WEB prezentacija Naučno tehnološkog parka Čačak\n► Naučno tehnološki park Čačak (Urednik: Siniša Ranđić)\n► WEB prezentacija Naučno tehnološkog parka Čačak\nZapočeo Siniša Ranđić, 02.05.2013, 00:16\nDok se ne stvore uslovi da Naučno tehnološki park Čačak dobije sopstvenu WEB prezentaciju o radu ove institucije možete se informisati preko WEB prezentacije Laboratorije za računarsku tehniku gde je za te potrebe formirana posebna opcija u meniju.\nOdg: WEB prezentacija Naučno tehnološkog parka Čačak\n02.05.2013, 15:50 #1 Poslednja Izmena: 02.05.2013, 16:03 od Marko Аcović\nPredlazem da se studenti (odabrani) ukljuce u rad i da naprave prvu verziju web prezentacije. Danas ako vas nema na Internetu, kao i da ne postojite\nBolje da ima bilo kakva informacija, da se vidi da se nesto desava nego da nema nista.\nWEB prezentacija Naučno tehnološkog parka Čačak - Pitanje uspeha\n03.05.2013, 10:38 #2\nDa li je potrebno bilo šta tome dodati. Uostalom zar iznad mog stola ne stoji, na centralnom mestu, ona poruka - Uspeh je umetnost prikazivanja. Danas je Internet postao taj prozor ili kako se kod nas nekada govorilo ćepenak preko koga se ljudi predstavljaju i prodaju "svoju robu". Pre neki dan sam video zanimljivo razmišljanje na temu budućnosti obrazovanja, gde se predavanjima u elektronskoj formi daje velika budućnost. Uostalom mnogi značajni univerziteti omogućavaju studentima da preuzimaju video zapise sa predavanja. Lično mislim da predavanja treba transformisati u diskusionom pravcu, gde bi studenti dobijali tumačenje znanja koja su prethodno stekli. U tom smislu kao osnova za takav pristup mogla bi, između ostalog, da budu i konkretna rešenja raznih problema koje bi studenti uradili i gde bi se diskusija vrtela oko mogućih alternativa i eventualnih grešaka koje su pri rešavanju problema napravljene.\nOno što sadašnjim generacijama studenata nedostaje to je INICIJATIVA. Nekako se previše čeka na dobijanje zadatka od nastavnika, a manje se pokušava da se samostalno nametne neka ideja o kojoj može da se diskutuje, kao samoj ideji, ali i kao podlozi za artikulaciju različitih pristupa u njenoj implementaciji.\nMeni kao nastavniku jako godi kada student kaže - "Ja bih želeo to i to da radim", jer već to znači da ima poverenje u samog sebe, ali i da je stekao dovoljno znanja da može samostalno da razmišlja o mogućim problemima i njihovom rešavanju. Kad smo već kod WEB prezentacije NTP očekujem da se pojave studenti ili više njih, koji bi rekli - "Možemo li da probamo da napravimo svoje rešenje". Za mene će to biti jedan od ključnih momenata u razvoju svega što prati računarstvo kao struku i obrazovnu delatnost na Fakultetu tehničkih nauka.


Kurs i obuka za izradu sajtova i aplikacija za Android i Windows - škola programiranja za decu\nKurs i obuka za izradu sajtova i aplikacija za Android i Windows (škola programiranja za decu)\nIzradu sajtova i aplikacija za Android i Windows\nIzradu sajtova i aplikacija za Android i Windows - Audio verzija\nObuka i kurs za izradu sajtova i aplikacija za Android i Windows je najpre namenjen svakom detetu školskog uzrasta (od 7 do 14 godina starosti), a koje je imalo prilike da se upozna sa pisanjem i čitanjem latinice, ali i sa radom u okviru Microsoft operativnog sistema Windows, te koje želi da da stekne konkretna znanja koja se odnose kako na izrađivanje web sajtova, tako i na izradu Android i Windows aplikacija.\nNjihovi roditelji, odnosno staratelji, prijavu dece mogu da izvrše kad god žele i to ili putem mejla ili direktno u jednoj od poslovnica škole programiranja za decu ili putem telefona.\nSvakako je najvažnije da naglasimo da se nastava organizuje u grupama u kojima je prisutno najmanje 4, a najviše 8 polaznika. Ovaj princip organizovanja nastave uključuje jasno određenu dinamiku i termine održavanja, a datum kada će tačno grupni kurs i obuka za izradu sajtova i aplikacija za Android i Windows da počne, samo zavisi od prijavljivanja dovoljnog broja polaznika. Stvar je u tome da je vrlo važno da se prvo oformi grupa, to jest da se četvoro dece prijavi za pohađanje nastave, pa da taj tip kursa počne.\nIsto tako, škola programiranja za decu može da ispuni zahteve i polaznika koji žele da pomenuti kursa pohađaju u drugačijoj formi, jer je u našoj ponudi kako poluindividualni kurs, tako i online, ali i individualna vrsta nastav. A sve njih možemo da organizujemo kada to zahtevaju roditelji, to jest detetovi staratelji, ali uz uslov da nas precizno obaveste već prilikom prijave, to jest upisa.\nŠta izučava kurs i obuka za izradu sajtova i aplikacija za Android i Windows?\nSobzirom na to da obuka i kurs za izradu sajtova i aplikacija za Android i Windows traje samo 4 dana, predavači će se usmeriti na samu sržu ovih oblasti, te će na samom počeku napraviti kratak osvrt na osnovne osobine i Android i Windows operativnog sistema, odnosno objasniće prisutnima koja je razlika između karakteristika aplikacija koje se izrađuju za te operativne sisteme.\nTakođe će da im predstave i osnovna pravila za kreiranje CSS i HTML web stranica, ali će da ih upoznaju i sa unošenjem jednostavnijih interaktivnih sadržaja na web sajt. Polaznici će da nauče i koji se alati tom prilikom primenjuju, te na koji način se može uneti fotografija, odnosno tekstualni sadržaj na tako izrađenu web stranicu.\nNapomenuli bismo da je kurs i obuka za izradu sajtova i aplikacija za Android i Windows najpre usmerena na praktičan deo, a da polaznici imaju priliku da rade na opremi vrhunskog kvaliteta koju škola programiranja za decu Akademije Oxford poseduje u svakoj svojoj poslovnici u zemlji. A zahvaljujući takvog načinu organizovanja će svako dete da stekne potrebnu samostalnost, te će moći i da po završetku pomenutog kursa izradi najjednostavnije web sajtove, ali i aplikacije i to kako one za Windows operativni sistem, tako i one koje se primenjuju na Android - u. Budući da oni primenjuju teorijska znanja već za vreme trajanja ove obuke, predavači će im u svakom trenutku biti na raspolaganju za sve eventualne nedoumice u praktičnom radu na računaru. Isto tako će im na vreme biti ukazano i na greške koje su načinili, ali će biti reči i o onim greškama koje se u praksi najčešće mogu sresti, te će naučiti i šta je potrebno da učine kako bi ih izbegli, odnosno na koji način treba pristupiti njihovom ispravljanju.\nNakon toga obuka i kurs za izradu sajtova i aplikacija za Android i Windows se usmeravaju na osposobljavanje dece za izradu aplikacija, a prethodno će im predavači objasniti i na koji način generalno, funkcionišu mobilni uređaji različite vrste.\nZatim će ih upoznati sa osnovama arhitekture oba pomenuta operativna sistema, te sa time koje sve komponente mora da sadrži konkretna aplikacija. Tu će, pored ostalog da nauče i koje su razlike između Windows i Android aplikacija, ali i na koji način se koriguju greške u njihovom radu. Isto tako će im ukazati i na važnost pravilnog isprobavanja rada konkretne aplikacije, te će im detaljno objasniti kako funkcioniše čitav postupak njihovog postavljanja, odnosno na koji način će Android ili Windows aplikacija koju su oni izradili postati upotrebljiva za korisnike.\nNa koji način se odvija obuka i kurs za izradu sajtova i aplikacija za Android i Windows?\nKako je rad u grupama osnovni princip prema kome se organizuje kurs i obuka za izradu sajtova i aplikacija za Android i Windows, to je potrebno da svako prijavljeno dete, to jest njegov roditelj (staratelj) zna da u grupama mora biti najmanje prisutno 4 polaznika, a osmoro ih može biti maksimalno prisutno. Primaran uslov koji mora biti ispunjen da bi ova vrsta nastave uopšte mogla da počne, jeste prijavljivanje dovoljnog broja polaznika, to jest njih četvoro. Napominjemo da se grupe formiraju i po nivou znanja pojedinačnog polaznika i po uzrastu, tako kada se bude kreirala grupa od najmanjeg broja prijavljenih, svi oni će da dobiju potrebne informacije o organizovanju nastave, a što se odnosi kako na podatke o datumu kada će grupna obuka i kurs za izradu sajtova i aplikacija za Android i Windows da počne, tako i na informacije o tome po kojoj dinamici će se odvijati nastava, ali i u kojim terminima.\nŠkola programiranja za decu će izaći svakako u susret i roditeljima, odnosno starateljima onih polaznika koji žele da pohađaju neki drugi tip nastave, a što se odnosi kako na online i individualnu, isto tako i na poluindividualnu. Prilikom upisivanja deteta je potrebno da nam naglasite koju vrstu nastave želi da pohađa vaše dete, te ćemo mi svakako nastojati da na što bolji način odgovorimo na te zahteve.\nKome je namenjena obuka i kurs za izradu sajtova i aplikacija za Android i Windows?\nZa decu uzrasta od 7 do 14 godina je, na prvom mestu namenjen kurs i obuka za izradu sajtova i aplikacija za Android i Windows, odnosno za sve one učenike koji pohađaju osnovnu školu, a imaju želju da steknu osnovna znanja koja se odnose na izrađivanje kako sajtova, tako i različitih aplikacija za Windows operativni sistem i Android.\nNajvažniji uslov koji oni moraju da ispune se odnosi na poznavanje latiničnog pisma, jer bi trebalo da znaju i da čitaju i da pišu slova latinice, te je neophodno da znaju da koriste Windows operativni sistem na osnovnom nivou.\nKurs i obuka za izradu sajtova i aplikacija za Android i Windows - trajanje\nČetvorodnevna obuka i kurs za izradu sajtova i aplikacija za Android i Windows podrazumeva nastavni fond od 12 časova, tako da deca svakoga od tih dana imaju obavezu da prisustvuju nastavi u trajanju od po tri časa. Svakako će njihovi roditelji, to jest staratelji da dobiju precizne informacije o dinamici održavanja, kao i o terminima, ali isto tako i o datumu kada će nastava početi i to tek pošto se bude prijavilo dovoljno polaznika, odnosno nakon što grupa od najmanje četvoro dece bude bila formirana.\nZa ostale vrste nastave koje možemo prema potrebama i zahtevima polaznika da organizujemo, važi drugačiji način definisanja dinamike i termina. Zapravo individualni kurs i obuka za izradu sajtova i aplikacija za Android i Windows, kao i poluindividualni i online, predviđaju dogovor između pojedinačnog polaznika, to jest njegovih roditelja (staratelja) i nadležnog predavača i to oko svih pomenutih detalja. Upravo zato se često događa da jedna od tih vrsta nastave traje duže nego grupna, a ponekad može da traje i kraće, jer isključivo o tome odlučuju nadležni predavač i konkretni polaznik.\nKada i gde se obuka i kurs za izradu sajtova i aplikacija za Android i Windows održava?\nKurs i obuka za izradu sajtova i aplikacija za Android i Windows će da bude organizovana tek po ispunjenju osnovnog uslova u jednoj od poslovnica škole programiranja za decu, a taj uslov se odnosi na prijavljivanje dovoljnog broja dece, uzevši u obzir da ih najmanje može biti prisutno 4, a 8 najviše u okviru konkretne grupe. Napominjemo da se grupe formiraju kako prema uzrastu prijavljene dece, isto tako i u skladu sa nivoom njihovog znanja koje su imali prilike da steknu.\nO tačnim terminima održavanja grupne nastave i o dinamici će dobiti obaveštenje roditelj (staratelj) svakog pojedinačnog prijavljenog polaznika nakon što se oformi grupa.\nA ako se bude dogodilo da bilo kom detetu ne pogoduje takav način pohađanja nastave, škola programiranja za decu će prema potrebi organizovati i ostale tipove nastave. Uz individualnu, koju dete može samostalno da pohađa, može da bude organizovana i online obuka i kurs za izradu sajtova i aplikacija za Android i Windows, kao i poluindividualna nastava. U svakom slučaju je potrebno da roditelji prijavljenog deteta ili njegovi staratelji navedu ovaj zahtev i to već prilikom njegovog upisivanja, da bismo mogli da izvršimo organizaciju zahtevanog tipa nastave na predviđen način.\nprijavljivanje dece moraju da izvrše isključivo roditelji, to jest staratelji svakog zainteresovanog polaznika i to ili lično ili preko telefona jedna od poslovnica organizatora, a mogu da ih prijave za pohađanje nastave i elektronskim putem, to jest preko mejla\nkada bude bio vršen upis prijavljenih, roditelji (staratelji) deteta dostavljaju originalni lični dokumenta (sa fotografijom) i to na uvid, te potpisuju zvaničan ugovor sa organizatorom\nSpisak gradova za školu programiranja za decu, kurs i obuka za izradu sajtova i aplikacija za Android i Windows\nKontakti po gradovima - kurs i obuka za izradu sajtova i aplikacija za Android i Windows - škola programiranja za decu


