, četiri od kojih su posedovali Danci. Međutim, napredak je usporila serija nepogoda krajem 18. veka, zemljotres i vulkanska erupcija koja ne samo da je uništila useve na Islandu i uzrokovala smrt 10 000 ljudi (petina populacije), već se kaže da je vulkanski pepeo prouzrokovao lošu žetvu i u Francuskoj, izazivajući nestašicu hleba, narodnu pobunu, i, naposletku, Francusku buržoasku revoluciju 1789.\nNa samom Islandu se nedugo potom, 1809. godine, dogodila njihova sopstvena revolucija, mada je mnogi nazivaju farsičnom. Čovek koji ju je vodio, Jergen Jergensen bio je Danac u engleskom zarobljeništvu koji je na Island stigao kao tumač na trgovačkom brodu fabrike sapuna kojoj je trebao loj (nije bilo izvoza zbog Napoleonovih ratova i blokade Kopenhagena). Međutim, danski guverner Islanda objavio je zabranu trgovine sa Britancima pod pretnjom smrću, na šta ga je Jergensen sa svojim saradnicima kidnapovao, a pošto niko od ostala četiri predstavnika danske vlasti (sudski izvršitelj, šerif i dva policajca) nije pokušao da ga oslobodi, danska vlast je praktično zbačena otmicom tj. hapšenjem jednog jedinog čoveka.\nJergen Jergensen. Izvor: wikipedia.org\nVlast je poverena Jergensenu, koji je odmah sutradan objavio da je danska vladavina okončana, uveo policijski čas za Dance i zahtevao predaju celokupnog vatrenog i hladnog oružja, dok je Islanđanima obećao demokratiju. Takođe je napravio nacrt ustava nezavisnog Islanda, sa nacionalnom zastavom. Retko ko mu se suprotstavio, jer se mislilo da iza sebe ima britansku podršku. To mišljenje je bilo toliko uvreženo da kapetan ratnog broda koji su Britanci poslali da izvidi situaciju isprva nije bio siguran je li Jergensen tajno radi u interesima britanske vlade. Međutim, njegove sumnje su nestale kada je stupio u kontakt sa predsednikom Visokog suda, Magnusom Stefensenom, koji mu je tražio da se reši uzurpatora, i kome je Jergensen kasnije predat. Nakon Jergensenovog pada, Danska se ponovo učvrstila na vlasti, a Engleska nikada više nije pokušala da zauzme Island, ma kako lako to bilo.\nČak dvadeset godina nakon ovog državnog udara na Islandu nije bilo borbe za nezavisnost, budući da Islanđanima nije bilo važno ko je na čelu države sve dok oni mogu da posluju neometano, što im je udaljenost Kopenhagena omogućavala. Čak i kada je Norveška odvojena od danske krune bez Islanda koji joj je tradicionalno „pripadao‟ i postala jedna veoma demokratska zemlja, Islanđani nisu pokazali nikakvu želju da je u tome prate.\nPočetak političke borbe za autonomiju\nPočetkom 19. veka je zbog previranja oko Šlezviga i Holštajna danski kralj formirao četiri svojevrsne “skupštine” u kraljevstvu. Grof Holštajn od Lederborga je onda predložio da Island dobije zasebnu skupštinu, jer je pročitao u jednom putopisu kako oni užasno pate zbog ukidanja Altinga 1800. godine.\nSami Islanđani su se podelili u dve struje. Prva je smatrala je da nema potrebe za bilo kakvim predstavništvom, jer su zadovoljni statusom quo, dok je druga želela da se ustanovi skupština na Islandu, a njen najpoznatiji predstavnik je Bjarni Torarensen, koji se smatra prvim vesnikom romantizma u islandskoj poeziji. Danska je naposletku odlučila da sama odabere islandske predstavnike za skupštinu, preteći da time veže Island za sebe više nego ikada ranije. Međutim, 1839. kralj umire i nasleđuje ga Kristijan VIII, koji predlaže Islanđanima da umesto biranja predstavnika za danski Roskilde, obnovi Alting na njegovom starom mestu zasedanja, Tingveliru (Þingvellir). Alting je zvanično ponovo ustanovljen kraljevskim dekretom 1843. i seljaci su činili oko polovine članova skupštine. U ovu skupštinu odabran je Jon Sigurdson, takođe seljak, koji će postati neka vrsta nacionalnog vođe.\nJon Sigurdson. Izvor: wikipedia.org\nNakon problema oko Šlezviga i Holštajna, Danska dobija liberalni ustav 1849. i postaje ustavna monarhija. Jon Sigurdson tada postavlja tezu koja će se narednih sedamdeset godina koristiti kao baza svih težnji ka nezavisnosti Islanda: kada se Island 1262-4. pokorio Norveškoj, pokorio se kruni, a ne narodu, pa je to slučaj bio i kada je prihvaćen danski apsolutizam 1662. godine. Samim tim, ukidanjem apsolutizma, Island treba da dobije samostalniji položaj, u vidu zakonodavnog parlamenta. Uoči donošenja ustava, počinje prva politička organizacija na Islandu. Iako nisu smatrali da je mudro tražiti „državu“ za tako mali broj ljudi, postarali su se da se u Julskom ustavu 1849. reč Island ne spominje. Ipak, danski ratni brod je Islanđanima doneo odluku da danski ustav i te kako važi i na Islandu. Kao reakciju, Islanđani su doneli nacrt ustava gotovo nezavisnog Islanda, koji, sem kralja, sa Danskom nema ni jedno zajedničko telo, pozivajući se na Sigurdsonove ideje.\nUstav, zastava, autonomija\nPitanje stoji, zašto je Danska insistirala da zadrži Island? Bio je udaljen i teško bi ga bilo braniti, porez nije pokrivao troškove održavanja vlasti, a čak i na nezavisnom Islandu ne bi bilo konkurencije danskim preduzećima – uprkos svemu tome, zadržavanje Islanda za Dansku bilo je pitanje ponosa, jer je on viđen kao kolevka jezika i tradicije.\nAlting, nezadovoljan stezanjem obruča i težnjom većoj administrativnoj moći, proklamuje 1873. da je Island zasebno društvo (þjóðfélag) u personalnoj uniji sa Danskom. Zatim su Danskoj poslali ustav od samo dva člana, za koji se znalo da će biti odbijen, i jednoglasno tražili da im kralj za rođendan (hiljadu godina od naseljavanja) pokloni kakav-takav ustav, što je on i učinio 1874. Taj unutrašnji ustav nije doneo nikakve promene, ali je ustanovio osnovna ljudska prava: slobodu štampe, govora i veroispovesti, pravo na ličnu imovinu i pravo na udruživanje.\nNakon formiranja raznih udruženja, pa i političkih, seljaci su dominirali političkom scenom, a novine, iako pokrenute građanskom inicijativom, sadržale su mnoge stavove seljaka (uglavnom levičarske), jer su oni činili većinu pretplatnika. Prva značajna partija je Samoupravna partija koja je izdejstvovala da ministar Islanda ima rezidenciju na Islandu, ali su potpisivanjem tog dokumenta prvi put eksplicitno priznali da su deo Danske.\nBorba se nastavlja i 1908. se pravi nacrt novog statusa koji definiše Island kao „slobodnu i nezavisnu, neotuđivu zemlju“, a nedugo potom pojavljuje se i nacionalna zastava koju, malo izmenjenu, kralj odborava 1915. nakon prvih demonstracija na Islandu 1913.\nStara zastava Islanda (današnja zastava važi od 1944. godine). Izvor: wikipedia.org\nPrvog decembra 1918. proklamovano je da je Island autonomna država u personalnoj uniji sa Danskom. Nakon toga, Islanđani su samo rekli Dancima da obaveste druge države da su samostalni.


Foto : Panasonic lumix GH5 8.800 okidanja - Garancija 13.01.2021 - ID 106396491 - KupujemProdajem\nFoto > Digitalni fotoaparati | DSLR i mirrorless > ID oglasa: #106396491 (postavljen: pre nedelju dana)\nPanasonic lumix GH5 8.800 okidanja - Garancija\nrata od 7.839,21 din ?\nAparat u besprekornom stanju, kao nov.\nU setu sa sigma 19mm mft objektivom - 900eura.\nSony A7 Mark II 2 - 7.900 okidanja - top stanje - garancija\nNikon D750 6.000 okidanja - TOP Stanje - GARANCIJA\nSve top, preporuke!\nCanon 600D + Canon 18-55mm - TOP Stanje - GARANCIJA\nNikon D3200 + 18-55mm ili 18-200mm - TOP Stanje - GARANCIJA\nSve preporuke za ovog clana! Brzo i efikasno!\nCanon 1300D + Canon 18-55mm - TOP stanje - GARANCIJA