Sve lekcije>\tInteraktivnost>\nTeško je zamisliti funkcionisanje današnjeg medijskog i informatičkog prostora bez prisustva interakcije između pojedinca i medijske predstave kojoj pristupa.\nPrimera radi u industriji kompjuterskih igara prisutan nivo interaktivnosti je odlučujući faktor koji garantuje uspeh ili neuspeh proizvoda.\nEksplozivnom razvoju Interneta jedan od najvećih doprinosa dao je razvoj i visok stepen interaktivnosti između korisnika i aplikacije sa kojom korespondira uz pomoć miša, tastature, ekrana ili putem neke druge vrste konzole sposobne da utiče tj. menja digitalni artifakt.\nVeliki broj autora pokušao je i još uvek pokušava da što preciznije definiše pojam interaktivnosti. Pritom treba biti potpuno svestan činjenice da interaktivnost seže mnogo dalje u prošlost i da ona nije proizvod razvoja, pre svega u domenu informatičkih nauka i komunikacija. To je jedan od razloga što izaziva neprekidne debate između autora oko svog preciznog definisanja.\nInteraktivnost se po jednom od tih tumačenja može definisati kao poruka u vezi sa setom prethodnih poruka i relacijom između njih. Interaktivnost je komunikacioni proces u kome je svaka poruka u vezi sa prethodnom razmenom poruka, ali i veza ovih poruka sa porukama koje im prethode.\nTokom ’50. i ’60. predavači i instruktori ustanovili su da ukoliko student aktivno učestvuje tokom svog predavanja kroz razne vidove angažovanja, stepen memorisanog i naučenog je znatno veći nego kada je njegova pozicija slušaoca pasivna. Kao rezultat počelo se sa razvojem i izgradnjom interaktivnog edukativnog medija i procesom interaktivnog učenja. Najveća dostignuća u tom pogledu imala je vojska kroz izgradnju različitih simulatora sposobnih da uvedu učenika u potpuo realnu situaciju, a da pritom on ne ode dalje od specijalno za to dizajnirane kabine.\nInteraktivnost u novim medijima\nInteraktivnost je takođe povezana sa New Media Art tehnologijama gde su ljudi i životinje u stanju da budu u interakciji sa umetničkim delom. Time dobijaju mogućnost da intervenišu nad njim. Umetnici i istraživači iz celog sveta rade na kreiranju jedinstvenog interfejsa koji bi omogućio novu formu interakcije, koji bi išao iznad granica koje sada imamo prilikom koriščenja tastature i miša. Umetnici kao Stelarc rade na tome da definišu novi interfejs koji bi promenio naše poimanje mogućnosti u procesu interakcije sa mašinom.\nInteraktivnost i Internet\nNa Internetu interakivnost je sveopšte rasprostranjena tako da je potpuno nemoguće zamisliti pasivno iskustvo na mreži. U mogućnosti ste da se prijavite i komunicirate sa drugim ljudima koji su deo globalne mreže, proverite stanje svojih akcija ili bankovnog računa, pogledate film ili prenos utakmice ili da skidate fajlove na svoj računar. U svim pomenutim aktivnostima stepen interaktivnosti je veoma visok. Primera radi kupovinu knjige preko Amazon.com je nemoguće obaviti, a da pritom ne pretražite naslove, odaberete knjigu, unesete i proverite podatke sa svoje kreditne kartice i pošaljete zahtev. Dakle, sve ovo nije moguće obaviti, a da ste pritom pasivni korisnik Online resursa.\nSve frekventnija je upotreba pojma WEB 2.0 koji zapravo označava novi period u razvoju Interneta gde se stepen interaktivnosti pojedinca doveo do nivoa na kome je u stanju da učestvuje i menja sadržaj sajta kao i da učestvuje u njegovom razvoju i izgradnji. Korisnik više nije puki potrošač onoga što mu konzumentska industrija servira, već ga upravo ta industrija poziva na akciju i on sve više pomoću aplikativnih Online alata postaje deo globalne zajednice i u potpunosti menja svoje socio navike. Sve to je zasluga novog digitalnog medija i stepenu interaktivnosti koji on može da pruži u svom okruženju sa kojim se uporedo razvijao i kvalitet Online interaktivnog iskustva.\nKada govorimo o novomedijskom okruženju, onda je nedvosmisleno Internet najdalje otišao u razvojom smislu ostavljajući sve ostale medije poput CD, DVD, interaktivne televizije iza sebe, na neki način oduzimajući im prostor za njihov dalji razvoj. Tako da danas interaktivnost koja se vezuje za gledanje filma na DVD-a se svodi na pregledanje pojedinih poglavlja iako sam medij pruža mnogo veće mogućnosti za stvaranje celovitog interaktivnog iskustva.\nSvesnost o neophodnosti i prisutnosti interaktivnog skustva u svim i na svim nivoima komunikacije dovela je do toga da se sve više govori o tome da se stvori jedan univerzalni format u kome će se dalje razvijati.\nDanas je svakome manje-više jasno šta predstavlja elektronsko bankarstvo, interaktivne kompjuterske igrice ili interaktivno učenje. Ipak, da li nam je recimo jasan pojam interaktivne televizije?\nU biznisu koji se bavi zabavljačkom industrijom, iako naveliko obećavan, stepen interaktivnost je još uvek na niskom nivou od predočenog u inicijalnoj ideji. Razlog tome možemo tražiti u različitim pozicijama koje pojedine profesije u celom procesu zauzimaju. U osnovi leži strah od gubitka profita i profesionalnih pozicija, a jedine žrtve su korisnici i koncept interaktivne zabave. U jedno smo definitivno sigurni, a to je da će iskustvo interaktivne zabave sigurno biti ostvarenje sna na koji smo dugo čekali i imali prilike da samo delić predstave o tome steknemo gledajući naučno-fantastične filmove.\nMožda je najbolja fikcija buduće interaktivne zabave The Holodeck virtuelno igralište i simulator za učenje koji se pojavljuje. The Holodeck je programabilan i kreira virtuelne ljude i mesta koja su specifikovana od strane korisnika. Sve je koncipirano tako da likovi i predeli izgledaju veoma realno i ubedljivo iako su hologramska predstava, tako da korisnik sistrema ima gotovo potpuno realan doživljaj situacija koje bira i u kojima se nalazi. Tako u već nadasve poznatoj seriji Zvezdane Staze kapetan Pikard i Dejta uživaju da učestvuju u rešavanju Šerlok Holms misterija, a Riker svira trombon u džez orkestru u svom virtuelnom baru. Iako niko od članova posade ne poznaje tehnologiju i programski jezik koji koristi The Holodeck, svi oni putem interfejsa su u mogućnosti da ubace specifikacije koje kreiraju virtuelno iskustvo po njihovom izboru. Ipak, biranje scenarija ne znači da će i konačni ishod biti onakav kavom se nadaju članovi posade. To postaje potpuno indikativno u epizodama gde korisnici Holodeck-a odlučuju da postave granicu i izađu iz virtuelne realnosti u kojoj se u tom momentu nalaze.\nTakođe, veoma značajnu viziju interaktivne zabave stvorio je pisac Rej Bredberi u svojoj knjizi Tetovirani čovek (The Illustrated Man) gde u jednoj od svojih priča Južnoafrička pustara (The Veldt) daje opis futurističke virtuelne igraonice gde su zidovi bili zapravo televizijski ekrani. Ukoliko postoji potreba za čuvanjem dece, roditelji ih ostavljaju u pomenutoj sobi za igru i prepuštaju najnaprednijoj medija tehnologiji da vodi računa o njima tako što je u mogućnosti da stvara na hiljade različitih okruženja u kojima deca mogu da se igraju. Deca su kontrolisala svoje okruženje za igru telepatski i na taj način putem svojih misli obezbeđivala fantastične i nestvarne predele za igru o kojima su slušala u bajkama, videla na slici ili bioskopskom platnu.\nDa li pomenuti primeri zapravo daju viziju koncepta i mogućnosti neke buduće interaktivne zabave u čije vode smo zakoračili pojavom smart tehnologije koja je u stanju da naše pokrete digitalizuje i prebaci u sajber prostor dodeljujući ih kompjuterski generisanom junaku koji posreduje između nas i virtuelnog sveta u kome egzistira?


Зоран . Миленкович\nПрофессор Высшей школы туризма, Сербия, Белград\n1. Milenković Dr Zoran: Kontni plan i finansijski izveštaj, Fakultet za trgovinu i bankarstvo, Beograd, 2009 [научная книга]. 2. Milenković Dr Zoran: Finansijsko računovodstvo, Fakultet za trgovinu i bankarstvo, Beograd, 2008 [уч. пособие для вузов]. 3. Milenković Dr Zoran, Zbirka zadataka iz finansijskog računovodstva, Fakultet za trgovinu i bankarstvo, Beograd [уч. пособие для вузов]. 4. Milenković dr Zoran: Računovodstvo u turizmu,Visoka turistička škola strukovnih studija, Beograd, 2013 [уч. пособие для вузов]. 5. Milenković Dr Zoran: Kontni plan i finansijski izveštaj, Visoka turistička škola strukovnih studija, Beograd, 2013 [научная книга]. 6. Milenković Dr Zoran, Zbirka zadataka iz Računovodstva u turizmu , naučna knjiga, Visoka turistička škola strukovnih studija, Beograd, 2013 [уч. пособие для вузов]. 7. Milenković dr Zoran: Osnovi Ekonomije (mikro-makro analiza), Visoka turistička škola strukovnih studija, Beograd, 2011 [уч. пособие для вузов]. 8. Milenković dr Zoran: Modaliteti fiskalne kontrole u Republici Srbij i Evropskoj Uniji u minimiziranju poreske evazije i „pranja novca“. СВЕДЕНИЯ ОБ АВТОРЕ: Автор публикаций в области экономики, финансов, бухгалтерского учета, научный руководитель многочисленных дипломных и магистерских работ, кандидатских и докторских диссертаций, участник научно-исследовательских проектов, финансируемых Министерством науки и технологии Республики Сербии.


Savetovanje mladih poljoprivrednika i agronoma Srbije na Zlatiboru 26-29. novembra.\nSavetovanje mladih poljoprivrednika i agronoma Srbije predstavlja stručno okupljanje mladih poljoprivrednika Republike Srbije i jedinstvenu priliku za razmenu informacija o aktuelnostima, mogućnostima i inovacijama u poljoprivrednoj proizvodnji kao i afirmaciju kadrova u oblasti poljoprivrede.\nOsnovni ciljevi Savetovanja su:\n– Podizanje nivoa informisanosti mladih poljoprivrednika o povećanju efikasnosti u proizvodnji\n– Pružanje mogućnosti za osmišljavanje novih ideja i inovacija\n– Upućivanje mladih na važnost razvoja ruralnih područja\n– Razvijanje preduzetničkog duha kod mladih poljoprivrednika\n– Podsticaj mladih na udruživanje\nSavetovanje se sastoji iz dva dela.\nTokom prvog dela, mladih poljoprivrednici i agronomi će kroz predavanja i radionice koje će držati stručnjaci iz poljoprivrednog sektora Srbije saznati o aktuelnostima, mogućnostima i inovacijama u poljoprivrednom poslovanju.\nDrugi deo Savetovanja rezervisan je za predstavljanje kompanija – događaj tokom koga će mladi poljoprivrednici i agronomi moći da stupe u kontakt sa predstavnicima kompanija, saznaju više o njihovom poslovanju i uspehu, kao i da steknu uvid u asortiman proizvoda sa kojima kompaija raspolaže.\nUčesnici projekta su mladi poljoprivrednici, državne institucije, studenti poljoprivrednih fakulteta, kompanije i udruženja iz oblasti poljoprivrede.\nКОНТАКТ: E-pošta: mmps.rs@gmail.com\nTags: mladi poljoprivrednicisavetovanje\nSalon vina Kragujevac 2020 u novom terminu. U organizaciji Vinskog viteškog reda Šumadije 20. juna održaće se jedna od najprestižnijih...


EKSPERT ZA BEZBEDNOST OTKRIO: JEZIVA VOJSKA STVARA SE U BOSNI- Takvu pešadiju Evropa još nije videla! | Web-Tribune.com\nHome / TEMA DANA / EKSPERT ZA BEZBEDNOST OTKRIO: JEZIVA VOJSKA STVARA SE U BOSNI- Takvu pešadiju Evropa još nije videla!\nEKSPERT ZA BEZBEDNOST OTKRIO: JEZIVA VOJSKA STVARA SE U BOSNI- Takvu pešadiju Evropa još nije videla!\nTakvu zloupotrebu dece smo videli samo u Siriji i u Iraku. Tako nešto deci rade samo Al Kaida i Islamska država. To se u Evropi ne radi, pogotovo se to ne sme medijski promovisati, kaže DŽevad Galijašević.\n„Takve aktivnosti na svoj način podržava Islamska zajednica i to jeste strašno. Oni ne vide problem u militarizaciji dece i u stvaranju ratne psihoze kod njih i učenja za eventualne ratne sukobe. Takvu zloupotrebu dece smo videli samo u Siriji i u Iraku. Tako nešto deci rade samo Al Kaida i Islamska država. To se u Evropi ne radi, a pogotovo se to ne sme medijski promovisati“, kaže Galijašević.\nNedavno je nemački list „Špigl“ objavio tekst u kojem se navodi da su radikalni suniti pronašli u Bosni i Hercegovini novo mesto za delovanje iz pozadine, uz napomenu da je reč o ljudima koji propovedaju džihad i vrbuju borce za Islamsku državu — usred Evrope. List dalje navodi da nemački istražitelji polaze od toga da u Bosni i Hercegovini postoji oko 12 mesta u kojima radikalni selafisti, neometani od državnih vlasti, okupljaju svoje sledbenike.\nNedavno je i američki stručnjak za politiku Balkana i pitanja bezbednosti Gordon Bardoš izjavio da smatra da će glavni izazov za obaveštajne i bezbednosne službe koje se bave pretnjama DAEŠ-a biti njegova balkanska mreža.\nBardoš je ukazao da veliki broj stranih ratnika potiče iz ovog regiona i da, prema studijama, BiH i Kosovo daju više džihadista dobrovoljaca po glavi stanovnika nego bilo koja druga zemlja u Evropi. U tekstu objavljenom na sajtu Američkog centra za demokratiju, Bardoš ističe da Islamska država sada upućuje svoje sledbenike da finansijske donacije usmeravaju preko ovog regiona.\nPrevious RAZORNI ZEMLJOTRESI NA TAJVANU DONELI SERIJU OD 220 POTRESA: Devetoro poginulih, 270 povređenih, 10 nestalih! (VIDEO)\nNext Piton je držao kraljevsku kobru u zagrljaju smrti, a onda mu je ona ubrizgala kobni otrov: Ko je mogao da preživi ovakav obračun? (VIDEO)


Novi porast zaraženih u Bugarskoj, 201 osoba preminula | Pirot Info\nsreda, 16. juna 2021.\nNaslovna LOKALNA SAMOUPRAVA Dimitrovgrad Novi porast zaraženih u Bugarskoj, 201 osoba preminula\nNovi porast zaraženih u Bugarskoj, 201 osoba preminula\nOd urađenih više od 17.400 testova u Bugarskoj je skoro 18% bilo pozitivno ili 3.122 uzorka. Preminula je čak 201 osoba, navodi Nacionalni sajt za praćenje epidemije, koji takođe iznosi podatak da je broj bolničkih pacijenata posle duže vremena manji od 10.000, dok je na respiratorima približno na istom nivou i iznosi 776 lica.\nPrema vać ustaljenom pravilu najveći broj zaraženih ima Sofija – 758, sledi Plovdiv -314 i Varna – 233.\nDato je još 7.330 doza vakcina, ukupno do sada skoro 580.000, a obe doze je primilo 114. 644 ljudi.\nJuče je u Sofiju dopremljeno 62.000 doza vakcina „Fajzer-Biontek“ i takve isporuke će stizati svakog ponedeljka, a prema informacijama koje daju bugarski mediji, u tu zemlju će u maju stići još milon doza, dok je za jun planirano 1.250.000.\nAktuelne informacije o epidemiji u svetu možete pogledati OVDE.\nIzvor: mh.government.bg / BNR / FAR\nPrethodni tekstMlekarska škola u Pirotu: Ove godine još jedan nov obrazovni profil – prehrambeni tehničar po dualnom modelu\nSledeći tekstZZJZ Vranje: Novih 89 slučajeva u Pčinjskom okrugu, u Bosilegradu 4 inficirana\nRadovi na uredjenju kanala Rogoz\nPraznik za ljubitelje fotografije u Pirotu – otvorena izložba fotografa, članova ULUPUDS-a\nZvezda prvak! Zbog čega nisu svi zadovoljni!?\nPirot Info je web portal gde su sakupljene sve vesti objavljene na portalima u Srbiji, a vezane za Pirot, Dimitrovgrad, Belu Palanku i Babušnicu.\nKontaktirajte nas: office@pirotinfo.rs\n© Pirot Info 2020. Sva prava zadržana.


25. 11. 2020. u 09:23 1 komentara 131 prikaza


Policajci dobrovoljno dali krv | Palelive.com\nPočetna Regija Istočno Sarajevo Policajci dobrovoljno dali krv\nISTOČNO SARAJEVO – Pripadnici Policijske uprave Istočno Sarajevo danas su dali krv za potrebe Bolnice u ovom gradu povodom obilježavanja krsne slave Ministarstva unutrašnjih poslova /MUP/ Republike Srpske – Svetog arhangela Mihaila.\nNačelnik Sektora kriminalističke policije Nebojša Popović izjavio je novinarima da je ovo tradicionalna akcija u kojoj učestvuju službenici Policijske uprave Istočno Sarajevo, te da je i on više puta darivao krv, što je učinio i danas.\n“Oko 40 naših pripadnika će danas darovati krv za potrebe Bolnice u našem gradu”, naglasio je Popović.\nPripadnika Jedinice za podršku Milojko Jokičević, koji je do sada darivao krv 17 puta, rekao je da ovo human gest koji može nekome spasiti život.\n“Svakodnevno pomažemo građanima i ovo je samo jedan segment našeg posla. Mnogo mojih kolega rado se odazove ovakvim akcijama, koje se organizuju na svakih tri do šest mjeseci na nivou naše uprave”, istakao je Jokičević.\nTransfuziolog u Bolnici u Istočnom Sarajevu Mirna Ašonja rekla je da je akcija organizovana treći put u ovoj godini, te izrazila zadovoljstvo dosadašnjim odzivom.\n“Zalihe krvi u Bolnici su trenutno odgovarajuće. Akcija će svakako pomoći u popunjavanju rezervi kako naše službe, tako i Zavoda za transfuzijsku medicinu, jer smo uvezani i vršimo razmjenu krvi”, istakla je Ašonja.\nAkcija dobrovoljnog davalaštva krvi u Službi za tranzfuzijsku medicinu Bolnice u Istočnom Sarajevu traje danas do 15.00 časova.\nPrethodni članakUhapšen zbog krađe građe\nNaredni članakSedmicom reciklaže učenici nastoje da utiču na sugrađane


Kombi prevoz za Poreč - Si-ber Travel | Agencija kojoj vredi verovati\nKombi prevoz za Poreč\nCena: u jednom pravcu 70€ I povratna 130€\nNajvažnije informacije za putovanje u Poreč\nVozimo Vas do adrese Vašeg smeštaja u Poreču\nUobičajeno vreme trajanja putovanja je 7h\nSVAKODNEVNI POLASCI IZ BEOGRADA ZA POREČ\nU našoj agenciji možete kupiti karte za kombi prevoz na relaciji Beograd – Poreč koji se svakodnevno organizuje po sistemu “od vrata do vrata”. Ne postoji fiksni red vožnje. Vremena polazaka određuju se na osnovu potreba svih putnika.\nPutnici se preuzimaju sa bilo koje adrese u Beogradu i voze se do bilo koje adrese u Poreču.\nOkvirno vreme putovanja iz Beograda do Poreča je 7h.\nCena kombi prevoza u jednom smeru iznosi 70 evra dok je cena za povratnu vožnju 130 evra\nUkoliko Vam je pored usluge kombi prevoza, potrebna i usluga rezervacije hotela u bilo kom kraju sveta, slobodno nam se obratite. U mogućnosti smo da odgovorimo na sve Vaše potrebe, osposobljeni da u svakoj zemlji ili gradu sveta, samo za Vas, rezervišemo smeštaj u nekom od 50.000 hotela, po cenama prilagođenim raznim budžetima.\nNaše cene i kvalitet usluga uspevali su da zadovolje i najzahtevnije putnike, a zadovoljstvo naših klijenata i partnera je i naš krajnji uspeh. Rezervacijom kod nas u odnosu na rezervaciju preko interneta dobijate sigurnog partnera koji će voditi brigu o Vašem putovanju od pravljenja rezervacije do završetka Vašeg putovanja. Ukažite nam jednom poverenje i bićete dugogodišnji zadovoljni korisnik naših usluga.\nU svakom trenutku nam možete uputiti svoj zahtev a mi ćemo u najkraćem mogućem roku pronaći najpovoljnije i najbolje rešenje za Vas.\n-Za sve individualne polise odobravamo 10% popusta.\nINFORMACIJE O POREČU\nPoreč je grad koji se nalazi na zapadnoj obali Istre, između reke Mirne na severu i Vrsara na jugu, u prirodno zaštićenoj uvali. Istorija grada Poreča kao i mnogih na tom području duga je oko 2000 godina. Kako je Poreč nekada bio rimska kolonija, u samom gradu još uvek su vidljivi i neguju se ostaci iz rimske prošlosti, a najvažnije ulice starog grada Poreča, Decumanus Maximus i Cardo Maximus, konzervirane su i sačuvane u izvornom obliku. Od bogatog gotičkog i baroknog nasleđa, najvažnije su Eufrazijeva Bazilika iz VI veka, koja je i pod zaštitom UNESCO.\nTurizam u Poreču počinje da se razvija 70-tih godina prošlog veka. Sam grad nudi obilje raznolikih turističkih sadržaja. Najveći smeštajni kapaciteti Poreča, hoteli i apartmani razvili su se oko dve najlepše uvale Plave i Zelene Lagune. Upravo ovde se nalaze uređene plaže, veliki broj barova, restorana, kao i mogućnost bavljenja raznim sportovima na vodi poput ronjenja, surfovanja i skijanja na vodi.


Portfolio – Terrasit\nElastificirane EPS rubne trake STIROTRAK se koriste za izolaciju od udarnog zvuka kao razdjelni sloj između poda i obodnih zidova (uže trake) ili za izolaciju od uradnog zvuka kod izvedbe plivajućih podova (traka širine 50 i 100 cm). Stirotrak ugrađujemo s obzirom nanačin upotrebe mehaničkim pričvršćenjem, PU ljepilom ili slobodnim polaganjem. Kod ugradnje se moramo pridržavati uputa…