U zimskim centrima bilježe jednu od najboljih sezona: Ukidanje mjera i dobar januar bude optimizam\nu posljednjih šest godina\nUkidanje zabrana međugradskog saobraćaja i ulaska stranaca bez PCR testa povećali broj turista. Na Žabljaku najbolja sezona u posljednjih šest godina, u Kolašinu sve puno, a na skijalištima i do 2.000 posjetilaca dnevno, pokazuju podaci Nacionalne turističke organizacije za januar\n55781 pregleda\t512 reakcija\t74 komentar(a)\nSki-centar “Kolašin 1600”, Foto: Skijališta Crne Gore\nZimski turistički centri bilježe jednu od najboljih sezona u posljednjih šest godina. Ukidanje mjera o zabranama međugradskog saobraćaja i ulaska stranaca značajno su povećali broj turista. Turistička posjeta narednih mjeseci i tokom ljeta zavisiće od epidemiološke situacije u Crnoj Gori, ali i na drugim tržištima i zemljama iz kojih dolaze turisti. Turistička zajednica očekuje da će vakcinacija biti prednost, ali ne i uslov za ostvarivanje međunarodnih putovanja, saopšteno je iz Nacionalne turističke organizacije (NTO) “Vijestima”.\nMinistarstvo zadravlja je zabrane međugradskog saobraćaja i ulaska stranaca bez PCR testa ukinulo 11. januara. Ministar ekonomskog razvoja, u čijem resoru je i turizam, Jakov Milatović je tada saopštio da očekuje da sloboda kretanja i ulaska stranaca bez ograničenja bude trajna uz poštovanje ostalih epidemioloških mjera. On je naveo da su prošlogodišnje zabrane uništile turizam i nanijele velike gubitke privredi i državnim finansijama, a da je i pored njih Crna Gora bila rekorder u broju oboljelih.\nVlada za ovu godinu očekuje da će turistička potrošnja biti na nivou od 55 odsto one iz 2019. godine, za razliku od svega oko 10 odsto ostvarenja u prošloj godini. Upravo na osnovu ovih očekivanja Vlada predviđa rast ekonomije od 6,8 odsto u odnosu na 2020. kada je zabilježen pad od 15 odsto u odnosu na 2019. Takođe, očekivanja su da će crnogorski turizam a time i ukupna ekonomije 2023. godine biti na nivou iz perioda prije pandemije.\n“Nakon popuštanja mjera u zimskim turističkim centrima zabilježen je značajan rast broja turista. U Kolašinu je popunjenost hotela, nakon popuštanja mjera, bila i do 100%, dok je na Žabljaku popunjenost hotela tokom praznika bila oko 80%, a dobra posjeta zabilježena je i u privatnom smještaju, što je uslovilo najbolje ostvarene rezultate u ovom zimskom centru u posljednjih šest godina”, naveli su iz NTO.\nUkupno na nivou cijele Crne Gore u januaru je, kako navode iz ove organizacije, ostvareni promet bio na nivou od preko 60 odsto u odnosu na isti mjesec 2020.\n“Poslednjeg petka u januaru evidentirano je oko 6.300 turista, što je 66% ostvarenog prometa u odnosu na isti dan prethodne godine. Crnogorski zimski centri u januaru zabilježili su dobru posjećenost imajući u vidu vremenske prilike, stimulativne paket aranžmane, cijene na skijalištima, ali i činjenicu da je većina građana odlučila da, shodno aktuelnoj situaciji sa pandemijom kovid-19, zimski odmor provede u svojoj zemlji. Nakon odluke zdravstvenih vlasti o ukidanju obaveznog testa na koronavirus za strance pri ulasku u zemlju, došlo je do povećanja broja turista iz regiona, prevashodno iz Albanije. U Kolašinu se vikendima bilježi popunjenost i do 100% u hotelima, a dominiraju gosti iz Albanije i domaći, dok je radnim danima popunjenost boljih hotela oko 50%. Kada je riječ o Žabljaku, trenutna popunjenost hotela iznosi oko 50%, a skijališta širom Crne Gore, naročito danima vikenda bilježe rekordnu posjetu uzimajući u obzir i značajan broj gostiju koji dolaze na dnevno skijanje”, naveli su iz NTO.\nTurističke predstavnike raduje što ove sezone Crna Gora ne oskudijeva u sniježnom pokrivaču, što je omogućilo da sva skijališta budu u funkciji.\n“Tradicionalno su najposjećenija skijališta u Kolašinu i Žabljaku, a dobru posjetu zabilježila su i skijališta Vučje u Nikšiću, Hajla u Rožajama i Lokve u Beranama. Ski-centri u Kolašinu “1450” i “1600” zabilježili su rekordnu posjećenost ove sezone, naročito Ski-centar “Kolašin 1600” koji je posjetilo oko 30.000 turista, a vikendima je zabilježena posjeta i do 2.000 turista na dnevnom nivou”, saopštili su iz NTO. Oni očekuju da će uz konkurentnu ponudu i dobre uslove za skijajanje biti nastavljeni ovi pozitivni trendovi tokom zimske turističke sezone.\nInteresovanja ulivaju optimizam\n“Epidemiološke mjere u Crnoj Gori, liberalizacija ulaska i slično ulivaju optimizam, ali ih moramo posmatrati u kontekstu mjera koje primjenjuju i zemlje iz kojih gosti dolaze. Slični režimi koji se primjenjuju za ulazak i izlazak iz zemlje uz mogućnost zaključenja bileteralnih sporazuma kao i kreiranja sigurnih turističkih koridora, ubrzali bi oživljavanje turističkih tokova. Snijega ima dovoljno, ski-staze su pripremljene i u potpunosti funkcionalne, cijene povoljnije u odnosu na ski-centre iz regiona, te se nadamo da će turistički radnici makar djelimično nadoknaditi akumulirane gubitke iz prethodnih sezona, naročito imajući u vidu trenutnu situaciju na skijalištima, ali i rezervacije za dalji tok sezone. Tokom narednih mjeseci očekujemo goste iz regiona, na prvom mjestu iz Albanije, a značajno interesovanje iskazuju i brojni turoperatori. Potražnja je znatno veća i kada su u pitanju domaći turisti koji ove godine dominantno zimovanje provode u svojoj zemlji. Sve to nam uliva optimizam da ćemo ove zimske sezone ostvariti dobre rezultate koji će prevazići početna očekivanja crnogorske turističke privrede, ali moramo imati u vidu da epidemiološka situacija kod nas ali i na drugim tržištima uslovljava turistički promet”, smatraju u NTO.\nOni kažu da je neophodno poštovati epidemiološke mjere koje važe u Crnoj Gori jer na taj način svi koji dođu stiču sliku o Crnoj Gori kao odgovornoj destinaciji koja brine o zdravlju turista i građana. Iz NTO navode i da svakodnevno komuniciraju sa svim strateški važnim emitivnim tržištima kako bi potencijalnim gostima na vrijeme pružili jasne i precizne informacije koje se odnose na zdravstvene mjere i protokole u Crnoj Gori.\nDigitalni marketing sve važniji za turizam\nNa pitanje “Vijesti” kako u periodu pandemije mogu da organizuju promotivne aktivnosti, kažu da je marketing sada važniji nego ikada za promociju turističke ponude i da će se više baviti takozvanim digitalnim marketingom.\n“Danas kada se sve destinacije bore za svakog turistu, turistički marketing potrebniji je nego ikada kako bismo održali imidž na strateški važnim emitivnim tržištima i pokrenuli oporavak turističkog prometa. Kada su preporučeni kanali promocije u pitanju, u neprikosnovenom prvom planu je online promocija i digitalni marketing. U tom smislu, tokom narednih mjeseci u fokusu aktivnosti NTO biće inovativni marketing uz snažan fokus na digital. Kreiran je Program digitalnog marketinga za period 2020-2023. godine, sa vizijom da se kroz sinergetsko djelovanje poveća potražnja za Crnom Gorom i privuče veći broj posjetilaca. Kao prva aktivnost, sljedstveno ovom programu, započeli smo implementaciju digitalne marketinške kampanje kojom se želi promovisati turistička ponuda Crne Gore putem zakupa oglasnog prostora na većim internet portalima, sajtovima za promociju turizma, pretraživačima, promocije na društvenim mrežama i angažovanja influensera na ciljnim emitivnim tržištima”, najavili su iz NTO.\nKampanja “U društvu prirode”\nNa ovaj način će se implementirati kampanja pod sloganom “U društvu prirode”, koja je usmjerena ka ciljnim emitivnim tržištima za promociju crnogorskog turizma, a to su Velika Britanija, Francuska, Njemačka, Austrija, Švajcarska, Poljska i Rusija, kao i ka tradicionalno važnim tržištima regiona Srbiji, Sloveniji, Albaniji i BiH.\n“U cilju privlačenja potencijalnih turista sa ovih tržišta u kampanju će biti uključene i globalne turističke platforme i to: Trip Advisor, Lonely Planet, Inspirock, Lastminute, Google, Youtube, Facebook, Instagram, kao i najposjećeniji portali u regionu. Pored tržišta prvog prioriteta nastavljamo promociju i na udaljenim tržištima. U okviru projekta udruženog marketinga Evropske komisije za putovanja (ETC), NTO je nedavno započelo kampanju pod nazivom “Wild Soul of Europe - Slow Adventure”, koja se u partnerstvu sa Turističkom organizacijom Srbije, realizuje u SAD, Kanadi i Kini”, naveli su iz NTO.\n“Kovid pasoši” vjerovatno neće biti uslov za putovanja iz i u EU\nNa pitanja “Vijesti” da li se može očekivati da Evropska unija uvede ograničenje međunarodnih putovanja osobama koje nijese vakcinisane, iz NTO kažu da o tome postoje podijeljena mišljenja, ali da je većinska odluka da do toga ipak neće doći.\n“Globalni je interes da se proces imunizacije obavi što prije jer bi to vodilo i sigurnom nastavku međunarodnih putovanja. Kada je riječ o takozvanim “kovid pasošima” postoje podijeljene mišljenja o njihovom uvođenju. Sa jedne strane određene zemlje i njihovi avio-prevoznici insistiiraju na ovoj mogućnosti, dok sa druge strane preporuka Svjetske turističke organizacije (UNWTO) je da se umjesto obavezujućih “kovid pasoša”, nastavi sa međunarodno priznatim režimom brzog i besplatnog testiranja. Takođe, lideri Vlada i država EU na sastanku koji je održan 21. januara donijeli su odluku da neće uvoditi ‘kovid pasoše’ kao uslov za putovanja ili ulazak na teritoriju EU”, naveli su iz NTO.\nOna ovom sastanku, kako pojašnjavaju, istaknuto je da je sertifikat o vakcini medincinski, a ne putni dokument i da ne može biti uslov za putovanja iz više razoga: prvi je što je i dalje nepoznato da li vakcinisani ljudi mogu dalje da šire virus, druga nepoznanica je koliko ta zaštita traje i možda i ključni - kako diskriminisati osobe koje ne mogu da prime vakcinu iz raznih razloga ili im nije dostupna.\n“Rezolucijom Savjeta Evrope koja se odnosi na upotrebu vakcina za kovid-19 jasno je istaknuto da države treba da osiguraju da su građani obaviješteni da vakcinacija nije obavezna, te da se u tom pogledu ne treba vršiti politički, socijalni ili bilo koji drugi pritisak, a da su države dužne da spriječe bilo kakvu diskriminaciju po tom osnovu. Stoga, vjerujemo da će vakcinacija biti prednost, ali ne i uslov za ostvarivanje međunarodnih putovanja. Sa druge strane, postoje naznake da se Evropa sprema za dodatno zatvaranje, a većina lidera država EU smatra da su dodatne restrikcije u ovom trenutku poželjne. Sve ovo uticaće i na dešavanja u budućnosti, uključujući i oporavak turizma, ali je rano govoriti na koji način i u kojoj mjeri”, smatraju u NTO.\nDo oporavka samo uz saradnju institucija i turističke privrede\nNa pitanje šta savjetuju predstavnicima turističke privrede, iz NTO su naveli da je prije svega važno ujediniti snage i unaprijediti saradnju kako unutar zemlje tako i na regionalnom nivou i širem nivou.\n“Vjerujemo da ukoliko svi postavimo ciljeve i uložimo napor možemo već i za ovu godinu ostvariti određeni progres. Sa jedne strane institucije sistema koje treba da podrže turističku industriju u njenom oporavku kako kroz finansijske podsticaje tako i pažljivim osmišljavanjem mjera koje će slati poruku da Crna Gora otvara vrata turistima, ali je i odgovorna prema njihovom zdravlju i dosljedna u primjeni zdravstvenih protokola, sa druge strane turističke organizacije i turistička industrija koja će raditi na stvaranju pozitivnog imidža, kreiranju novih iskustava i podstaknuti razvoj proizvoda, tržišnih segmenata i marketinških aktivnosti koje doprinose odgovornijem i održivom sektoru putovanja i turizma”.\nzimska turstička sezonazimski turizamNacionalna turistička organizacijaNTOMinistarstvo ekonomskog razvojaJakov MilatovićŽabljakKolašin\n25.10. 08:31 h\t71461\t9\n24.10. 16:08 h\t39622\n24.10. 15:22 h\t35555\n24.10. 18:32 h\t31792\n24.10. 20:09 h\t25564


Geely objašnjava razloge investicije u Daimler - intervju - Auto Republika\nNakon što su rukovodioci Daimlera i Volvoa izrazili ozbiljnu sumnju u mogućnost međusobne saradnje i razmene znanja, prevashodno zbog rivalskog odnosa na tržištu proizvodnje kamiona i automobila, Li Šufu objašnjava šta ga je motivisalo na investiciju. Kroz ovaj intervju, shvatićete o kom formatu poslovnog genija pričamo. Uživajte.\nPredsednik i osnivač Zhejiang Geely Holding Group, Li Šufu je investicijom u kapital Daimlera napravio istorijski čin, za koji tvrdi da je inspirisan ogromnim ugledom koji nemačka marka poseduje u svetu, kao i ekspertizom kojom nemački proizvođač raspolaže u oblasti autonomnih i elektrifikovanih vozila, a ne nekakvom poslovnom perspektivom u smislu korišćenja Mercedesovih znanja. Evo kako Li Šufu, svojim rečima, objašnjava motive investicije.\nPedesetčetvorogodišnji milijarder je, na marginama skupa pravnih eksperata, koji je održan ove nedelje u Pekingu, dao komentare u vezi investicije, a zatim je, u pisanoj formi, odgovarao na pitanja koja je postavio Bloomberg. Originalni komentari, izrečeni na pekinškom skupu, dati su na kineskom jeziku.\nZašto je Geely investirao u Daimler?\nL.Š.: Prema mom razumevanju, Daimler je kompanija sa najboljom perspektivom među svim tradiconalnim proizvođačima automobila. Njihova vizija je duboko strateške prirode a rukovodeća funkcija u firmi je izuzetna. Daimler je praotac automobilske industrije, pronalazač, a pored toga poseduje i ogromnu dozu socijalne odgovornosti. Krasi ga i usaglašenost sa regulativom kao i trnasparentnost u upravljanju kompanijom. Ovakva poslovna grupacija, jednostavno mora da se tretira sa najvišim stepenom poštovanja.\nPovrat novca od investicije u kompaniju, veoma je izdašan, takođe. Dividende koje isplaćuje Daimler, znatno su više od kamatnih stopa koje banke nude. Pored toga, kompanija je veoma zastupljena u medijskom smislu, pa je kao takva idealna meta za investiciju. Shodno svemu tome, doneli smo poznatu investicionu odluku.\nKako ćemo moći da stvorimo sinergijske efekte u budućnosti? To naravno zavisi od toga da li i Daimler ima sličnu želju. Ukoliko budu hteli, radićemo zajedno. Ukoliko ipak ne, onda nećemo. Međusobna saradnja nije jedina tema, a posebno nije nametnuta mojom investicijom.\nTo morate da razumete. Zašto ljudi smatraju da do investicije nije ni trebalo da dođe, ukoliko se iz tog čina ne generiše sinergija? Pa, zašto ne bismo investirali? Mnogi ljudi su već kupili akcije Daimlera, širom sveta. Zašto to ne bismo učinili i mi i zašto to bilo koga iznenađuje?\nTo je bila čisto poslovna odluka. Politička pozadina ovde ne postoji, nacionalna pozadina, takođe ne postoji. Ponavljam, striktno poslovna odluka. U ovom trenutku, nemamo planove za nove kupovine akcija Daimlera. Ko zna šta nam donosi sutra? Ali sada, ne, nećemo dalje investirati.\nU kojim još oblastima Geely želi da uloži kapital?\nL.Š.: Evolucija i ubrzani rast kompanije Geely, u prethodne tri decenije korespondirao je sa otvaranjem Kine prema svetu i lokalnim reformama koje su dovele do opšteg ekonomskog razvoja zemlje. Ono što je specifičnost automobilske industrije, odnosi se na jaku globalnu konkurenciju. Ulaganja i saradnja sa inostranim kompanijama, najefikasniji su način da se kineskim preduzećima omogući transformacija, odnosno usaglašavanje sa najsvežijim svetskim normama. Rast kompanije Geely, kao i san njenog rukovodstva da postane globalna, povezana je sa našim aktivnostima ka širenju poslovanja van granica Kine, van Azije čak. Nastavićemo globalnu konsolidaciju naših resursa unutar grupe, sa željom da proširimo proizvodni portfolio i unapredimo tehnološka rešenja. Kroz investicije u istraživanje i razvoj, učinićemo grupu zrelijom i diversifikovanijom.\nKoji je vaš najveći izazov? Koje rizike skopčane sa ovom investicijom smatrate najvećim?\nL.Š.: Promene su stalne. Volim izazove. Zainteresovan sam za poslednju reč tehnologije automobilske industrije, pa bilo da su to autonomna ili leteća vozila. Geely je postao vlasnik kompanije Terrafugia kako bi san o letećim automobilima postao stvarnost. Volvo i Uber razvijaju samovozeće automobile u prethodne dve godine zajedničkim snagama.\nVelike šanse za uspeh inovacija u automobilskoj industriji 21. veka su pred nama. Tu su, naravno i prateći izazovi, pri čemu mislim na kompanije van ovog industrijskog sektora. Proizvođačima automobila će biti veoma teško da pobede u ovom “poslovnom ratu” ukoliko se opredele za samostalni rast. Moramo da osvežimo naša shvatanja poslovanja, da proširimo um, tako što ćemo formirati alijanse sa prijateljima koji mogu da nam pomognu u razvoju tehnologija, kroz kreiranje sinergetskih efekata i razmenu znanja.\nRazmišljajući na ovaj način, Daimler se pojavio kao izvanredna kompanija za ulaganje, uz izuzetan rukovodeći tim. Za Geely, investicija u Daimler je prilika sa ekstremnom važnošću.\nSvaki poslovni potez u sebi krije inherentne rizike. Ono čemu se nadamo je da će kineske kompanije nastaviti da investiraju van granica naše zemlje, kako bi imali pristup međunarodnom tržištu i kako bi došli u poziciju da konsoliduju globalne resurse za zajednički razvoj. Usredsređen sam na postizanje cilja rasta kompanije Geely kroz podsticanje sopstvenih prednosti na bolji način. Želim da Geely postane međunarodna grupacija, čiji se koreni nalaze u Kini. To će pomoći kineskoj automobilskoj industriji da se pomeri koji stepenik više, na svetskoj mapi ovog industrijskog sektora.\nKako će izgledati Geely za 20 godina?\nL.Š.: Težićemo da razvijemo digitalnu tehnologiju i promovišemo onlajn mogućnosti. Automobil budućnosti je visokointeligentni robot na točkovima, mobilan u prostoru, a svi naši napori će biti usmereni na pripremu za dan kada sve ovo postane realnost.\nČemu investicije u inostrane kompanije?\nL.Š.: U cilju prihvatanja trendova ekonomske globalizacije, i u želji da postanemo globalna grupa, istraživali smo koji bi to mogao da bude naš, jedinstven put globalnog razvoja. Iskustvo koje smo stekli kroz pripajanja inostranih kompanija, promenila su tradiocionalna shvatanja kineskih kompanija. Do sada, smatralo se da je do tehnologije moguće doći samo kroz kupovinu. Umesto toga, našli smo način i pristup savremenim tehnologijama, u zamenu za pristup tržištu.\ntags: daimler geely intervju izdvojeno li shufu Mercedes-Benz\nprevious AMG neće razvijati SUV mimo Mercedesa\nnext Audi e-tron: uplatom depozita postajete privilegovan kupac