Mandat Donalda Trampa - Republikanska stranka - Američki izbori 2020\nMandat Donalda Trampa – Obećanja i ostvarenja\nDonald Tramp pri kraju prvog mandata: ključne politike, obećanja i ostvarenja\nIzbor Donalda Trampa za “presto sveta”, u novembru 2016. godine, predstavljao je izrazito neočekivan događaj, sa potencijalom da izazove tektonske promene, kako u američkom političkom životu, tako i u trenutnom međunarodnom poretku. Njegov izborni trijumf je izraz visokog stepena političke polarizacije američkog društva, njegovog nezadovoljstva postojećim međunarodnim liberalnim poretkom, i ekonomskom, ljudskom i moralnom cenom američke uloge u očuvanju i unapređenju tog poretka.\nPristalice ovog poretka su upozoravali da bi Trampov dolazak na poziciju predsednika doveo u pitanje tradicionalnu američku ulogu u svetu, i međunarodni poredak koji su Sjedinjenje Američke Države, zajedno sa svojim saveznicima, gradile, održavale i unapređivale od kraja Drugog svetskog rata. U oblasti unutrašnje politike, Trampovi protivnici i kritičari su ukazivali na neizvesnu budućnost američkih političkih institucija pod upravom novoizabranog predsednika. Oni koji su podržavali njegov uspon do predsedničke funkcije su u njegovoj izbornoj pobedi videli početak dugo iščekivanog nacionalnog oporavka Sjedinjenih Država, i redefinisanja njihovih odnosa sa ostatkom sveta na način koji će doneti više koristi i beneficija SAD.\nPoreska reforma, deregulacija i smanjenje državnih izdataka\nEkonomija je činila jezgro Trampove predizborne kampanje, i predstavljala je jedan od glavnih razloga zbog koji se uopšte kandidovao. Biračima je obećavao da će “Učiniti Ameriku ponovo velikom”, što je, pre svega, podrazumevalo ekonomski oporavak, koji bi ostvario kroz preduzimanje mera kojima se smanjuje učešće države u ekonomiji, i reviziju nekih trgovinskih sporazuma koje su zaključile prethodne administracije. Prve dve godine njegovog predsedničkog mandata su predstavljale najpogodniji trenutak za realizaciju ključnih predizbornih obećanja, s obzirom da je njegova Republikanska partija uspela da, na izborima u novembru 2016. godine, osvoji kontrolu nad oba doma Kongresa (Predstavnički dom i Senat).\nRepublikanci su odlučili da iskoriste navedenu političku prednost i uspeli su u decembru 2017. godine da usvoje poresku reformu, koju je Vol Strit Žurnal (Wall Street Journal) opisao kao najveću reformu američkog poreskog sistema u poslednje tri decenije. Neki od ključnih elemenata ove poreske reforme su bili smanjenje korporativnih poreza i privremeno smanjenje poreza za pojedince. Neki analitičari i Demokratska partija, naročito njena progresivna frakcija na čelu sa Berni Sandersom (Bernie Sanders), oštro su kritikovali ove promene, smatrajući da će od njih najviše koristi imati viša klasa, dok će dugoročno biti štetne po srednju klasu i najsiromašnije slojeve stanovništva. Usvajanje Zakona o smanjenu poreza i radnim mestima (Tax Cuts and Jobs Act) bila je prva velika zakonodavna pobeda za Trampa i Republikansku partiju.\nPored ovoga, Trampova administracija je preduzela niz mera kojima su deregulisani ekonomija i finansijsko tržište, i smanjeni državni izdaci, pre svega u oblasti socijalnih davanja. Ipak, smanjenja socijalnih davanja nisu rezultirala u redukciji celokupne državne potrošnje, jer je njegova administracija povećala državne izdatke u drugim oblastima, kao što su budžet za odbranu ili veterane.\nIZBOR NILA GORSIČA I BRETA KAVANOA ZA VRHOVNI SUD\nNil Gorsič (Neil M.Gorsuch)\nTramp je u januaru 2017. godine nominovao Nila Gorsiča za sudiju Vrhovnog suda, kao naslednika konzervativno orijentisanog sudije Antonina Skalija (Antonin Scalia), koji je preminuo u februaru 2016. godine. Od smrti Skalije, Republikanci u Senatu, predvođeni liderom republikanske većine Mičom Mekonelom (Mitch McConell), su uspešno sprečili izbor novog liberalno orijentisanog sudije koji bi zamenio Skaliju. Oni su čekali rezultate predsedničkih izbora u novembru 2016. godine kako bi, u slučaju pobede Republikanskog predsedničkog kandidata, dobili priliku da izaberu konzervativno orijentisanog sudiju za Vrhovni sud. Novog sudiju je, u aprilu 2017. godine, potvrdila Republikanska većina u Senatu. Ovim je Nil Gorsič postao 113 po redu sudija Vrhovnog suda Sjedinjenih Država.\nBret Kavano (Brett Kavanough)\nNominacija i izbor Breta Kavanoa za Vrhovni sud je bio znatno teži i kontroverzniji proces od iskustva kroz koje je prošao Nil Gorsič. Nakon što je sudija Entoni Kenedi (Anthony Kennedy), u junu 2018. godine, doneo odluku o penzionisanju, Tramp je dobio priliku da drugi put nominuje sudiju za Vrhovni sud. On je, u julu 2018. godine, kao Kenedijevog naslednika nominovao Breta Kavanoa (Brett Kavanough), što je naišlo na protivljenje Demokrata, pa čak i nekih socijalno-konzervativnih građanskih udruženja.\nU periodu nakon nominacije, Kristin Blejzi Ford je optužila Kavanoa za seksualni napad tokom srednje škole 1982. godine, što je Kavano poricao. Njena optužba je postala dodatna stvar koju je Sudski komitet u Senatu morao da razmatra prilikom odlučivanja o tome da li će se nominacija proslediti Senatu za glasanje o potvrđivanju. Nakon Fordovih optužbi, još dve žene su optužile Kavano za seksualne napade, što je on takođe poricao. Iako je njegova administracija odobrila istragu u slučaj optužbi upućenih prema Kavanou, Tramp je stao u njegovu odbranu, u jednom trenutku čak ismejavajući Fordovu. I Kavano i Fordova su svedočili pred Sudskim komitetom povodom Fordovih optužbi, dok se u pozadini odvijala istraga koju je sprovodio Federalni istražni biro (FBI).\nNakon saslušanja svedoka i razmatranja izveštaja o rezultatima istrage, Sudski komitet je izglasao da se nominacija prosledi ka Senatu koji je potvrdio Kavanoa u septembru 2018. godine. Izbor Kavanoa je bio naročito značajan za Republikance, jer je njegov glas u Vrhovnom sudu bio odlučujući (swing vote), što je predstavljalo veliku političku prednost za njih, naročito u kontekstu odlučivanja o pitanjima oko kojih su Republikanci i Demokrate sve više polarizovani, poput pitanja abortusa, imigracije, religijskih sloboda, prava na nošenje oružja itd.\nNapuštanje Pariskog klimatskog sporazuma i ukidanje i smanjenje ekološke regulative\nKlimatske promene mogu se svrstati u grupu pitanja koja postaju sve politički aktuelnija, i koja stvaraju sve veće podele između Demokratske i Republikanske partije. Te podele se sastoje u različitim viđenjima realnosti klimatskih promena, i različitih rešenja za suočavanje sa njima. Tokom svoje predizborne kampanje i predsedničkog mandata, Tramp je izrazio skepticizam prema fenomenu klimatskih promena, smatrajući ga kineskom podvalom koja ima za cilj usporavanje ekonomskog rasta i razvoja Sjedinjenih Država.\nShodno tom uverenju, u junu 2017. godine, izjavio je da će se SAD povući iz Pariskog klimatskog sporazuma, zaključenog 2015. godine od strane njegovog prethodnika Baraka Obame. Smatrao je da Sporazum nanosi štetu američkim radnicima i preduzećima, i da predstavlja mehanizam za redistribuciju američkog bogatstva među ostalim zemljama sveta. Posebno problematična bila mu je odredba sporazuma koja je predviđala finansijsku i tehnološku pomoć nerazvijenim zemljama kako bi uspele da zadovolje određene ekološke standarde. Najava napuštanja Pariskog klimatskog sporazuma predstavlja manifestaciju njegove šire težnje ka reviziji svih sporazuma i aranžmana koje on smatra lošim. Pored povlačenja SAD iz Pariskog klimatskog sporazuma, Tramp je preduzeo niz mera kojima je ograničio i ukinuo neke ekološke regulative usvojene za vreme Obaminog predsedničkog mandata.\nTrampov radikalan stav i predizborna obećanja u vezi sa imigracijom čine jedan od najkontroverznijih delova njegove predizborne kampanje. Tokom kampanje je izjavljivao da će, u cilju suzbijanja ilegalne imigracije, izgraditi zid na granici sa Meksikom, i da će naterati Meksiko da plati izgradnju tog zida. Zauzeo je oštar stav prema DACA (Deferred Action for Childhood Arrivals) programu, obećavajući da će ga ukinuti, i da će masovno deportovati sve ilegalne imigrante iz SAD. Takođe je izjavio da će zabraniti ulazak muslimana u SAD, što je bila njegova možda najkontroverznija izjava kada je reč o pitanju imigracija. Konačno, Tramp je, u kontekstu legalnih imigracija, zagovarao zamenu tzv. imigracije zasnovane na lutriji sa meritokratskim imigracionim sistemom koji favorizuje finansijski nezavisne, visokokvalifikovane migrante, koji govore engleski, i koji ne predstavljaju veliki trošak za državu.\nTramp nije uspeo da ispuni svoje predizborno obećanje da će naterati Meksiko da plati izgradnju zida. Tadašnji meksički predsednik, Enrike Penja Nieto (Enrique Peña Nieto) je u više navrata demantovao Trampovu tvrdnju o tome, zbog čega je Tramp počeo da traga za alternativnim izvorima finansija za zid. U januaru 2017. godine, on je izjavio da će nametnuti carine od 20% na proizvode iz Meksika, kao način finansiranja izgradnje zida. Takođe je izjavio da će novi trgovinski sporazum sa Kanadom i Meksikom, zaključen u novembru 2018. godine, poslužiti kao izvor finansijskih sredstava za izgradnju zida. Izgradnja zida na južnoj granici bila je započeta 2018. godine, i finansirana je novcem američkih poreskih obveznika.\nSpor oko finansiranja zida, krajem 2018. i početkom 2019. godine, doveo je do blokade vlade koja je trajala 35 dana, i koja predstavlja najdužu blokadu vlade u istoriji SAD. Do blokade je došlo usled Trampovog odbijanja da odobri finansiranje vlade sve dok Kongres ne odobri 5.8 milijardi dolara za izgradnju zida. Kongres je Trampu ponudio 1.3 milijarde dolara, što je Tramp na kraju i prihvatio, nakon čega je proglasio vanredno stanje na južnoj granici, koje je iskoristio da deo finansijskih sredstava namenjenih u druge svrhe, alocira ka izgradnji zida. Nedugo nakon toga, Kongres je doneo rezoluciju kojom je ukinuto vanredno stanje.\nUkidanje DACA programa\nDACA program je bio uspostavljen 2012. godine uredbom prethodnog predsednika Obame. Njegovi ključni elementi se odnose na zaštitu od deportacije i obezbeđivanje radnih dozvola za osobe koje su ilegalno ušle u SAD kao deca. Procenjuje se da se u SAD trenutno nalazi od 690.000 do 800.000 lica koje potpadaju pod DACA program. U svojoj predizbornoj kampanji, Tramp je imao mnogo oštriji stav prema DACA programu od onog koji je zauzeo tokom svog predsedničkog mandata. Kao predsednički kandidat, on je obećao da će ukinuti DACA program, smatrajući ga protivustavnim, i da će deportovati sva ilegalna lica iz zemlje.Tokom svog predsedničkog mandata, Tramp je reafirmisao svoju želju da ukine DACA program, ali je istovremeno izrazio spremnost da se postigne rešenje kojim bi im se osigurao put ka državljanstvu.\nU septembru 2017. godine, Tramp je najavio okončanje DACA programa i dao Kongresu rok od 6 meseci da dođe do konačnog rešenja. Okončanje DACA programa je podrazumevalo zaustavljanje primanja daljih prijava za DACA program, ali ne i momentalnu deportaciju osoba koje su već prijavljene. Na kraju, DACA program je opstao zahvaljujući odlukama nekoliko federalnih okružnih sudija koji su blokirali implementaciju Trampove odluke, i na taj način obezbedili njegov kontinuitet. Pitanje opstanka programa je i dalje neizvesno, s obzirom da Vrhovni sud treba da odluči da li će povući ili potvrditi odluke federalnih okružnih sudija kojima je blokirana Trampova odluka o njegovom ukidanju.\nZabrana ulaska u Sjedinjene Američke Države\nU period od januara do septembra 2017. godine, Tramp je doneo tri uredbe kojima je zabranjen ulazak u Sjedinjene Države za građane iz nekoliko zemalja. Pored mnogih pravnih izazova, ove uredbe su naišle i na masovnu političku opoziciju i proteste širom zemlje.\nPrvom uredbom, donetom u januaru 2017. godine, predviđena je zabrana ulaska u SAD za građane iz 7 zemalja: Irana, Iraka, Sirije, Libije, Sudana, Somalije i Jemena, na period od 90 dana, za sve izbeglice na period od 120 dana, i za izbeglice iz Sirije na neodređen vremenski period.\nDruga uredba je doneta u martu 2017. godine i njom je Irak uklonjen sa liste zemalja čijim je građanima zabranjen ulazak u SAD.\nPoslednjom, trećom uredbom, donetom u septembru 2017. godine, proširena je lista zemalja čijim je građanima zabranjen ulazak u SAD, nakon što su na listu dodati Čad i Severna Koreja, kao i određeni zvaničnici iz Venecuele, dok je Sudan uklonjen sa liste.\nTrampova administracija je takođe, u oktobru 2017. godine, donela odluku o zabrani ulaska u SAD za izbeglice iz 11 zemalja: Irana, Iraka, Libije, Sirije, Jemena, Sudana, Južnog Sudana, Somalije, Egipta, Malija i Severne Koreje.\nNakon niza blokada primene uredbi od strane nekoliko federalnih okružnih sudija, odobrenja za njihovu delimičnu implementaciju od strane Vrhovnog suda, tužbi podnetih od strane raznih građanskih udruženja, kao i žalbi koje je Trampova administracija podnela na odluke federalnih okružnih sudova, Vrhovni sud je, u junu 2018. godine, doneo odluku kojom je odobrena implementacija Trampove treće uredbe i njegove odluke o zabrani ulaska u SAD za izbeglice iz 11 zemalja.\nUkidanje i zamena Obamakera (Obamacare)\nNa svom izbornom putu ka Beloj Kući, Tramp je kritikovao Zakon o zaštiti pacijenata i pristupačnoj nezi (Patient Protection and Affordable Care Act), kolokvijalno poznat kao Obamaker (Obamacare), koji su Demokrate, na inicijativu tadašnjeg predsednika Obame, usvojile 2010. godine. Tramp je obećao da će ga ukinuti i zameniti novim zdravstvenim sistemom, nešto što su Republikanci pokušavali da urade od samog trenutka njegovog usvajanja. Obamaker predstavlja najveću promenu američkog zdravstvenog sistema još od usvajanja Medikera (Medicare) i Medikejda (Medicaid) 1965. godine.\nPredstavnički dom je, u maju 2017. godine, izglasao Zakon o američkom zdravstvu (American Health Care Act of 2017), koji je podrazumevao delimično ukidanje Obamakera. Ovaj zakon na kraju ipak nije bio konačno usvojen, jer ga nije izglasala odgovarajuća većina u Senatu. Republikanski senatori su takođe, bez uspeha, pokušali da izglasaju nekoliko svojih verzija zakona o zdravstvenom sistemu. Uprkos većinskoj kontroli nad oba doma Kongresa, koju je stekla na izborima u novembru 2016. godine, Republikanska partija nije uspela da ukine i zameni Obamaker, niti da ga znatno izmeni, ali jeste uspela da kroz usvajanje poreske reforme, u decembru 2017. godine, ukine odredbu Obamakera koja predviđa obavezu građana da imaju zdravstveno osiguranje, ili će biti finansijski sankcionisani (individual mandate).\nUkidanje ove odredbe je bilo predviđeno i samim Zakonom o američkom zdravstvu, kao i zakonima koje su predložili Republikanci u Senatu. Ukidanje i zamena Obamakera je postao još teži zadatak nakon izbora za Predstavnički dom i 1/3 Senata u novembru 2018. godine, koji su rezultirali podeljenim Kongresom, u kojem Demokrate kontrolišu Predstavnički dom, dok su Republikanci ojačali svoju većinu u Senatu.\nOštra kritika nekih trgovinskih sporazuma, zaključenih od strane prethodnih administracija, činila je jedan od temelja Trampove predizborne retorike u oblasti ekonomije. Određeni trgovinski sporazumi, koje je smatrao eksploatatorskim i štetnim po američka preduzeća i radnike, jedan su od glavnih razloga zbog kojih se kandidovao za predsednika. Obećao je da će napustiti ili izmeniti trgovinske sporazume kao što su TPP ili NAFTA, od koji druge zemlje imaju više koristi, kako bi osigurao trgovinske aranžmane koji su povoljniji za američku ekonomiju.\nNapuštanje Transpacifičkog trgovinskog sporazuma (TPP)\nPrvi trgovinski sporazum koji se našao na nišanu predsedničkih uredbi novoizabranog predsednika bio je Transpacifički trgovinski sporazum (TPP). Tramp je u ranim danima svog predsedništva doneo odluku o povlačenju SAD iz Transpacifičkog trgovinskog sporazuma, koji je u februaru 2016. godine, zajedno sa ostalih 11 zemalja potpisnica, ispregovarao i zaključio Barak Obama.\nNovi trgovinski sporazum sa Kanadom i Meksikom (USMC)\nIste, 2017. godine, Tramp je zajedno sa Kanadom i Meksikom najavio početak pregovora o zaključivanju novog trgovinskog sporazuma koji bi trebao da zameni Severnoamerički sporazum o slobodnoj trgovini (NAFTA). Novi sporazum, poznat pod nazivom Sjedinjene Države – Meksiko – Kanada sporazum (USMCA), bio je zaključen na G20 samitu u novembru 2018. godine, ali još uvek nije ratifikovan. Nova verzija NAFTA sporazuma, ili NAFTA 2.0, kako ga neki nazivaju, predstavlja možda najznačajniji trgovinski sporazum koji je Trampova administracija uspela ponovo da ispregovara.\nDosadašnji odnos Trampove administracije prema NATO-u karakterišu ambivalentnost i nekoherentnost, što je delimično posledica podele između Trampa i ostalih članova njegove administracije oko pitanja važnosti NATO-a za SAD.\nPrema Trampovom mišljenju, SAD se nalaze u nefer poziciji u okviru NATO, jer izdvajaju znatno više za zajedničku odbranu nego ostale države članice. Iz tog razloga, on je obećao da će izvršiti pritisak na ostale da povećaju svoju odbrambenu potrošnju na najmanje 2% BDP. On u tom smislu ne predstavlja izuzetak. Mnogi njegovi prethodnici, poput Obame i Buša Mlađeg, su takođe naglašavali potrebu da ostale zemlje članice ispunjavaju svoje obaveze kada je reč o izdacima za odbranu. Ono što pak jeste izuzetak i odstupanje od konvencionalnog američkog pristupa jeste Trampova oštra retorika i skepticizam prema NATO, za koji je rekao da je “zastareo” kao vojno-politički savez, dok je 2018. godine počeo da flertuje i sa idejom o napuštanju NATO.\nTakođe je sugerisao da će američka zaštita NATO saveznika zavisiti od toga da li izdvajaju dovoljno za odbranu. Trampova oštra retorika i uzdržanost prema NATO su koegzistirali sa izjavama članova njegove administracije, poput potpredsednika Majka Pensa, o privrženosti Sjedinjenih Država evroatlantskom savezu, i njegovog ogromnog značaja za američke interese. I sam Tramp je delimično korigovao stav prema NATO i američkoj privrženosti članu 5, koji čini osnovu tog vojno-političkog saveza. Međutim, nije prestao da kritikuje svoje NATO saveznike zbog njihove skromne vojne potrošnje.\nTrampov bitno drugačiji pristup, u odnosu na prethodnike na mestu predsednika SAD, nije oslabio ambicije NATO da ostane najjači vojno-bezbednosni savez, niti je oslabio ambicije drugih zemalja da postanu članice. Tokom Trampovog mandata NATO je stekao jednu novu članicu – Crnu Goru – dok je Severna Makedonija na korak od članstva (čeka se ratifikacija Protokola o pristupanju od strane Španije). Takođe, u Trampovoj eri je došlo i do rasta odbrambene potrošnje među nekim zemljama članicama, i povećanja broja zemalja članica koje troše najmanje 2% svog BDP-a na odbranu. On je, zapravo, samo ubrzao i učinio urgentnijim proces povećanja vojne potrošnje koji je otpočeo 2014. godine, pre njegovog predsedništva, kao reakcija na rusku aneksiju Krima i sukobe u istočnom delu Ukrajine.\nKao predsednički kandidat, a kasnije i kao predsednik, Tramp je pokazivao divljenje prema određenim autoritarnim svetskim liderima, među kojima se izdvaja ruski predsednik Vladimir Putin, zbog čega je privukao kritike mnogih članova Republikanske i Demokratske partije. Zapravo, on je izrazito sklon ka potenciranju dobrih ličnih odnosa sa ključnim svetskim liderima, poput kineskog lidera Si Đinpinga, ruskog predsednika Vladimira Putina, i severnokorejskog diktatora Kim Džong Una. Ipak, njegova pozitivna percepcija ličnih odnosa sa svetskim liderima nije uvek u skladu sa realnim odnosima između njihovih zemalja, što je evidentno u slučaju odnosa između SAD i Rusije pod njegovim mandatom.\nKao i njegov prethodnik, Barak Obama, Tramp je govorio o potrebi “resetovanja” odnosa sa Rusijom i stvaranja većeg prostora za saradnju oko pitanja koja su od zajedničkog interesa, poput borbe protiv terorizma. Ono što je takođe zajedničko kod Trampa i Obame u kontekstu američkih odnosa sa Rusijom, jeste njihov neuspeh da ostvare svoje ciljeve o normalizaciji odnosa i većoj saradnji, te da zaustave dalje pogoršavanje već loših odnosa pod njihovom administracijom. Pored toga što su američki odnosi sa Rusijom tokom Trampovog predsedničkog mandata bili opterećeni istragom u pogledu optužbe o saradnji između njegovog izbornog tima i Kremlja uoči izbora 2016. godine, Trampova administracija je preduzela niz mera koje pokazuju više kontinuiteta sa tradicionalnim konfrontirajućim pristupom prema Rusiji, nego što bi to Tramp možda želeo da prizna.\nTrampova administracija je uvela dodatne sankcije Rusiji povrh onih koje su bile već uvedene od strane prethodne administracije. Zapretila je da će uvesti sankcije kompanijama koje učestvuju u izgradnji gasovoda Severni tok 2, usled uverenja da će realizacija tog projekta povećati ruski politički uticaj u Evropi. Iza ovoga se nalazila i Trampova težnja da Evropljanima proda veće količine skupljeg američkog gasa. U nekoliko navrata, različiti događaji, poput napada u Solsberiju, su imali za posledicu novu rundu ekonomskih sankcija, proterivanje ruskog diplomatskog osoblja i zatvaranje ruskih konzulata.\nTakođe, Trampova administracija je, uprkos njegovoj kolebljivosti i nevoljnosti, odobrila prodaju oružja rukovodstvu u Kijevu, kako bi mu pomogla u borbi protiv separatističkih snaga u istočnom delu Ukrajine. Ovim je odstupila od politike prethodne administracije, koja je pružala pomoć Ukrajini, ali ne i u vidu smrtonosnog naoružanja, iz straha od eskalacije sukoba. Zatim, Tramp je, u aprilu 2017. i 2018. godine, odobrio ograničene vazdušne napade protiv režima Bašara al Asada u Siriji, koji uživa podršku Rusije, koja je vojno prisutna u Siriji od 2015. godine. Američko napuštanje Iranskog nuklearnog sporazuma u maju 2018. godine je takođe izazvalo negodovanje rukovodstva u Kremlju.