Proizvodjači mleka traže ostavku ministarke poljoprivrede\nBeta\t 9. decembra 2015. 14:05\nCentralna asocijacija proizvodjača mleka Vojvodine zatražila je danas ostavku ministarke poljoprivrede Snežane Bogosavljević Bošković jer njeno ministarstvo propisuje mere koje uništavaju stočni fond.\n“Ako se nastavi sa represivnim merama prema farmerima Srbija neće imati proizvodnju ni mleka ni mesa”, upozorila je predsednica tog udruženja Sanja Bugarski.\nOna je istakla da Ministarstvo poljoprivrede predložilo izmene Zakona o subvencijama kojima je predvidjeno da premija po litru mleka bude do sedam dinara, a sada je propisano sedam dinara.\n“To znači da mi ne znamo koliko će iznositi premija za mleko u narednoj godini i da Ministarstvo poljoprivrede može i da je ukine, umesto da je poveća kako bi se farmeri pripremili za tržištnu utakmicu sa evropskim proizvodjačima mleka”, rekla je Olivera Latinović, član uprave Centralne asocijacije proizvodjača mleka.\nFarmeri su nezadovoljni, kako je dodala, i što onima koji nemaju više od 20 krava nisu dostupni fondovi Evropske unije, iako se 65 odsto mleka otkupljuje od proizvodjača koji imaju od dve do pet krava.\n“Problem je i uklanjanje leševa životinja koji nekada leže na farmama i po dve do tri nedelje. Farmeri koji žive u blizini kafilerije u Somboru, jedine u Srbiji, sami plaćaju njihovo uklanjanje, a oni koji su dalje od kafilerije leševe zakopavaju po nalogu lokalnog inspektora”, rekla je ona.\nPo podacima udruženja proizvodjača mleka u Srbiji je početkom 2003. godine bilo 1,2 miliona krava, a sada ih ima 300.000.


Sveže, domaće i za uživanje | Boom93\nSveže, domaće i za uživanje\nUžurbani način života ne ostavlja uvek dovoljno vremena za zdrav obrok pripremljen kod kuće. Ono što najčešće preskačemo je doručak, a upravo je to najvažniji obrok u toku dana. Potrebno je da sadrži oko 20% dnevnog unosa hrane. Važno je da bude uravnotežen, što znači ni previše lagan, kako nam ne bi ponestalo energije u toku dana, a ni preobilan. Sve ove zahteve ispunjava ponuda pekare „MD“.\nPekara „MD“ ima tradiciju koja datira iz 1989. godine sa porodičnog imanja u Kučevu, gde se i danas odvija proizvodnja. U pekari se generacijama prenose tradicionalni recepti sa stalnim širenjem asortimana. Pored čuvenog bureka, hleba, pogača, pica, kroasana, ova pekara nudi i torte i kolače.\nPekara „MD“ i Požarevljanima od nedavno nudi burek vrhunskog kvaliteta, veliki izbor slatkog i slanog peciva bez aditiva, uvek svež hleb, poslastice, a uskoro stiže i sladoled. Ponuda je kupcima dostupna non-stop jer je pekara u ulici Bože Dimitrijevića 5 u Požarevcu otvorena od 00 do 24 sata svih 7 dana u nedelji.\nTajna uspeha ove pekare je u poštovanju kupaca, dobrim majstorima, kvalitetom materijalu i savremenoj tehnologiji, kao i posedovanju HACCP visokog standarda kontrole kvaliteta proizvoda. Sve to doprinelo je da pekara “MD” bude svrstana u vodeće pekare Homolja.”\nSavršene frizure za matursko veče


O nama - Perma Beauty\nPo kvalitetu usluge. Poznati smo po najvišim standardima kvaliteta pigmenata, opreme i usluge. Neprestana edukacija i odabir najkvalitetnijih preparata rezultirali su velikim brojem zadovoljnih klijenata.\nLepota je samo drugi oblik genijalnosti, savršenija, svakako od genijalnosti jer joj ne trebaju nikakva objašnjenja.”\nPosvećenošću estetici, stalnom edukacijom i ulaganjem u najkvalitetniju opremu izgradila sam jedinstven stil i prepoznatljivu tehniku rada.\nU svojoj karijeri imam preko 4000 zadovoljnih klijenata. Moje desetogodišnje iskustvo pratilo je stručno usavršavanje u edukativnim centrima. Posedujem brojne međunarodno priznate serifikate (PUREBEAU Academy, IQNET, Ennio Orsini, Laser Diode…). Učestvovala sam na međunarodnim sajmovima i kongresima, kao i na sajmovima kozmetike u Beogradu.\nTrudim se da se konstantno usavršavam i da pratim svetske kozmetičke trendove. Poslovnu filozofiju koja je usmerena ka klijentu prepoznaju ljudi širom sveta i zato edukacije i tretmane izvodim i u inostranstvu.\nOsnovala sam Perma Beauty Art &Academy studije kako bih podelila znanje koje sam stekla kroz višegodišnje iskusvo i pružila podršku u radu budućim polaznicima.


Buker dobio rat sa Lilardom, 30. pobeda Janisa i družine [VIDEO] - Sportska centrala\nBuker dobio rat sa Lilardom, 30. pobeda Janisa i družine [VIDEO]\n31 dec 2019. 09:12\nU toku noći između ponedeljka i utorka odigrano je šest utakmica u okviru košarkaške NBA lige.\nOregon je bio domaćin meča Trajlblejzersa i Sansa gde su sve pristalice imale priliku da vide pravi mali rat između Demijena Lilarda i Devona Bukera, koji je pripao mladom dvadesetrogodišnjem beku. Finiks Sansi su vodili samo na startu duela i to u uvodnih nekoliko minuta, da bi naredno vođstvo gostiju stiglo tek u poslednja dva-tri minuta nakon dominacije i prednosti od 19 poena ekipe Portland Trajlblejzersa.\nDomaćima ta prednost nije bila dovoljna, a Finiks je u finišu uspeo da poenima Devina Bukera i Kelija Umbrea napravi razliku za trijumf Sansa u Oregonu.\nUpravo su ova dvojica košarkaša i predvodila Sanse do 13. trijumfa u sezoni i sada imaju jednu pobedu manje u odnosu na Portland u borbi za plej-of. Buker je postigao 33 poena, bez ijednog šuta za tri, dok je Keli Umbre dodao 29 pogodivši sedam trojki. S druge strane, raspoložen je bio i Portlandov duo sa Demijenom Lilardom (33 poena) i Si-Džej Mekolumom (25p).\nNa gostovanju u Čikagu, košarkaši Milvoki Baksa upisali su 30. trijumf u regularnoj sezoni NBA lige apsolutnom dominacijom nad Bulsima u njihovom domu, koji su pripretili samo pred poluvreme i nakon toga ponovo je usledila rapsodija Baksa. Naravno da je Janis Adetokumbo imao novo sjajno veče sa 23 poena i 10 skokova, ali nije bio najefikasniji u svom timu, gde je prednjačio Kris Midlton sa dva poena više. Na drugoj strani, Zek Lavin je postigao 19 poena, a Kobi Vajt 18.\nOrlando Medžik – Atlanta Hoks 93:101\nVašington Vizards – Majami Hit 123:105\nČikago Buls – Milvoki Baks 102:123\nMinesota Timbervulfs – Bruklin Nets 122:115\nJuta Džez – Detroit Pistons 104:81\nPortland Trajlblejzers – Finiks Sans 116:122


Pevačica Katarina Živković i Bane Janković uplovili su u vezu tokom učešća u rijalitiju "Farma", a onda je javnost pratila njihov intezivan i turbulentan zajednički život napolju.\nFarma zurka_080713_RAS foto Rajko Ristic (78)_preview\nManeken i pevačica su od 2010. godine bili među najpopularnijim estradnim parovima, ali su ipak stavili tačku na romansu 2014. godine.\nUprkos mnogim preprekama trudili su se da njihova veza opstane, ali se neizbežno desilo, pa su raskinuli. Domaći mediji brujali su o njihovom razlazu koji je bio veoma buran i nakon koga su oboje bili u lošem psihičkom stanju.\nOD MEDICINSKE SESTRE DO SILIKONSKE BOMBE Pevačica objavila sliku iz srednje škole i druga je osoba (FOTO)\n"Gde sam tu ja?" Kaća Živković USISALA PAPAGAJA, a razlog je bizaran\nJavnost je tada brujala da je Bane navodno bio na ivici samoubistva, dok je Kaća tada navodno završila u bolnici. Nakon razlaza, svako je krenuo svojim putem, a Bane je dve godina nakon raskida upoznao ženu svog života, Mirjanu. Njom se kasnije i oženio i dobio 2017.godine ćerku Melinu.\nManeken se posvetio porodici i porodičnom životu, ostavljajući prošlost za sobom.\nNa pitanje u kakvim je odnosima sa bivšom devojkom Katarinom Živković i da li mu se dopada kako danas pevačica izgleda i u kom pravcu ide njena karijera, rekao je:\n- Rijaliti program mi je doneo to da me više ljudi prepoznaje i možda da mi bude malo lakše u poslu kojim se bavim. To je tada sa Kaćom bila velika ljubav, bili smo velika podrška jedno drugom... Ta veza se završila na normalan, civilizovan način. Svako je nastavio svojim putem. Naravno, sretnem i ja po nekada Kaću, moja žena je takođe upoznala, jer je Katarina dolazila u moje klubove, njih dve su sasvim normalno pričale. To je sve davno iza nas - kazao je Janković za "Toxic".\nBane Janković Katarina Živković\nPAPARACO! BIVŠA RIJALITI UČESICA NEPREPOZNATLJIVA Vatreno crvena kosa i bez šminke: Razvela se od pevača posle tri meseca, prodavala pljeskavice, a evo čime se sad bavi i kako izgleda


Bašta začina na Šri Lanci - KASADOO\nBašte začina su brojne na Šri Lanci. Ukupno ih ima oko 50. Iako se mogu naći na bilo kom delu ostrva pitanje je zašto posetiti baštu sa začinima? Odgovor na ovo pitanje je krajnje jednostavan. Posetioci će u baštama sa začinima videte stablo svakog začina, osetiti aromu začina i bilja koje do sada nisu imali priliku da osete i vide ranije.\nNa ulazu u baštu sa začinima sačekaće vas lični vodič. Vodiči su uglavnom mladi doktori ajurvedske medicine. Vodič će vas provesti kroz celu baštu u kojoj se uzgajaju sve vrste začina i biljaka koje se koriste ne samo u kuhinji već i u medicini i kozmetičkoj industriji. Posetioci će imati priliku da vide kako izgledaju biljke različitih začina u prirodi, koliko je zahtevno njihovo uzgajanje i koji su uslovi za uzgoj svakog začina. Cimet, vanila, jasmin, ljute papričice, različite vrste bibera, aloja vera, kurkuma su samo nekolicina začina koje ćete ovde imati priliku da vidite i osetite njihovu aromu. Posetioci će takođe imati priliku da probaju pojedine ajurvedske proizvode, napravljene na Šri Lanci ,pa čak i da probaju neke od tretmana.\nPoseta se završava ulaskom u prodavnicu gde moramo reći da su cene ajurvedskih proizvoda i začina jako visoke. Umesto da kupe ovde date proizvode, savetujemo posetiocima da iste kupe u malim ajurveda prodavnicama u mestu u kom su odseli a iste će naći i u Keels supermarketima po pristupačnijim cenama.\nUlaz u svaku baštu začina je BESPLATAN. Ipak, posetioci bi trebalo da ostave napojnicu vodiču jer oni zaista vas vode na turu koja traje oko 1h.\nPosetioci će takođe imati priliku da probaju savršen čaj za vreme posete bašti začina.


Lavender Dreams Bed and Breakfast Cottage Anderson, hotel null. Ograničeno trajanje ponude!\nPogledajte više fotografija Proverite cene i raspoloživost za Lavender Dreams Bed and Breakfast Cottage: Datum dolaska :\nLavender Dreams Bed and Breakfast Cottage - Opis\nkolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici 16008 Cloverdale Road sa pozicijom zapad za grad Anderson, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nekoliko dana ili planirate duži boravak.Stil ovog hotela za grad Anderson je Povoljan, a kategorija tri zvezdice. U njemu ćete naći razne usluge, kao što su: n.a..\nLavender Dreams Bed and Breakfast Cottage tip(ovi):\nLavender Dreams Bed and Breakfast Cottage sadržaji i usluge\nU hotelu Hilton Garden Inn Redding pronaći ćete sve usluge, a posebno: Restoran, Teniski teren, Poslovni centar, Besplatan parking. Kategorija mu je tri zvezdice, a stil Povoljan.Nalazi se u ulici 505\nNalazi se u ulici 5175 Churn Creek Rd I-5 and Churn Creek Rd, pozicija mu je jugoistok za grad Redding, a od centra je udaljen samo 14 minuta kolima.Stil ovog hotela kategorije jedna zvezdica je Povol\nStil hotela Comfort Inn je Porodičan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n.a.. Na 103 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici 850 Mistletoe Lane CA, a pozicija mu 13,1 km -\nStil hotela Hilton Garden Inn Redding je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n.a.. Na 103 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici 5050 Bechelli Lane , California sa pozic\nAmericas Best Value Inn ima 68 soba/e/u, čiji se široki spektar kreće od soba tipa 2 DOUBLE BEDS/ NON-SMOKING/ INTERNET - COFFEEMAKER/ CABLE TV/ HBO/ HAIRDRYER do soba tipa Room, a najniža cena je 4 2\nStil ovog hotela kategorije tri zvezdice je Povoljan za grad Anderson. U njemu ćete naći razne usluge, a posebno n.a.. Na 5 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici 290\nNa 10 minuta hodom udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici 2010 PINE STREET sa pozicijom jugoistok za grad Redding, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nekolik\nNalazi se u ulici 2731 Bechelli Lane, pozicija mu je jugoistok za grad Redding, a od centra je udaljen samo 7 minuta kolima.Stil ovog hotela za grad Redding je Povoljan, a kategorija dve zvezdice. U n\nNa 6 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici 4125 Riverside Place, a pozicija mu je sever za grad Anderson. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.U hote\nProverite cene i raspoloživost za Lavender Dreams Bed and Breakfast Cottage: Datum dolaska :


Veganstvo bez rasprave – Vegan Portal\nDecember 14, 2017 Etika\nZašto bi svako od nas trebalo da uzme u obzir izbacivanje životinjskih proizvoda iz svog jelovnika, odeće i kozmetičkih preparata. Etička i zdravorazumska podloga veganstva jasna je i ne može biti osporena. Ona je osnova brojnih postojećih zakona u svetu koji, za sada štite pretežno kućne ljubimce, a trebalo bi sve životinje podjednako. Bespotrebno nanošenje bola i patnje danas ne treba da podržavamo, a život psa ni po čemu nije vredniji od života praseta.\n(1) Ne bi trebalo da budemo okrutni prema životinjama, odnosno – ne bi trebalo da povređujemo životinje bez potrebe.\nOvaj princip proizilazi iz zdravog razuma i osnov je svakog zakona za zaštitu životinja. Životinje ne bi trebalo da bez potrebe pate i njihovo povređivanje bez dobrog razloga je ono što se definiše kao okrutnost prema životinjama i ono što svako civilizovano zakonodavstvo zabranjuje.\n(2) Konzumacija životinjskih proizvoda povređuje životinje.\nOvo je prilično očigledno kada je u pitanju meso, ali se takođe odnosi i na konzumaciju mleka i jaja. Životinje u većini slučajeva pate kao rezultat preteranog razmnožavanja, loših životnih uslova na farmama, prilikom transporta i u klanicama. Istraživanja pokazuju da omamljivanje često nije uspešno. U industriji jaja muški pilići se gasom ubijaju odmah po izleganju. Ukratko: proizvodnja hrane životinjskog porekla bazira se na brojnim nasilnim aktima usmerenim ka životinjama i velikoj količini patnje.\n(3) Konzumacija životinjskih proizvoda je nepotrebna.\nDa li nam je potrebna i neophodna hrana životinjskog porekla – ovde i sada? Ne u prošlosti. Ne Enuitima na severnom polu ili na pustom ostrvu. Postoje li održive prehrambene zamene životinjskim proizvodima? Ne može se sa sigurnošću tvrditi da je nešto neophodno u prisustvu njegovih održivih alternativa. Pogledajte naučne činjenice: Akademija za ishranu i dijetetiku – najveća nutricionistička organizacija na svetu – navodi u svojim preporukama stavku da je “dobro planirana vegetarijanska ishrana – uključujući i striktnu vegetarijansku i vegansku ishranu – zdrava, dovoljno hranljiva i da može pružiti zdravstvene koristi u prevenciji i lečenju određenih bolesti“. Brojne zdravstvene institucije širom sveta podržavaju ovaj stav, a postojanje miliona zdravih vegana kao i sve veći broj vrhunskih sportista na biljnoj ishrani ovo potvrđuje. Takođe “dobro planiranje” danas nije teško ostvarivo, a veganska hrana dostupna je skoro na svakom koraku.\nDa sumiramo: kada bi naše zdravlje zavisilo od konzumacije životinjskih proizvoda, to bi mogao biti argument koji govori u prilog neophodnosti nasilja nad životinjama. Ali to nije slučaj. Mi ne uzrokujemo užasnu patnju životinjama da bismo sačuvali svoje zdravlje i na taj način sami izbegli patnju. Mi smo uzrok ogromne patnje milijardama životinja kako bismo, u najmanju ruku, doživeli kraktoročno kulinarsko zadovoljstvo. A najverovatnije čak ni to: U jednom eksperimentu 90% ispitanika nije primetilo da je njihov “goveđi gulaš” zapravo veganski. Dostupnost veganskih gurmanluka sve je veća. Pored svega, ovo pitanje u velikoj meri zavisi i od kulinarske socijalizacije. Niko ne želi da jede egzotične ili neobične vrste životinjskih proizvoda koji su neuobičajeni ili tabu u našem društvu (meso psa, šimpanze ili delfina). Slična kulinarska socijalizacija (habituacija) se odigrava i u veganskim krugovima. Ljudi se naviknu i zavole da jedu nešto što nikada pre nisu okusili – samo bez okrutnosti nad životinjama.\nIz ove tri nabrojane premise logički sledi da konzumacija životinjskih proizvoda nanosi nepotrebnu patnju životinjama i zadovoljava definiciju “okrutnosti prema životinjama”, iz čega sledi zaključak da ne treba da konzumiramo životinjske proizvode.\nIlustracija Paweł Kuczyński


Kolumne: Mediji objavili snimak Anđusa i koverte\nMediji objavili snimak Anđusa i koverte\nSportski novinar Dejan Anđus je uhapšen, potvrdilo je Ministarstvo unutrašnjih poslova. Oni navode da se Anđus sumnjiči da je izvršio iznudu i da je od oštećenog preuzeo kovertu u kojoj je bilo 30.000 evra. TV Pink i Informer objavili su snimak Anđusa kako uzima belu kovertu, ali se ne zna ko je snimak napravio i pod kojim okolnostima.\n"Pripadnici MUP-a u Beogradu uhapsili su D.A. zbog postojanja osnova sumnje da je izvršio krivično delo iznuda, odmah nakon što je od oštećenog građanina preuzeo kovertu u kojoj je bilo 30.000 evra. Takođe su pronašli i mobilni telefon sa kojeg je slao preteće SMS poruke i u više navrata je od oštećenog zahtevao veće sume novca", navodi se u saopštenju MUP-a.\nSnimak na kom se vidi kako Anđus od nepoznate osobe uzima belu kovertu, objavili su samo televizija Pink i list Informer. Još uvek je nepoznato ko je snimao taj susret i pod kojim okolnostima, dok iz MUP-a snimak nije dostavljen drugim medijima.