\nKonačno, Trampova administracija je, u februaru 2019. godine, donela odluku o napuštanju Ugovora o nuklearnim snagama srednjeg dometa (Intermediate-Range Nuclear Forces Treaty – INF), tvrdeći da Rusija ne poštuje ugovor, što je rukovodstvo u Kremlju poricalo. Ovim ugovorom, zaključenim 1987. godine, između tadašnjeg američkog predsednika Ronalda Regana i sovjetskog lidera Mihaila Gorbačova, dve zemlje su se obavezale da će uništiti sve svoje nuklearne i konvencionalne balističke i krstareće rakete, koje se mogu lansirati sa zemlje, i koje imaju domet od 500 do 5500 kilometara. Neki su upozoravali da bi ova odluka mogla da Rusiju i SAD uvuče u uzajamno destruktivnu trku u naoružanju. Iako je napustio ugovor, Tramp je ostao otvoren za pregovore o novom ugovoru koji bi, pored Rusije, uključivao Kinu i neke druge zemlje.\nTramp je kao predsednik nastavio da održava i unapređuje tradicionalno prijateljske odnose koje Sjedinjene Države imaju sa Izraelom. Tokom svoje predizborne kampanje i predsedničkog mandata, nije sakrivao svoje simpatije prema Izraelu kao glavnom američkom savezniku na Bliskom Istoku.\nU predizbornoj utrci, on je, kao i neki njegovi prethodnici, obećao da će premestiti američku ambasadu iz Tel Aviva u Jerusalim, i na taj način priznati sporni grad kao glavni grad Izraela. On je to i učinio u decembru 2017. godine, uprkos upozorenjima o ozbiljnim negativnim posledicama te odluke. On je tvrdio da će ova izuzetno kontroverzna odluka u stvari doprineti procesu pomirenja između Palestinaca i Izraelaca. Takvom odlukom, Tramp je raskinuo sa dotadašnjim američkim viđenjem statusa grada Jerusalima. Od nastanka Izraela kao države 1948. godine, SAD i ostale zemlje sveta su izbegavale da formalno priznaju Jerusalim kao glavni grad Izraela, tretirajući ga kao grad koji pripada i Palestincima i Izraelcima, iz razloga što je pitanje njegovog statusa izuzetno osetljivo, i predstavlja jedan od glavnih predmeta sukoba između Izraelaca s jedne strane, i Palestinaca i šireg arapskog sveta, s druge strane.\nPrilikom donošenja odluke, Tramp je naglasio da će njegova administracija nastaviti da podržava tzv. rešenje sa dve države, koje podrazumeva stvaranje palestinske države, i kojim se može utvrditi konačan status grada Jerusalima u skladu sa dogovorom postignutim između dva naroda. Njegova odluka je naišla na veliku međunarodnu opoziciju koja je uključivala i mnoge američke saveznike, poput Nemačke, Francuske i Velike Britanije. Kritičari i protivnici odluke su smatrali da će ona dodatno destabilizovati region Bliskog Istoka, produbiti sukob između Palestinaca i Izraelaca, i samim tim otežati realizaciju mirovnog procesa. Među pobornicima odluke su se nalazili Izrael, mnogi Republikanci i deo Demokrata, ali i američki evanđelisti koji čine ključni deo Trampovog biračkog tela.\nTramp je takođe napravio diskontinuitet u američkoj politici prema Golanskoj visoravni. Golanska visoravan je deo teritorije Sirije koji je Izrael zauzeo u ratu 1967. godine, i formalno anektirao 1981. godine, što međunarodna zajednica nije priznala. Tramp je, u martu 2019. godine, priznao Golansku visoravan kao deo Izraela, tvrdeći da je izraelska kontrola nad ovom teritorijom od vitalnog strateškog i bezbednosnog značaja za Izrael. Ova odluka je takođe privukla veliko međunarodno negodovanje. Kritičari i protivnici takve odluke smatrali su da se njome podriva međunarodna norma o zabrani nasilnog zauzimanja teritorije. Pored toga, neki su ukazivali na to da bi odluka mogla da ojača radikalne elemente kako u Izraelu, tako i među izraelskim protivnicima, čime bi se dodatno destabilizovao već turbulentan i volatilan prostor Bliskog Istoka. Takođe, bilo je kritičara koji su smatrali da bi odluka mogla da naruši američku poziciju u odnosu na rusku aneksiju Krima iz 2014. godine, i utre put ka legitimaciji izraelske kontrole nad delovima Zapadne obale.\nKonačno, američko napuštanje Iranskog nuklearnog sporazuma, u maju 2018. godine, je bila još jedna u nizu kontroverznih Trampovih odluka kojom je on ispunio svoje predizborno obećanje, i koje je izraelsko rukovodstvo podržalo. Zbog ovih i brojnih drugih pro-izraelskih odluka Trampove Administracije, izraelski premijer Bendžamin Netanjahu (Benjamin Netanyahu) je rekao da je Tramp „najbolji prijatelj kojeg je Izrael ikada imao u Beloj Kući“.\nTokom svoje predizborne kampanje, Tramp je obećao da će kao predsednik uništiti Islamsku državu (ISIS), i da će se boriti protiv islamskog ekstremizma. ISIS je privukao pažnju svetske javnosti usponom i teritorijalnim širenjem u periodu od 2011. godine, kada je Obamina administracija povukla američke trupe iz Iraka, i kada su u brojnim državama Bliskog Istoka i Severne Afrike izbile masovne demonstracije i sukobi protiv vlasti, koji su kasnije dobili naziv Arapsko proleće.\nU vakumu moći koji su Amerikanci ostavili iza sebe nakon povlačenja, te haosu i neredu koji su usledili nakon izbijanja Arapskog proleća, ISIS je uspeo da proširi i uveća svoj uticaj do te mere da je na vrhuncu svoje moći uspeo da kontroliše teritoriju veličine Velike Britanije. Vođa ISIS-a, Abu Bakr al Bagdadi (Abu Bakr al-Baghdadi) je 2014. godine proglasio kalifat Islamske države na delovima teritorije Sirije i Iraka. Deo odgovornosti za uspon ISIS-a Tramp je pripisivao Obami zbog njegove odluke o povlačenju američkih trupa iz Iraka, i njegove politike prema određenim bliskoistočnim i severnoafričkim zemljama u kojima su izbili unutrašnji sukobi. Kao ključne primere pogubne američke politike isticao je Libiju, gde je Obama podržao intervenciju kojom je srušen režim Moamera Gadafija, i Egipat, gde je Obama tražio od egipatskog predsednika Hosnija Mubaraka da siđe sa vlasti usled masovnih demonstracija.\nTramp je težio ka tome da lokalne snage na prostoru Bliskog Istoka, uz američku podršku, nose najveći teret borbe protiv ISIS-a. U skladu s tim, on je u svom govoru u Rijadu i Ujedinjenim nacijama insistirao na formiranju bliskoistočne koalicije za borbu protiv terorizma. Jedan od glavnih američkih saveznika u borbi protiv terorizma su bili Kurdi, koji su činili veliki deo Sirijskih demokratskih snaga (Syrian Democratic Forces – SDF). Reč je o vojnoj strukturi koja je kontrolisala veći deo severnog i istočnog dela Sirije.\nPre dolaska Trampa na predsedničku funkciju, Obamina administracija je uspela da ostvari značajan napredak u borbi protiv ISIS-a, koji je kasnije, još intenzivnije, nastavila Trampova administracija.\nU decembru 2017. godine, Irački premijer je proglasio pobedu nad ISIS-om u Iraku. Isto je učinio i Tramp u odnosu na Siriju u decembru 2018. godine, kada je istovremeno doneo odluku o povlačenju američkih trupa iz Sirije, tvrdeći da su uspešno izvršili svoj zadatak uništenja kalifata.\nTrijumfalni pohod protiv ISIS-a je kulminirao američkom operacijom u kojoj je ubijen vođa ISIS-a, Abu Bakr al Bagdadi, oktobra 2019. godine. Na listu velikih dostignuća u oblasti borbe protiv terorizma, Tramp je takođe stavio i ubistvo iranskog generala Kasima Solejmanija (Qassim Soleimani), u januaru 2020. godine, kojeg je smatrao odgovornim za smrt nekoliko stotina američkih vojnika i pružanje podrške određenim terorističkim grupacijama.\nKljučni događaj koji je obeležio odnose između Sjedinjenih Država i Irana tokom Trampovog predsedničkog mandata jeste povlačenje SAD iz Iranskog nuklearnog sporazuma, čime je Tramp delimično ispunio svoje predizborno obećanje. Iranski nuklearni sporazum predstavlja jedno od najvećih spoljnopolitičkih dostignuća Obamine administracije. Bio je zaključen u julu 2015. godine, između Irana i grupacije P5+1, koju čine pet stalnih zemalja članica Saveta bezbednosti UN (SAD, Rusija, Kina, Francuska, Velika Britanija) i Nemačka. Sporazum je predstavljao izraz težnje SAD-a i njegovih saveznika da ograniče i spreče širenje nuklearnog naoružanja, naročito među zemljama koje su antiamerički orijentisane, kao što je slučaj sa Iranom. Njime su privremeno ograničeni kapaciteti i mogućnosti Irana da izgradi nuklearno naoružanje u zamenu za povlačenje ekonomskih sankcija.\nU kritikovanju Iranskog nuklearnog sporazuma, Tramp ga je nazvao jednim od najgorih sporazuma koje je ikada video. Smatrao je da je vremenski period ograničenja iranskog nuklearnog programa suviše kratak, te da sporazumom nisu adresirani drugi problemi koji se tiču Irana, poput njegovog raketnog programa, autoritarnog političkog uređenja i malignog spoljnopolitičkog ponašanja. Ukazivao je na to da povlačenje ekonomskih sankcija, koje je predviđeno Sporazumom, omogućava Iranu da u značajno većoj meri finansijski i vojno podržava terorističke grupacije na prostoru Bliskog Istoka, poput Hamasa u pojasu Gaze, i Hezbolaha (Hezbollah) u Libanu.\nU ranoj fazi njegovog predsedništva, neki članovi Trampove administracije su uspeli da ga ubede da ne povlači SAD iz Iranskog nuklearnog sporazuma. Međutim, vremenom se sastav administracije menjao u pravcu sve većeg broja protivnika tog sporazuma. Pored toga, Tramp je u protivljenju sporazumu uživao značajnu podršku Republikanaca, dok su se mnoge Demokrate protivili ideji povlačenja iz sporazuma.\nU maju 2018. godine, Tramp je doneo odluku o povlačenju SAD iz Iranskog nuklearnog sporazuma, nakon čega je njegova administracija primenila strategiju “maksimalnog pritiska” (maximum pressure strategy) protiv Irana, koja je, pored ostalog, podrazumevala obnovu ekonomskih sankcija. Mnogi su kritikovali Trampovu strategiju prema Iranu, smatrajući da gura SAD i Iran sve bliže ratu, da jača radikalne elemente u Iranu, i da čini ideju o nuklearnom naoružavanju sve atraktivnijom za ovu zalivsku državu. Naime, kritičari su smatrali da bi nuklearno naoružanje omogućilo Hameneiju da odvrati SAD od preduzimanja bilo kakvih ozbiljnih vojnih akcija protiv Irana. Strah od potencijalne američke vojne intervencije u cilju promene režima je naročito bio intenziviran dok je poznati spoljno-politički jastreb, Džon Bolton (John Bolton), obavljao funkciju Savetnika za nacionalnu bezbednost.\nTenzije između SAD i Irana su dostigle svoj vrhunac kada je Tramp odobrio ubistvo iranskog generala Kasima Solejmanija (Qassim Soleimani), koji predstavlja jednu od najznačajnijih nacionalnih figura u Iranu.\nTramp je uspeo da delimično ostvari svoje predizborno obećanje u odnosu na Iran. Povukao je SAD iz Iranskog nuklearnog sporazuma, ali još uvek nije postigao alternativno rešenje kojim bi bile ograničene ili trajno okončane iranske nuklearne ambicije. Uprkos tome što je strategija maksimalnog pritiska znatno oslabila ekonomiju Irana, i samim tim ograničila njegove kapacitete i mogućnosti da finansijski i vojno podržava saveznike i partnere na Bliskom Istoku, Iran i dalje igra važnu političko-bezbednosnu ulogu od Sirije do Jemena.\nSjedinjene Države su se vojno uključile u rešavanje sirijske krize nakon što je došlo do rasta i širenja uticaja ISIS-a, koji je uspeo da uspostavi kontrolu nad znatnim delovima Sirije i Iraka. Pored borbe protiv ISIS-a, neki u američkom spoljnopolitičkom establišmentu su zagovarali i rušenje režima Bašara al Asada (Bashar Al Assad), koji je optuživan za masovno kršenje ljudskih prava i korišćenje hemijskog oružja. Hemijsko oružje je bilo upotrebljeno više puta od 2011. godine, kada je počeo građanski rat u Siriji. Obamina administracija je upozorila Asadov režim da će buduća upotreba hemijskog oružja izazvati američku vojnu reakciju. Upotreba hemijskog oružja je za tadašnjeg predsednika Obamu predstavljala “crvenu liniju” čiji prelazak, kako je najavljivao, neće tolerisati. Ipak, kada je do ponovne upotrebe hemijskog oružja u Siriji došlo, Obama nije ostao dosledan u održavanju “crvene linije”, zbog čega je privukao mnoge kritike sa obe strane američkog političkog spektra.\nTokom svoje izborne kampanje, a kasnije i na predsedničkoj funkciji, Tramp je kritikovao Obaminu kolebljivost i nevoljnost da reaguje u slučajevima gde je Asadov režim prešao “crvenu liniju” i upotrebio hemijsko oružje. On je takođe obećao da će povući američke trupe iz Sirije, nakon što se okonča borba protiv ISIS-a, i da ih neće zadržati tamo radi borbe protiv Asadovog režima ili liberalno-demokratske transformacije zemlje, kao što to trenutno SAD pokušavaju u Iraku i Avganistanu. U nastojanju da pokaže da se razlikuje od svog prethodnika oko pitanja “crvene linije”, Tramp je, u aprilu 2017. godine, odobrio lansiranje raketa na sirijsku vazdušnu bazu Šajrat (Shayrat), usled sumnji da je Asadov režim upotrebio hemijsko oružje. Ovaj napad je predstavljao prvu američku intervenciju ovakve vrste od početka građanskog rata u Siriji 2011. godine.\nIsto je Trampova administracija učinila u aprilu 2018. godine, kada je zajedno sa Velikom Britanijom i Francuskom bombardovala tri lokacije u Siriji, nakon sumnji da je režim u Damasku nedugo pre toga ponovo upotrebio hemijsko oružje. Ograničeni karakter ovih intervencija sugeriše da je njihov cilj bio sprečavanje dalje upotrebe hemijskog oružja, a ne ostvarivanje nekih širih ciljeva, poput rušenja Asadovog režima.\nU decembru 2018. godine, Tramp je izjavio da je kalifat ISIS-a u potpunosti uništen, odnosno da je oslobođena sva teritorija koju je ISIS prethodno kontrolisao. Istovremeno je izjavio da će povući oko 2000 američkih vojnika iz Sirije, tvrdeći da jedini razlog zbog kojeg su uopšte bili u Siriji jeste bila borba protiv ISIS-a. Ova odluka je izazvala ostavku tadašnjeg sekretara odbrane, Džejmsa Matisa (James Mattis). Neki članovi njegove administracije su uspeli da ubede Trampa da produži rok za povlačenje trupa, nakon čega je odlučio da ostavi mali broj vojnika na granici između Turske i severnog dela Sirije. Ovi vojnici su služili kao barijera između turskih snaga i Kurda koji su kontrolisali severni deo Sirije. Tursko rukovodstvo Kurde u Siriji vidi kao ogranak kurdskih separatističkih snaga koje se nalaze u Turskoj, i koje tretira kao teroriste. Kurdi su se pokazali kao vrlo efikasan i pouzdan američki saveznik u borbi protiv ISIS-a.\nOstatak američkih trupa koji su se nalazili na granici, Tramp je iznenadno odlučio da povuče u oktobru 2019. godine bez prethodne konsultacije sa američkim saveznicima i partnerima, nakon čega je usledila turska ofanziva na Kurde u severnom delu Sirije. Kritičari odluke o povlačenju su smatrali da će to povećati uticaj Rusije i Irana, da će stvoriti mogućnost za povratak ISIS-a, i da će napuštanje Kurda urušiti saveznički kredibilitet SAD.\nKada je reč o spoljnoj politici, odnosi sa Kinom su činili jedan od centralnih delova Trampove predizborne kampanje. On je mnoge ekonomske probleme s kojima su se SAD suočavale, poput nezaposlenosti i izmeštanja američke proizvodnje u druge zemlje, video kao posledicu manipulacije i eksploatacije Amerike od strane Kine i drugih zemalja. Stoga, on je u odnosima sa Kinom najveći fokus stavio na njihovu ekonomsku dimenziju, konkretno na trgovinu. Tramp je u predizbornoj utrci optuživao Kinu za nefer trgovinsko ponašanje koje nije u skladu sa međunarodnim trgovinskim pravilima, i koje znatno ograničava američki pristup kineskom tržištu, što za posledicu ima veliki trgovinski deficit sa Kinom. Među nefer trgovinske prakse Kine, on je pre svega svrstao obimne državne subvencije, krađu intelektualne svojine i manipulaciju valutom.\nU trgovinskim barijerama, konkretno u carinama na uvoz, Tramp je video pogodno sredstvo za smanjenje trgovinskog deficita sa Kinom, i način da Kina promeni svoje trgovinsko ponašanje, kako bi kinesko tržište postalo otvorenije za američke proizvode. Takođe je moguće da Tramp smatra da su carine same po sebi dobre, bez obzira na to da li će dovesti do većeg otvaranja kineskog tržišta. Njegova administracija je 2018. godine počela da nameće tarife na određenu vrednost kineskih proizvoda uvezenih u SAD. Ovo je izazvalo odgovor Kine, koja je takođe nametnula carine na određene američke proizvoda koji se uvoze u Kinu, čime je započet trgovinski rat između dve najveće svetske ekonomije.\nPored nametanja tarifa, Tramp je u jednom trenutku, pod izgovorom zaštite nacionalne bezbednosti, zabranio kineskoj kompaniji Huavej (Huawei) da posluje u SAD. Njegova administracija je takođe, u avgustu 2019. godine, zvanično označila Kinu kao manipulatora valutom, što je bilo jedno od Trampovim predizbornih obećanja. Međutim, kasnije je ova oznaka ukinuta.\nNakon gotovo dve godine trgovinskog ratovanja, SAD i Kina su uspele da, u januaru 2020. godine, zaključe trgovinski sporazum koji je doveo do smanjenja tenzija, ali ne i do konačnog rešenja svih trgovinskih sporova između dveju zemalja. Prema ovom sporazumu, Kina se obavezala da će povećati uvoz i kupovinu američkih proizvoda kako bi se smanjio američki trgovinski deficit sa Kinom, dok su se SAD obavezale da će upola smanjiti neke carine, ali ne i da će ih ukinuti. Ovaj trgovinski sporazum predstavlja “prvu fazu” u trgovinskim pregovorima, nakon koje je predviđeno rešavanje ostalih spornih pitanja iz domena trgovine.\nKao što smo mogli videti, do najvećeg zaoštravanja odnosa između Kine i SAD tokom Trampovog predsedničkog mandata došlo je u oblasti trgovine, iako se dve države trenutno suočavaju sa brojnim drugim pitanjima koja mogu biti izvor tenzija. Neka od tih kriznih žarišta su pitanje denuklearizacije Severne Koreje i njenog budućeg položaja na Korejskom poluostrvu, pitanje nezavisnosti Tajvana i pitanje kineskih pretenzija u Južnom kineskom moru.\nPolitika prema Severnoj Koreji u prvoj godini Trampove administracije je podrazumevala podizanje tenzija kroz intenziviranje retoričkog, diplomatskog i ekonomskog pritiska, uz spremnost na bezuslovno pregovaranje sa ciljem da se, po rečima trenutnog državnog sekretara Majka Pompeja (Mike Pompeo), postigne “potpuna, proverljiva i ireverzibilna denuklearizacija” Severne Koreje. Trampov zaokret ka oštrijem pristupu prema Severnoj Koreji je reflektovao njegovo uverenje da umereniji pristupi prethodnih administracija nisu bili naročito uspešni u ograničavanju i okončanju severnokorejskog nuklearnog programa.\nTramp i lider Severne Koreje, Kim Džong Un (Kim Jong-un), su 2017. godine ušli u „verbalni rat“ razmenivši nekoliko zapaljivih izjava. U svom prvom obraćanju Generalnoj skupštini Ujedinjenih nacija, Tramp je severnokorejskog lidera nazvao “raketnim čovekom” (rocket man) koji se “nalazi na suicidalnoj misiji za sebe i svoj režim”, i upozorio da će SAD “u potpunosti uništiti Severnu Koreju” ukoliko bude trebala da zaštiti sebe ili svoje saveznike. Takođe je u obraćanju medijima Severnoj Koreji obećao “vatru i bes” ukoliko bude nastavila da preti SAD i njenim saveznicima. Mnogi su kritikovali Trampovu oštru retoriku protiv režima u Pjongjangu, smatrajući da na taj način može destabilizovati Korejsko poluostrvo, izazvati rat između Sjedinjenih Država i Severne Koreje i ojačati veru Kimovog režima u nuklearno oružje kao jedini garant bezbednosti zemlje i opstanka režima.\nU svom prvom govoru u Ujedinjenim nacijama, Tramp je takođe pozvao na diplomatsku i ekonomsku izolaciju Severne Koreje, i uskraćivanje bilo kakve druge direktne ili indirektne podrške režimu. Šta više, njegova administracija je nastojala da sarađuje sa Kinom oko vršenja pritiska na Severnu Koreju sa ciljem sprečavanja daljeg razvoja korejskog nuklearnog programa i njegovog eventualnog okončanja.\nPored ovoga, uvedene su dodatne ekonomske sankcije Severnoj Koreji i onim pojedincima koji sarađuju sa Severnom Korejom i na taj način doprinose kontinuitetu i razvoju njenog nuklearnog programa. Uprkos podizanju tenzija, Kimov režim je prihvatio da pregovara sa SAD oko pitanja denuklearizacije Severne Koreje i normalizacije odnosa sa SAD i Južnom Korejom.\nTramp i Kim su se do sad sastali dva puta kako bi pregovarali o pitanju nuklearnog programa Severne Koreje. Njihov prvi samit, održan u junu 2018. godine u Singapuru, bio je ujedno i posledica i podsticaj daljeg otopljavanja odnosa između Vašingtona i Pjongjanga, kao i između Pjongjanga i Seula. Dva lidera su na samitu potpisali dokument kojim su se posvetili “potpunoj denuklearizaciji Korejskog poluostrva”, izgradnji mira na Korejskom poluostrvu, uspostavljanju novih odnosa između dveju zemalja, i pronalaženju i vraćanju ostataka američkih vojnika poginulih u ratu na Korejskom poluostrvu od 1950. do 1953. godine.\nSamit u Singapuru je predstavljao prvi ikada sastanak između trenutnog američkog predsednika i severnokorejskog lidera. Tramp je takođe bio prvi američki predsednik koji je u demilitarizovanoj zoni prešao granicu koja se prostire duž 38. paralele, i koja deli dve Koreje. Samit u Singapuru je predstavljao prijatno iznenađenje nakon perioda visokih tenzija i razmene pretnji i uvreda u 2017. godini. U periodu nakon samita, Tramp je uputio nekoliko komplimenata mladom diktatoru i govorio o njihovom dobrom ličnom odnosu.\nPozitivne poruke sa samita su takođe rezultirale u zatvaranju nekoliko nuklearnih postrojenja i privremeno obustavljanje raketnog i nuklearnog testiranja od strane Severne Koreje. Republikanci i mediji naklonjeni Trampu su samit u Singapuru i prelazak granice sa Severnom Korejom hvalili kao velika diplomatska dostignuća, iako su prethodno kritikovali Obamu zbog njegove izjave da je spreman da se sastane i razgovara sa liderima “odmetničkih država” kao što je Severna Koreja.\nDrugi samit je bio održan u februaru 2019. godine u Hanoju, u Vijetnamu. Na ovom samitu Tramp i Kim nisu uspeli da postignu dogovor o denuklearizaciji Severne Koreje, jer je Tramp zahtevao potpunu denuklearizaciju, dok je Kim bio spreman na delimičnu denuklearizaciju, kroz zatvaranje nekoliko nuklearnih postrojenja u zamenu za povlačenje svih ekonomskih sankcija. Neuspešni pregovori u Hanoju su označili početak ponovnog kretanja odnosa dveju zemalja u negativnom pravcu, iako su trenutno daleko od stanja u kojem su se nalazili 2017. godine.\nSeverna Koreja je ponovo počela da testira projektile, istina kratkog i srednjeg dometa, što se nije dešavalo tokom perioda otopljavanja odnosa. Neki analitičari tvrde da će druga spoljnopolitička pitanja, a naročito unutrašnja politička pitanja, poput impičmenta, preokupirati Trampovu administraciju i onemogućiti joj da se adekvatno posveti pitanju severnokorejskog nuklearnog programa. Uprkos neuspešnim pregovorima u Hanoju, Trampova administracija jeste uspela da ostvari određeni napredak u odnosima sa Severnom Korejom.