Also sprach Siobhán: Lešinari\nI taman kada pomislim da sam sve videla... danas odem na sajt Blica, jel'te, da se informišem o aktuelnim zbivanjima u zemlji i svetu, i pored standardnih shockera (kao što je informacija da je Mirka Vasiljević trudna glavna vest dana – blago nama), doživim i ovo na naslovnoj strani (napomena: klik na sopstvenu odgovornost).\nDa se razumemo, ja gotivim „gore“. Gledam horor filmove. Dr G. na ID kanalu mi je TV heroj, naročito kada secka mozak i kada kutlačom vadi krv iz telesnih šupljina. Čak imam negde i onaj famozni dokumentarac kada onaj ludi Nemac radi obdukcije pred publikom (epic). Kapiram da sam odgledala barem stotinak dokumenataraca o najmračnijim likovima koji su koračali planetom, od masovnih ubica pa do manijaka. Ali...\nNa naslovnoj strani izuzetno posećenog news sajta staviti ovakvu fotografiju – to ne da nije profesionalno, to ne da nije korektno, to je neetički. Ne samo što ne postoji ni trunka poštovanja prema porodici nastradale devojke i pijeteta prema njoj samoj, već se u obzir ne uzima činjenica da tom sajtu pristupaju i mlađe osobe. Brate, sestro, koliko um mora da bude poremećen, pa da ide na taj najniži i najbedniji shock value? Pa čak i da su stavili disclaimer da članak sadrži fotografije koje mogu delovati uznemirujuće na nekog sa osetljivom psihom ne bi bilo OK. Ovako je sve jadno, bedno i podmuklo.\nDa li je slika leša neophodna? Ovo čak ni najgori mogući tabloid ne bi sebi dozvolio. Blic je prevazišao sam sebe. Čestitam, lešinari.\nPS U "practice what you preach" duhu, nisam okačila screencap naslovne strane sajta, već sam stavila link.\nnapisala Siobhán u 8:52 PM


sideralna-astrologija – Astrosymbolica\nSideralni astrološki sistem\nSideralni sistem je zasnovan na položajima stvarnih sazvežđa na nebu i koristi se većinom u istočnim zemljama, najviše u Indiji. Referentna tačka za početak sideralnog sistema je položaj fiksne zvezde Spika. U ovom sistemu se sazvežđa dele na po trideset jednakih delova u krugu i planete se projektuju na pozadinu tako podeljenih sazvežđa na nebu....


Pakt s DPS-om zatire pravnu državu — БАЛКАНСКИЕ НОВОСТИ\nPovratak Demokratske partije socijalista (DPS) na vlast godinu i po nakon što je poražena na izborima, predstavljao bi zatiranje ideje vladavine prava u Crnoj Gori — ocijenio je Božo Prelević, advokat i prvi ministar policije u Srbiji nakon smjene režima Slobodana Miloševića.\nOn je kazao da Crna Gora ne smije da ponovi ono što desilo Srbiji nakon 5. oktobra 2000. godine i Miloševićevog “pada” — da se poražene snage, koje su držale zemlju godinama zarobljenom, vrate i još čvršće zauzmu pozicije moći.\n”Prethodna vlast neće propustiti šanse da se osveti i zauzme još jače pozicije. Oni znaju političku tehnologiju. Ništa se, u tom slučaju, kod vas neće desiti nego ovo što se dešava u Srbiji. Razočarenje Demokratskom strankom (DS) u Srbiji rezultira dvanaestogodišnjom vladavinom Aleksandra Vučića. I sad svi kukaju… Kad pogledate Srbiju, nijedan od tih ljudi koji je izgubio vlast od Srpske napredne stranke (SNS) više nema šta da traži na političkoj sceni Srbije…”, rekao je Prelević u intervjuu “Vijestima”.\nDogovorena vlast u Ulcinju: Bajraktari gradonačelnik, Forci mjesto predsjednika Skupštine 22.05.2022\nPotpisan memorandum, Abazović: Nije pakt o manjinskoj vladi, DPS se neće vratiti na vlast 15.12.2021


Nije samo C&R -\nNije samo C&R\nPostby simpson H » Sat Sep 11, 2010 7:07 pm\nNeke stvari na koje treba obratiti paznju, nalaze se u ovom odlicnom tekstu. Posebno mi se svidja onaj detalj da ne treba da ucimo ribe da plivaju jer one to vec znaju.\nI svi ovi "profi" musicari se slazu oko pribora, tipeta i duzine zamaranja.\nIzdvajam dva interesantna detalja koji su po meni kljucni.\nFrank Smethurst ga je objasnio u tacki 2 i Simon Chu u tacki 3.\nhttp://www.midcurrent.com/flyfishing/re ... _fish.aspx\nRe: Nije samo C&R\nPostby EsoX » Mon Dec 05, 2011 6:12 pm\n"Most intermediate fisherman take a long time to land fish because they don’t push the fish enough to really break their spirit, which is really the key to getting a fish in before it’s totally exhausted."\nOvo se u potpunosti poklapa sa mojim iskustvom! Iako na prvi pogled ne deluje tako pre svega zbog robusnosti pribora, ali stuka neuporedivo brze odustaje od borbe ukoliko u ruci imate musicarski pribor nego varalicarski pribor! Ponekad se prosto zapitam da li je moguce da je sve tako kratko trajalo a da se radi o tolikoj ribi!\nA slazem se i sa ovim "Catching big trout is easiest once you have already caught other big fish. Going with your trout tackle to somewhere close where you could really tangle with some carp for example, would help you with the different mindset and techniques of harder running bigger fish." jer zaista saran je riba koja ce vas vrlo brzo nauciti kako ribu treba zamarati! Posle iskutva sa saranima kalife na Vrelu su same dizale ruke uvis i izlazile na obalu! A fighting butt je genijalna stvar koja itekako olaksava posao!\nPostby sale » Mon Dec 05, 2011 11:42 pm\nmeni su neke stvari ovde sasvim ok ,\nna primer ,riba ili se odmah puta ili se ubija ,nikada nisam bio za mrcvarenje riba ,slikanje u svim pozama pa pustanje .\nNe bih se slozio sa ovim sto je Dane pisao , trebao bi da upeca potocaru iz Drine ,e onda je nikada vise ne bi poredio sa saranima ,kalifami iz Vrela ,stukama sa Joce i slicno .\nPostby EsoX » Tue Dec 06, 2011 6:59 pm\nSale u cemu se ne slazes samnom?\nPostby Bosanac » Thu Dec 15, 2011 5:04 am\nEsoX wrote: jer zaista saran je riba koja ce vas vrlo brzo nauciti kako ribu treba zamarati! Posle iskutva sa saranima kalife na Vrelu su same dizale ruke uvis i izlazile na obalu! A fighting butt je genijalna stvar koja itekako olaksava posao!\nZamaranje sarana a potocare ili kalife nije isto niti slicno . Mozda je slicno u nekoj bari , sljuncari ili put and take vodi ali salmonid koji je proveo neko vrijeme u tekucici je nesto sasvim drugo .\nNajveci problem je poddimenzionovani pribor , stap i predvez , to smori i ribu i ribara .\nPostby EsoX » Sat Dec 17, 2011 1:16 am\nNiko nije ni rekao da se saran i potocara ili kalifa u brzoj salmonidnoj reci bore isto. Ali definitivno musicareci sarana posto se radi o ribi sa dosta snage i upornosti vrlo brzo se nauci kako se riba pritiska i da borba moze mnogo brze da se zavrsi ukoliko to radite na pravi nacin.


Beleške o putovanju: Kolmar – najfotogeničniji gradić Francuske | Branas Divine World\nBy Brana Travel 13/08/2017\nBeleške o putovanju: Kolmar – najfotogeničniji gradić Francuske\nSigurna sam da je većina vas makar jednom na internetu naletela na fotografiju Kolmara, a da toga niste bili svesni. Čini mi se da je reč o jednom od fotografisanijih gradića Evrope, a opet ne toliko poznatom. Kako to? Mogla bih samo da nagađam, ali iskrena da budem mislim da odgovor nije ni toliko bitan. Štaviše, mislim da je divno što je ovaj gradić uspeo da sačuva makar malo od svoje intime i nije prerastao u ”izvikanu” turističku destinaciju. Ok, broj turista u njemu svakako nije zanemraljiv (tačnije, broji se milionima na godišnjem nivou), ali bez obzira na to on i dalje predstavlja otkriveno, ali ne i istrošeno turističko blago Francuske.\nOvo je grad koji vas neće umoriti. Nije zahtevan, a pruža i više nego dovoljno da ga napustite pune glave i srca. ”Malu Veneciju”, njegov najprepoznatljiviji i svakako najfotogeničniji deo, niti ćete moći, niti želeti da propustite. Specifična alzaška srednjovekovna arhitektura, fasade pastelnih nijansi, aranžmani sačinjeni od cveća i drugih ukrasa u shabby chic maniru, uredno zakačeni po prozorima i nadstrešnicama svake od zgrada ”Venecije”, biće delić lepe slike koju ćete ovde zateći. I ma koliko želeli da se suzdržite ne bi li ste uživali u momentu, svoj fotoaparat nećete ispuštati.\nVrlo je verovato da će vam mirisi iz obližnjih restorana uticati na apetit, te bi to bio sjajan trenutak da probate tarte flambée, čuveno alzaško jelo slično pici, samo sa tanjom koricom. Njegov originalni recept podrazumeva premaz od crème fraichea (namaz sličan kiseloj pavlaci), posutu slaninu i luk i sve to dobro zapečeno. Vremenom, restorani su počeli da nude i brojne druge varijante, između ostalog i onu sa četiri vrste sira za koju sam se ja odlučila.\nOd adresa važnih u kulturnom i umetničkom smislu, dve su nezaobilazne: Muzej Unterlinden i Muzej Bartoldi. Prvi muzej je jedan od najposećenijih muzeja u Alzasu i može se pohvaliti bogatom zbirkom umetnina iz perioda od srednjeg veka pa sve do moderne. Posebno je značajno videti radove Martina Šongera, slavnog nemačkog slikara i grafičara, koji se rodio upravo u Kolmaru. Njegov zemljak bio je Frederik Bartodli, čovek koji je dizajnirao Kip slobode koji su Francuzi u 19. veku poklonili Sjedinjenim Američkim Državama. Njemu je posvećen drugi pomenuti muzej, smešten u samom centru grada. Na ulazu u Kolmar, videćete repliku ove statue, tu postavljenu u čast Bartoldijevog rada.\nOsim Bartoldija i prelepe arhitekture, ovaj grad je proslavilo i vino. Tačnije, bela, suva vina, koja čine najveći deo vinske proizvodnje u ovom kraju. Poznata su po svojoj svežini, koncentrovanosti i gustini. Sve to zahvaljujući izuzetno povoljnim vremenskim uslovima, tačnije činjenici da je Kolmar drugi grad sa najmanjom godišnjom količinom padavina u Francuskoj.\nDakle, da biste Kolmar istinski osetili, omirisali i doživeli potrebno je da uradite sledeće: provedite makar nekoliko sati u detaljnoj šetnji ”Malom Venecijom” (ne ustručavajte se da se zavučete i u poprečne ulice), probajte makar jednu od nekoliko varijanti slavnog tarte flambéea, odvojite makar sat vremena za degustaciju alzaških vina i isto toliko za upoznavanje sa Bartoldijem, njegovim životom i radom. Sve ovo neće iziskivati previše vremena, a obezbediće vam ne samo pregršt fotografija u albumu (ili bolje reći na memorijskoj kartici) već i gomilu uspomena zbog kojih ćete se i za deset godina sa smeškom sećati ovog malog grada čije ulice bi bez problema mogle da posluže kao kulise za novu ekranizaciju nekog slavnog Diznijevog crtanog filma.\nKolmar smo obišli u okviru ture ”Alzas i Švarcvald” na koju smo krenuli zajedno sa agencijom Filip Travel. Ista ova tura zakazana je za 16. avgust, ali i 20. septembar i 11. oktobar ove godine. Mi smo otišli autobusom, a vratili se avionom, i rekla bih da je ovo dobitna kombinacija s obzirom na to da ćete u odlasku biti odmorniji, te da će vam autobuski prevoz lakše pasti. Iskreno se nadam da će u budućnosti biti organizovana i kompletna avio-tura jer ovo putovanje to zaslužuje. Ukoliko budete imali bilo kakava dodatna pitanja u vezi sa našim celokupnim alzaškim iskustvom, stojim vam na raspolaganju.\nDo idućeg posta i novih beleški o putovanju. Vaša B.\nwearing: sweater: LC WAIKIKI; jeans: POLO RALPH LAUREN; trench: MANGO;\nbag: PAROFIS; shoes: BATA;\nphotos by Nikola Aleksić & me\nBranislava AntovićFilip TravelFrancuskaFrederik BartodliKolmarMala VenecijaPutovanjaPutovanja EvropomTuristička agencija Filip Travel\nMa gradić je fantastičan! Definitivno dodajem na svoju listu! Skroz je fotogeničan! Hvala ti za ovo ‘otkriće’ i divne fotke!!\nEnter the number * 7 − = 3


Ani Nikolić hitno prevezena u BOLNICU.. Nakon dijete koju je imala pozlilo joj je!!! – Citaonica\nAna Nikolić je nedavno otputovala u Maroko sa svojom ekipom kako bi mogla snimiti spot za svoju novu pjesmu na kojoj je radila neko vrijeme.\nNaime ona je sa sobobom povela veliki broj ljudi i cijeli tim kako bi joj pomogli na pravi način i kako bi dobro odradila posao koji treba da uradi.\nNaime ona je nekoliko mjeseci bila na posebnom režinu prehrane kako bi mogla smršati onoliko koliko ona želi i koliko smatra da joj je potrebno da smrša.\nOna se u jednom trenutku srušila jer više nije mogla to da podnese s obzirom na činjenicu da je za dvije sedmice trebalo da snimi čak 5 spotova i da to bude dobro i da bude zadovoljna i sretna sa svim tim.\nNaime ona više nije mogla da podnese taj tempo kojim je sve to išlo tako da se samo u jednom trenutku srušila i morala je odmah an infuziju kako bi sebi došla nakon svega toga.\nSve se to desilo samo zato jer se preforsirala i ništa više, priznala je i sama te sve obavijestila kako nema potrebe za panikom i brigom oko svega toga jer se sada osjeća dobro.\nNaime ona je veliki perfekcionista i voli da sve bude na svom mjestu i u najboljem redu u koliko je to moguće a to je i sada dokazala sa svim ovim.\nAna Nikolić je oduvijek bez ikakvih problema ostajala i duže na sceni i radila bi sve samo kako bi postigla željeni cilj i kako bi sve bilo u najboljem redu i kako bi mogla postići ono što želi.\nZnala je ostajati i duže na snimanju, samo kako bi napravila i dobila ono što želi i na koji način želi da napravi.


Vulin: Strani vojnici na Kosovo samo po Rezoluciji 1244\nMinistar unutrašnjih poslova Srbije Aleksandar Vulin izjavio je danas da se o tome da li će neka zemlja poslati vojnike na Kosovo i koliko će tih vojnika biti u okviru Kfora odlučuje isključivo u skladu s Rezolucijom 1244. Vulin je takvom izjavom… »\nNa najave hrvatskog šefa diplomatije Gordana Grlića Radmana da će njegova zemlja na KiM formirati vojni kamp oštro su reagovali ministar unutrašnjih poslova Aleksandar Vulin, direktor Kancelarije za Kosovo i Metohiju Petar Petković kao i… »\nFoto: Tanjug Ministar Vulin, koji je prisustvovao obeležavanju krsne slave i Dana Policijske brigade Policijske uprave za grad Beograd i Konjičkog kluba „Policajac“ Đurđevdana, istakao je da biti pripadnik brigade znači spremnost da u teškim… »\nVulin: Broj hrvatskih vojnika na Kosovu određen je Rezolucijom 1244 a ne dogovorom braće po oružju\nMinistar unutrašnjih poslova Aleksandar Vulin izjavio je danas da se o broju vojnika koje Hrvatska ili neka druga zemlja može imati u sastavu misije KFOR na Kosovu, odlučuje u skladu sa principima odredjenim Rezolucijom 1244 Saveta bezbednosti UN „a… »\nBEOGRAD: Ministar unutrašnjih poslova Srbije Aleksandar Vulin izjavio je danas da se o tome da li će neka zemlja poslati vojnike na Kosovo i koliko će tih vojnika biti u okviru Kfora odlučuje isključivo u skladu s Rezolucijom 1244. Vulin je takvom… »\nBEOGRAD - "Da li i koliko vojnika Hrvatska ili neka druga zemlja može da ima u okviru Kfora, odlučuje se u skladu sa principima određenim Rezolucijom 1244 Saveta bezbednosti UN, a ne dogovorom "braće po oružju". Ne sumnjam da bi Radman voleo da može… »\nMinistar unutrašnjih poslova Srbije Aleksandar Vulin osudio je danas najavu da će Hrvatska povećati broj svojih pripadnika u sastavu Kfora. „Da li i koliko vojnika Hrvatska ili neka druga zemlja može da ima u okviru Kfora, odlučuje se u skladu sa… »\nU nedelji obeležavanja Bljeska, granatiranja Zagreba, proterivanja Hrvata iz Hrtkovaca, odbrane Predsedništva RBIH u Sarajevu i ubistva 12 pripadnika specijalne policije u Vinkovcima dvadesetak mladića u Borovom selu uzvikivalo je "Ubij Srbina", a… »\nRIM – Više od pet miliona pilula “Captagona”, jedne vrste droge kao što je amfetamin, zaplenjeno je u pošiljci narova koja je iz Libana bila isporučena Saudijskoj Arabiji, piše list “Manifesto”. Rijad je odmah naredio zabranu svake vrste… »\nViše od pet miliona pilula "keptagona", vrste amfetamina, zaplenjeno je u pošiljci narova koja je iz Libana bila isporučena Saudijskoj Arabiji, piše list "Manifesto". Rijad je odmah naredio zabranu svake vrste uvoza voća i povrća iz Libana, koji 22… »


KRAJINOVIĆ POSLE OČAJNE SEZONE CILJA VRH: Biću neskroman, ciljam svetski broj jedan @ Cafe.ba\n- Rešio sam da započnem saradnju sa bivšim svetkim igračkim asom Johansonom. Ugovor smo potpisali, dogovorili sve detalje i uskoro krećemo sa pripremama za sve što predstoji. Osećam da će saradnja biti pun pogodak i nova teniska priča u kojoj ću pokazati koliko vredim. Spreman sam da 24 sata u 365 dana živim tenis, verujem u sebe i da mogu u sam vrh- rekao je Krajinović, koji se preselio u Monte Karlo.


Saobraćajni institut CIP :: Ispitivanje saniranog drumskog mosta preko reke Crni Timok na km 815+753 kod banje Gamzigrad, deonica: Lot XIII magistralnog puta m-5 Paraćin-Zaječar sa uporednom teorijsko-eksperimentalnom analizom za nesanirani i sanirani objekat\nIspitivanje saniranog drumskog mosta preko reke Crni Timok na km 815+753 kod banje Gamzigrad, deonica: Lot XIII magistralnog puta m-5 Paraćin-Zaječar sa uporednom teorijsko-eksperimentalnom analizom za nesanirani i sanirani objekat\nVijadukt kod Gamzigradske banje premošćava Crni Timok i kotlinu nalazi se na km 815+753 magistralnog puta M-5 deonica Paraćin-Zaječar. Konstrukcija je kontinualnog-ramovskog sisitema, ukupne dužine oko 283.0m. Poprečni presek mosta se sastoji od dva glavna armiranobetonska nosača visine 2.0m na razmaku oko 6.0m.