Zaživeo "12 Hitac sna"\nNaslovna Kultura Knjige Zaživeo „12 Hitac sna“\nZaživeo „12 Hitac sna“\n"Poezija zbližava i sjedinjuje neraskidivim vezama sve duše koje je vole. Mada one uostalom u svom životu traže najrazličitije stvari, neke potpuno prezirući ono što je za druge svetinja, i mada ne cene niti primećuju jedna drugu, ostajuci večno tuđe, u ovoj sferi one su ipak sjedinjene i uspokojene višom čarobnom moći. Jedna muza traži i nalazi drugu, a svi potoci poezije se slivaju u veliko zajedničko more. Razum je jedan jedini, i to isti kod svih; ali kako svaki čovek ima svoju sopstvenu prirodu i svoju sopstvenu ljubav, tako svako u sebi nosi i svoju poeziju." Fridrih Slegel\nU organizaciji književnog kluba DIS i Kulturnog centra u subotu 2. septembra u Svečanoj sali Muzeja grada održana je promocija zbornika HITAC SNA 12.\nU zborniku je zastupljeno 28 pesnika iz književnog kluba Dis iz Bačke Palanke i Lenka Dunđerski iz Čelareva, u njemu se nalaze i nagrađene pesme na konkursu za najlepšu ljubavnu pesmu nagrada „Disovo zlaćano pero“ za 2017 godinu. Čitalačka publika mogla je da uživa u prelepim pesmama koje su objavljene u Zborniku a sve je to ulepšao sa svojim nastupom klub klasične gitare Akord na čelu sa Markom Šalićem i njegovim članovima.\nO Književnom klubu „Dis“\nKnjiževni klub „Dis” osnovan davne 1959. godine, ubraja se u najstarije književne klubove u Vojvodini.\nPrvobitno je nastao kao sekcija pri Narodnoj biblioteci „Veljko Petrović”, a 1988. se regi-\nstrovao kao samostalni književni klub. Ostvarujući posebne ciljeve, u smislu organizovanog podsticanja, negovanja i razvijanja najraznovrsnijih vidova književnog stvaralaštva, razvijanja opšte pismenosti i sklonosti za pisanu reč uopšte, „Dis” je tokom svog postojanja pružio mogućnost afirmacije mnoštvu mladih, među kojima su dominirali učenici, studenti, radnici, profesori, pravnici, inženjeri. Klub danas broji sedamdesetak članova. Zajednička im je ljubav prema pisanoj reči koju realizuju kroz brojne promocije knjiga, kako svojih članova, tako i potvrđenih stvaralaca vrhunskog nivoa, kroz gostovanja i književne susrete, predavanja, tribine i raspisivanje književnih konkursa, 2009. počinje Međunarodna tradicionalna manifestacija – „Disovi dani” (od 10. do 13. marta), na kojoj gostuje nekoliko književnih klubova iz čitave Srbije. Od 2014. godine manifestacija se održava pod nazivom „Disov san” i tradicionalno počinje 10. marta. Izdavačka produkcija prezentuje se, kako u autorskim poduhvatima, tako i u zajedničkom zborniku radova „Hitac sna” koji je objavljen 11 puta do sada.\nCover knjige: Stanislava Bodiroga\nČlanovi Književnog kluba su za sve ove godine dokazali svoju predanost pisanoj reči. Zajedno broje preko 115 izdanja od postanka do danas.\nOd 2011. godine otvoren je Međunarodni tradicionalni konkurs za najlepšu ljubavnu pesmu za nagradu „Disovo zlaćano pero” u tri kategorije: od prvog do četvrtog razreda osnovne škole; od petog do osmog razreda osnovne škole i kategorija punoletnih autora. Konkurs traje od 1. maja do 30. juna svake godine, a svečanost dodele nagrada\nse održava prvog petka u mesecu avgustu. Klub u svojim redovima ima i pisce koji su članovi Društva književnika Vojvodine a to su: Nenad – Neša Živkov, Miroslav Nikolić i Goran Jović.\nDisova vrate su otvorena za sve: kako za klubove i udruženja, tako i za ljude sa zvezdom u očima koje veže nevidljiva nit- ljubav prema lepoti reči.\nPogledajte kako je prošla promocija:\nPrethodni tekstŠK Gimnazijalac ubedljivom pobedom kroji ulazak u viši rang\nSledeći tekstČSK Pivara pala u 2. minutu u Kragujevcu