Francuska: Pala važna odluka o vakcinaciji - Page 2\nFrancuska: Pala važna odluka o vakcinaciji\n17. februara, 2021 Vesti iz Francuske Napišite komentar\nOd 25.februara možete sami da zakažete vakcinaciju preko sajta i aplikacije Doctolib. Svi lekari u svojim kabinetima mora da ispunjavaju uslove čuvanja vakcine u određenim uslovima. Prilikom prve vakcine, lekari će organizovati sa pacijentom i revakcinaciju.\nSledeći korak će biti vakcinacija u apotekama čim zdravtsvene vlasti Francuske dozvole da farmaceuti vakcinišu građane. Planira se zakazivanje takođe preko platforme Doctolib.\nFrancuska: Obustavljena vakcinacija vakcinom AstraZeneca u nekoliko bolnica zbog neželjenih efekata\nTagovi: Francuska - korona virus - vakcinacija


SEVDALINKE: Tekstovi pjesama: U: Azra Pašić: Muzičko-stilske odlike pjevanja muslimanskih gradskih pjesama Bosne i Hercegovine u interpretaciji Emine Zečaj. Sarajevo: Muzička akademija, 1990. (diplomski rad)\nTekstovi pjesama: U: Azra Pašić: Muzičko-stilske odlike pjevanja muslimanskih gradskih pjesama Bosne i Hercegovine u interpretaciji Emine Zečaj. Sarajevo: Muzička akademija, 1990. (diplomski rad)


Na današnji dan - 6. avgust | Edukacija\nNa današnji dan – 6. avgust\nNa današnji dan 15. april 14/04\nNa današnji dan – 8. februar 07/02\nDogodilo se na današnji dan – 6.8.\n1637. godine – Umro je engleski pisac i glumac Ben Džonson autor satirične komedije “Valpone, ili lisica”, koja se smatra jednim od najboljih dela tog žanra u renesansnoj književnosti.\n1660. godine – Umro je španski slikar Dijego Velaskez jedan od najvećih u istoriji slikarstva, dvorski slikar španskog kralja Filipa IV (portreti članova kraljevske porodice, “Predaja Brede”, “Venera sa ogledalom”).\n1661. godine – Portugal i Holandija potpisale su sporazum prema kojem su Portugalci zadržali Brazil, a Holanđani Cejlon (Šri Lanka).\n1796. godine – U Cetinju je Skupština crnogorskih starešina izglasala “Stegu”, prvi pisani zakonski akt u Crnoj Gori.\n1806. godine – Car Franc I Habzburg odrekao se titule rimskog cara i proglasio se carem Austrije. Time je prestalo da postoji Sveto rimsko-nemačko carstvo.\nDositej Obradović – prvi Karađorđev ministar prosvete\n1807. godine – Srpski prosvetitelj Dositej Obradović prešao je iz Zemuna u ustaničku Srbiju, gde je kao prvi Karađorđev popečitelj (ministar) prosvete ostao do kraja života (1811).\nPročitajte: Najzanimljiviji citati Dositeja Obradovića\n1809. godine – Rođen je Alfred Tenison, jedan od najznačajnijih pesnika engleske viktorijanske ere, zvanični dvorski pesnik (Poet Laureate). Najpoznatija dela: poeme “Kraljevske slike”, “Princeza”, elegija “In memoriam”, sonet “Crnoj Gori”, zbirka lirskih pesama.\n1825. godine – Bolivija je proglasila nezavisnost nakon gotovo tri veka španske vldavine.\n1860. godine – Rođen je srpski političar i filolog Ljubomir Stojanović, sekretar Srpske kraljevske akademije, koji je 1921. gdoine s Jašom Prodanovićem osnovao Republikansku stranku i bio njen prvi predsednik.\n1881. godine – Rođen je engleski mikrobiolog Aleksander Fleming, koji je 1928. otkrio penicilin. Nobelovu nagradu 1945. podelio je sa Ernstom Čejnijem i Hauardom Florijem, koji su prvi primenili penicilin u lečenju infekcija.\nPročitajte: Biografija Aleksandra Fleminga\n1890. godine – U njujorškom zatvoru Oburn pogubljen je ubica Vilijam Kemler. To je bilo prvo izvršenje smrtne kazne na električnoj stolici.\n1914. godine – Austro-Ugarska je objavila rat Rusiji, a Srbija i Crna Gora Nemačkoj u Prvom svetskom ratu.\n1916. godine – Rođen je malteški političar Dom Mintof, koji je kao predsednik laburističke vlade od 1971. godine vodio politiku odvajanja Malte od Velike Britanije i Evrope, stvarajući bliže veze sa Libijom i arapskim svetom.\n1918. godine – Završena je nemačka ofanziva na Marni. Poslednji veliki napad Nemaca u Prvom svetskom ratu završen je porazom, a oko 100.000 nemačkih vojnika je poginulo i ranjeno.\n1926. godine – Američka plivačica Gertruda Ederle postala je prva žena koja je preplivala Lamanš. Pivanje je trajalo 14 časova.\n1928. godine – Rođen je američki slikar, novinar, filmski režiser i producent Endi Vorhol, najznačajniji predstavnik pop-arta.\nPročitajte: Biografija Endija Vorhola\n1932. godine – Otvoren je prvi venecijanski filmski festival.\n1940. godine – Estonija je ušla u sastav SSSR-a pod nazivom Estonska Sovjetska Socijalistička Republika.\nPrva atomska bomba bačena je na Hirošimu\n1945. godine – Amerikanci su u Drugom svetskom ratu bacili prvu atomsku bombu na japanski grad Hirošimu. Grad je razoren, a 13 kvadratnih kilometara pretvoreno je u pustoš. Poginulo je oko 117.000 ljudi, a od posledica bačene bombe stradalo je 217.137.\n1962. godine – Jamajka je stekla nezavisnost posle 300 godina britanske vladavine.\n1973. godine – Umro je kubanski diktator Fulhensio Batista i Saldivar, koji je vladao Kubom od 1952. do 1959. godine, kada je zbačen u revoluciji pod vođstvom Fidela Kastra.\n1978. godine – Umro je papa Pavle VI, čiji je pontifikat (od 1963) obeležen nastojanjima da katoličku crkvu približi savremenom svetu. Normalizovao je odnose sa komunističkim zemljama i podržavao Pokret nesvrstanih. Nasledio ga je Jovan Pavle I.\n1991. godine – Predsedništvo SFR Jugoslavije jednoglasno je usvojilo odluku o proglašenju potpune i bezuslovne obustave vatre na teritoriji Republike Hrvatske.\n1995. godine – Hrvatski avioni i artiljerija gađali su srpske izbeglice koje su u kolonama napuštale teritoriju Hrvatske, nakon ofanzive hrvatske vojske na Krajinu.\n1996. godine – Američki naučnici su objavili da su pronašli dokaz da je na Marsu davno postojao život, na osnovu ispitivanja ostataka meteora pronađenog na Atarktiku.\n1997. godine – Boing 747 “Korean erlajnza” srušio se na putu iz Seula u blizini aerodroma Guam. Poginulo je 228 putnika i članova posade, a 26 ih je preživelo.\n1999. godine – Predsednik Rusije Boris Jelcin zatražio je od parlamenta da ukine smrtnu kaznu u toj zemlji.\n2001. godine – Vrhovni sud Kalifornije doneo je odluku da proizvođači vatrenog oružja ne podležu zakonskoj odgovornosti za kriminalnu upotrebu njihovog oružja.\n2003. godine – Sud u Madagaskaru osudio je bivšeg predsednika Didijera Raciraka na 10 godina teškog rada zbog pronevere javnih fondova vredinih osam miliona američkih dolara.\n2004. godine – Umro je pionir fank muzike Rik Džejms čiji je čuveni hit iz 1981. godine “Super Freak”.\n2005. godine – Umro je bivši ministar inostranih poslova Velike Britanije Robin Kuk koji je 2003. godine napustio vladu Tonija Blera u znak protesta zbog invazije na Irak.\n2009. godine – Umrla je Savka Dapčević Kučar, jedna od najuticajnijih hrvatskih političarki iz vremena SFRJ i istaknuti lider “Hrvatskog proleća” sedamdesetih godina.\n2010. godine – Sjedinjene američke države (SAD) su prvi put prisustvovale obeležavanju godišnjice nuklearnog napada na Hirošimu, 6. avgusta 1945, u kojem je stradalo 140.000 ljudi. Posle šest i po decenija, ambasador SAD u Japanu Džon Rus položio je venac u Hirošimi. SAD nikada nisu uputile izvinjenje za atomske napade na Hirošimu i Nagasaki.\nNa današnji dan - 21. oktobar\nTAGS: 6 avgustna današnji danvremeplov


kuca | Astro tarot centar Srbija, horoskop, numerologija\nII kuća horoskopa – mesto emocionalne i materijalne sigurnosti\nPozovite Astro Tarot Centar na broj : Cena razgovora: . Druga kuća horoskopa odnosi se na materijalna sredstva (novac, potreba za posedovanjem) i emocionalne vrednosti (samopouzdanje, samopoštovanje). U ovom području grafikona prikazane su veštine natusa u sticanju...\nNarodna verovanja – Metla i protok energije u domu\nPozovite Astro Tarot Centar na broj : Cena razgovora: . Postoji dosta priča u raznim delovima sveta vezanim za metlu. Iako se metla smatrala jednim od najvažnijih alata u brojnim obredima veštica i čarobnjaka, poznato je takođe da se izrađivala od različitih...\nFeng Shui – saveti za mesec februar\nPozovite Astro Tarot Centar na broj : Cena razgovora: . Kineska nova godina počinje u mesecu februaru, što je idealno vreme za primenu određenih Feng Shui smernica. Mesec februar u mnogim kulturama predstavlja razdoblje slavlja, ljubavi i novog ciklusa energije....\nFeng Shui: Boja odeće za svako područje našeg života\nPozovite Astro Tarot Centar na broj : Cena razgovora: . Prema Feng Shui – u izbor i kombinacija određenih boja odeće podstiču naš chi. Poznato je da odeća jakih boja, poput crvene, spada u kombinaciju koja pomaže da se prvuče veća energija ljubavi. Ova boja...