U Beogradu izbodeni ruski navijači?!\nIzbodeni ruski navijaci u Beogradu utakmica Zvezda Spartak\n28. septembar, 04:37\n26.03.2017. / 11:30


Tema: SRS košta Srbiju tri miliona EURA!\nBez komentara,dovoljno je procitati ovaj tekst i sve jasno,pogotovu koliko nase drage "patriote" brinu o drzavi i narodu.....ma bre us.anu motku ,pa po ledjima i "vudu" babe iz srs-a i rezerve iz tkz."naprednjaka".\nKO JE, BRE, OVDE LUD?!\nKOŠTAJU NAS 230 MILIONA!\nZa četiri meseca, od raskola u vrhu SRS-a, na besmislene skupštinske rasprave potrošeno skoro tri miliona evra iz budžeta Srbije!\nGrađani Srbije, poreski obveznici, platili su u poslednja četiri meseca (od raskola u vrhu SRS-a) čak 230 miliona dinara za sednice Skupštine na kojima se uglavnom vode besmislene rasprave o Poslovniku, na kojima se u nedogled nariče i proklinje. Jalovo, prostačko stranačko nadgornjavanje koje predvode radikalske vedete Vjerica Radeta i Nataša Jovanović sve nas košta skoro tri miliona evra!!!\nĐPri tom, Skupština Srbije još nije usvojila budžet, a još nisu usvojene ni izmene zakona kojima bi važenje starih pasoša bilo produženo do kraja 2009. Takođe, još nije ni počela ranije zakazana rasprava o nepoverenju Vladi, a na usvajanje mesecima čeka 13 zakona!\nOd rascepa u vrhu SRS-a (6. septembar 2008) Skupština Srbije imala je ukupno 46 radnih dana. Kada se ova brojka pomnoži sa cenom jednog skupštinskog dana od 4.993.000 dinara, dobije se zapanjujuća cifra od čak 229.678.000 dinara! Eto toliko, skoro tri miliona evra, koštaju nas jalove skupštinske rasprave koje bukvalno ne služe ničemu!\nI juče, 26. dana rasprave, na Trećoj sednici Drugog redovnog zasedanja na dnevnom redu je bilo radikalsko prepucavanje. Radikali su ranim jutrom krenuli da razmenjuje optužbe sa Tomislavom Nikolićem.\nRe: Ova banda kosta Srbiju tri miliona EURO!\nVratite nam mandate pa ćemo prestati!\nKako moze opozicija da te kosta ona nista ne odlucuje. To cak i Ceda igla kaze.\nOriginal postavio Torrente Bgd Kako moze opozicija da te kosta ona nista ne odlucuje. To cak i Ceda igla kaze.\nKošta jer sprečava skupštinu da odlučuje.\n''Napred Srbijo'' !!!\nUmesto o stečaju i likvidaciji banaka, Nikolić i Todorović o Šešelju\nSkupštinska rasprava o amandmanima na izmene Zakona o stečaju i likvidaciji banaka i društava za osiguranje danas je prekinuta oštrom polemikom između šefa poslaničkog kluba "Napred Srbijo" Tomislava Nikolića i poslanika Srpske radikalne stranke....\nRadikali i naprednjaci su razmenili oštre reči i uvrede, i pored apelovanja predsednice parlamenta Slavice Đukić Dejanović da prekinu polemiku i dopuste raspravu o dnevnom redu.\nNikolić je odgovorio da radikale "toliko vodi mržnja" da moraju da reaguju na svako njegovo izlaganje i poslanice radikala Gordanu Pop Lazić, Vjericu Radetu, Natašu Jovanović nazvao "narikačama i babama". "Razlika između tebe i mene, Tomislave, je u tome što si ti izdao, a ja nisam. Mogao sam ja da se ljutim i ljutim se ja na Šešelja, normalno, ali dok je u Hagu neću da uradim ništa, niti da mu ostavim jedan jedini sekund da provede razmišljajući o meni i mojim postupcima", rekao je Todorović.\nRe: SRS kosta Srbiju tri miliona EURA!\nRe: ''Napred Srbijo'' !!!\nOriginal postavio Vintage Umesto o stečaju i likvidaciji banaka, Nikolić i Todorović o Šešelju\nMogla bi predsednica skupštine da im postavi dijagnozu , pa lepo da se smeste u odgovarajuće ustanove...ako se ne pozovu na poslanički imunitet\nOriginal postavio Torrente Bgd To cak i Ceda igla kaze.\nSad se i na Čedu pozivate? Pa da, u stvari nikakvo čudo, to su ionako slična gomna kao radikali, jedni za druge stvoreni.\nOriginal postavio DellBoy-011 Molim da se u sendvič stavi više salame.\nopet ta opozicija stavlja klipove u tockove nase dobre vlasti\nvi ocete da radite - al vam oni ne daju За Цара Славе, За Цара Небеског, Ми борбу водимо, Зло да покоримо.\nSto samo SRS?\nSvi oni kostaju k'o..da ne kazem sta...\nKakva nakaradna logika. Oni spasavaju novac gradjana Srbije jer sto manje poteza povuce ova nenormalna, antinacionalna i antidrzavna vlast, sto manje donesu svojih nenormalnih zakona - to je bolje po Srbiju.\nnajveca opoziciona stranka pa da kosta samo tri miliona. e onda je treba hitno u vladu, a vladu koja nas kosta nekoliko hiljada puta vise u opozicionu kozu, i to na duzi period.\npa rezim je raspustio skupstinu na mesecipo dana. pa rezim seiri za 20 ukradenih mandata. pa rezim vodi spoljnu politiku bez skupstinske aklamacije... jel treba jos?\nOriginal postavio 27E najveca opoziciona stranka pa da kosta samo tri miliona. e onda je treba hitno u vladu, a vladu koja nas kosta nekoliko hiljada puta vise u opozicionu kozu, i to na duzi period.\nNe treba Odgovorite sa citatom\nOriginal postavio Registra. Original postavio DellBoy-011 Odgovorite sa citatom\nЗашто их власт не ограничава и не кашњава. Зато што им одговара А иначе напредњачка и дсовска лоповска банда морала би вештицама и лудацима да врати мандате.\nToma je Vjericu Radetu, Natašu Jovanović nazvao "narikačama i babama". A one ko iz topa '' Dabogda ti bilbord bio na CNN-uzu ''\nOriginal postavio Maksim 3 Bez komentara,dovoljno je procitati ovaj tekst i sve jasno,pogotovu koliko nase drage "patriote" brinu o drzavi i narodu.....ma bre us.anu motku ,pa po ledjima i "vudu" babe iz srs-a i rezerve iz tkz."naprednjaka".\nNemoj da zaboravis ni vecinu koja moze a ne sprecava taj cirkus.\nPrvo njih pajserom, pa onda ove sto si nabrojao.\nALO BRE MODERATORI BAN\nOriginal postavio Vintage Toma je Vjericu Radetu, Natašu Jovanović nazvao "narikačama i babama". A one ko iz topa '' Dabogda ti bilbord bio na CNN-uzu ''\nZashto ih Gordana Chomic ne opichi tamo gde ih najvishe boli -po novchaniku , mislim da se kondukterka iz Kragujevca malo smirila nakon toga ?\nxaxaxaxaxa.............da nisi ti nesto pomesao momak............zna se za koga je us.rana motka rezervisana............cak bi pre i rekao us.rana shtangla..........tako da,mani se tih glooposti i vidi da nadjes dobar shtek kada kucne sudnji cas Odgovorite sa citatom\nNjih podhitno treba izbaciti iz skupštine! Ako treba mogu i da ih iznose kao svojevremeno Šešelja (samo će morati da plate dizalicu da iznese Radetu). Ionako ne donose odluke pa ne bi bilo loše da nastave prepucavanje u nekoj kafani a poziciju puste da radi ono za šta je izabrana.\nIli još bolje - organizovati Velikog brata samo za njih. Taman ima dovoljno kandidata : Grobar, Vučić, Jorgovanka, Delić, Krasić, Todorović, Mirčić, Pop Lazić, Radeta, Jovanović, Lidija, nova generalna sekretarica i onaj iritantni mladić iz Novog Sada.\nMene zanima koliko koštaju razni Krišta(vci)?Verovatno mnogo više.I nije ih birao glupi narod,nego su ih braća lopovi postavili da kradu.More idi-begaj.\ntipican stambolicevsko demagoski naslov...\nOriginal postavio aritonovic tipican stambolicevsko demagoski naslov...\nPazi šta pričaš,ovde se nekad banovalo iz pijeteta prema Stamboliću.


"Važno je da učimo kako da učimo! - biznis24.rs\n“Pre tridesetak godina, mi smo pisali na tabli i u svesci, ponavljali, ponavljali, i smatrali da smo tako nešto naučili.\nTako se odšlo i do cilja kojim se rukovodi NTC program a to je da se pronađu tehnike i metode koje će pomoći da učenici i nastavnici na drugačiji način da aktiviraju misaone procese.\nTo znanje je privremeno i više za ocenu. Međutim, kada dođu nova znanja, teško ih povezujemo sa onim što smo već naučili” rekao je dr Rajović.\nTako postoji tzv. priča za pamćenje. Tu se koriste tehnike asocijacija i nelogičnih priča koju je razvila Marina Ilić iz Beograda, a može da se primeni za svaki predmet.\n“Već od osnovne škole se gomila gradivo ali ono i bledi tako da nastaju rupe, pa se ne može nadograđivati novo zanje. Određenim metodama je važno to pamćenje pospešiti.\nČlanovi tima NTC programa su radili pre nekoliko meseci istraživanje u kome su snimali aktivnosti mozga prilikom reproduktivnog učenja i pomoću NTC metodologije.\nOvo je pravi način na koji mozak “voli” da funkcioniše i da ceo radi a dugoročno se i zapamti materija.\nSagovornik smatra da se za dobre rezultate pitaju i učitelji, nastavnici i profesori, kojima NTC program takođe drži razne vidove usavršavanja i tek umrežavanjem svih učesnika u pedagoškom procesu se širi mreža znanja, kada svi uče jedni od drugih i inovacijama u nastavi.\nZaključak koji su dobili je da se tokom NTC metode kompletan mozak uključio u pamćenje dok je kod reproduktivne metode samo se jedan deo mozga aktivirao.\nInteresantan podatak sa Gugla je da je od nastanka civilizacije do 2010. godine broj informacija manji nego što ih je nastalo od 2010. do 2015. godine!\nU novembru mesecu će se u Novom Sadu održati međunarodna 5. konferencija “Novi izazovi u edukaciji” gde se predstavljaju nove igre, nove metode koje primenjuju Program u praksi. Na NTC sajtu će zainteresovani moći uskoro da nađu sve podatke vezane za taj događaj.\n“Zbog toga je važno razvijati funkcionalno razmišljanje i znanje” istakao je Rajović i dodao je, da ih prepoznamo i da ih na pravi način povežemo.\nWeb sajt je www. ntcucenje.com a aktivne su i društvene mreže ntcsistem ucenja.\nSagovornik savetuje učenike da odu na sajt NTC-a i potraže zadatke za vežbanje što može da im pomgne za “prvu ruku” pred prve provere znanja a roditeljima bude putokaz za pomoć deci.\n„učenici · aktiviraju” · cilja · drugačiji · godina · koje · kojim · metode · misaone · način · nastavnici · naučili · nešto · odšlo · pisali · pomoći · ponavljali · procese · program · pronađu · rukovodi · smatrali · svesci · tabli · tako · tehnike · Tridesetak · znanje\nNAJKOLEGA: Željko Dragić, saradnik u pogonu antibiotika u Dubovc ...\nPosle 47 godina Mira Banjac ponovo u Starom dvoru u poseti gradona ...\n“Miholjski susreti sela” u Kukujevcima


Muzika koja oslikava: Popularni reper svojim glasom dizajnirao limenku - Story\nMuzika koja oslikava: Popularni reper svojim glasom dizajnirao limenku\n11 Oct 2017 Promo\nNa ekskluzivnom događaju održanom u novom londonskom umetničkom kompleksu Printworks, predstavljena je jedinstvena limenka “oslikana zvukovima”.\nČuveni škotski viski i poznati muzičar Reeps One udružili su se povodom kreiranja ekskluzivne kampanje koja donosi potpuno novi doživljaj muzike, umetnosti i audio vizuelnih projekcija. Reeps One kreirao je pesmu Surfaces – muzičku interpretaciju identiteta brenda Ballantine’s koja je u kombinaciji sa jakim zvučnicima, staklom, i tečnošću stvorila oblike koji su preneti na novu limenku.\n– Moj glavni umetnički princip jeste da postoji mnogo novih stvari koje treba uraditi, a Ballantine’s me je podržavao od samog početka. Svakodnevno oko sebe čujemo muziku, a ljudski glas je glavna alatka komunikacije čijih mogućnosti, ponekad, ni sami nismo svesni. Bilo mi je važno da pokažem kako glas može da bude izmešten i poveže ljude kroz izvođenje i nadam se da će ta telesnost, vibracije i energija motivisati ljude da misle o svom glasu na apstraktnom nivou kako bi doživeli svu njegovu moć. Ponosan sam dizijan limenke, nastao na ovaj jedinstven način! – izjavio je Reeps One.\nMuzičar Reeps One je na ovom specijalnom događaju umetničke sadržaje emitovao pomoću posebno kreiranog projektora za audio vizuelizaciju. Zvučnik koji je prekriven tečnošću i osvetljen u raznim bojama stvarao je neverovatne efekte na zidovima prostorije kada vibracije emitovanog zvuka pomeraju obojenu tečnost. Reeps je predstavio i najveći projektor na svetu koji celu prostoriju boji neverovatnim muzičkim siluetama. Tokom žurke snimljeni su i završni kadrovi video spota za pesmu Surfaces koja je lansirana širom sveta dan nakon događaja\nNasilnici nisu samo u Holivudu: Snežana Savić otkrila jezivu priču sa srpske scene\nTijana Dapčević: Tajni razgovori s dragim kolegom (foto)\nOsmehom protiv povrede: Ivana Korab ZAVRŠILA U BOLNICI\nImao je EROTSKE SCENE sa Jelisavetom Orašanin, a sada je Peđa Bjelac progovorio o takvim iskustvima\nObožavaoci traže istragu velike porote o Prinsovoj smrti\nSve za mezimicu: Kloi Kardašijan ćerku obukla u benkicu od 120 dolara


Počela trka za Bobija Marjanovića! - Sportske.net\nPočela trka za Bobija Marjanovića!\nPosle sjajnih partija ove sezone u Zvezdinom dresu, interesovanje najjačih evropskih klubova za gorostasnog centra nije neočekivano. Trka je, izgleda, već počela!\nFoto: BETAPHOTO/SASA DJORDJEVIC/SDJ\nČović: ''Partizan u potpunosti nadigran, ali nema opuštanja!''Da li će Vilijams ostati u Zvezdi?ABA - TOP 5 poteza iz Beograda i ZagrebaBobi, ''Delije'' imaju poruku za tebe!''Delije'', koga biste poželeli Zvezdi u finalu?\nNajbolji košarkaš Crvene zvezde Telekom u dosadašnjem toku sezone, odlični centar Boban Marjanović, definitivno je zaintrigirao najbolje klubove na Starom kontinentu, pa je interesovanje za njegove usluge već počelo da se iskazuje.\nTako je poznati košarkaški portal ''Sportando'' večeras objavio informaciju da Zvezdin aktuelni rival u Top 16 fazi Evrolige, španska Barselona želi da od naredne sezone u svojim redovima ima baš Bobana Marjanovića.\nKošarkaš koji je u dosadašnjem toku sezone ostvario prosečni učinak od 15.8 poena i 9.9 skokova u Evroligi najavljuje se kao ''novi Džastin Delman'' u Barseloni i jasno je da će Katalonci biti konkretni u svojim namerama prema Marjanoviću, kada budu počeli sa formiranjem tima za narednu sezonu.\nAli, s obzirom da do kraja aktuelne sezone tek treba da se odigraju najvažnije utakmice, kako u Evropi, tako i na domaćoj sceni i u ABA ligi, nema sumnje da bi Barsa mogla da dobije i ozbiljnu konkurenciju u trci za sjajnim srpskim centrom, pogotovo ako Marjanović nastavi u istom stilu.\nA s obzirom da Zvezda naredni meč u Top 16 fazi Evrolige igra protiv madridskog Reala, možda ovo Barsino interesovanje bude i dodatni motiv Bobiju da se pokaže u pravom svetlu protiv kraljevskog kluba.\n"Galaktikitosi" - Poznati engleski portal napravio tim budućnosti Real Madrida, izgleda "pakleno" sa Jovićem!


Evropska ili američka ideja? | Evropa | DW | 17.06.2017\nFamozna ideja Jadran-Baltik, kojom je hrvatska predsednica Kolinda Grabar-Kitarović još u svojoj predizbornoj kampanji najavljivala inicijativu snažnijeg povezivanja Hrvatske sa zemljama srednje Evope, umesto sa omraženim "regionom", u hrvatskoj javnosti uglavnom je dočekana sa skepsom, pa i podsmehom. Međutim, predsednica je svoju ideju realizovala. Savezu koji je okupio sve zemlje od Jadrana do Baltika prošle godine su se pridružile Rumunija i Bugarska, što je onda opravdalo i promenu imena. Inicijativa Jadran-Baltik sada je dobila pomalo tajanstven naziv Inicijativa tri mora, odnosno Inicijativa Jadran-Baltik-Crno more. A nakon što je Bela kuća ovih dana potvrdila da američki predsednik Donald Tramp početkom jula stiže na samit te inicijative u Poljskoj, Inicijativa tri mora izazvala je ozbiljniju pažnju i u Hrvatskoj.\nHrvatska ili američka ideja?\n"Ovo je najsnažnija hrvatska politička i privredna inicijativa unutar Evropske unije. Inicijativu predsednice Grabar-Kitarović prihvatila je Poljska, tako da je sada reč o hrvatsko-poljskoj inicijativi. Okuplja 12 članica Evropske unije - Hrvatsku, Austriju, Sloveniju, Mađarsku, Slovačku, Češku, Poljsku, Estoniju, Letoniju, Litvaniju, Rumuniju i Bugarsku, a inicijativu podržavaju Sjedinjene Američke Države i Kina. Inicijativa je otvorena i drugim državama na partnerskom odnosu. Njen cilj je jačanje privredne saradnje, posebno na polju komunikacija, saobraćaja i energetike, ali ima i snažnu političku, kao i bezbednosnu dimenziju", kazao je za DW Mate Granić, bivši hrvatski ministar spoljnih poslova, danas savetnik hrvatske predsednice. Granić naglašava posebnu važnost te inicijative u trenutku kada je Evropa suočena sa različitim inicijativama i pogledima na evropsku budućnost.\nGranić smatra da upravo dolazak Trampa na samit u Varšavi potvrđuje važnost te inicijative u kontekstu jačanja transatlantskog savezništva. Ali spoljnopolitički komentator Tomislav Jakić, koji je bio savetnik predsednika Stipe Mesića, uopšte nije iznenađen najavom Trampovaog dolaska, objašnjavajući da je od početka reč o "američkoj ideji". "Temelj te inicijative je Obamina ideja izgradnje još jednog zida prema Rusiji, u cilju obuzdavanja Moskve", objasnio je Jakić za DW.\nPrema njegovim riječima, Tramp u Poljsku dolazi pre svega zato da bi izrazio podršku Poljskoj, dok je uloga Hrvatske u tome, prema Jakiću marginalna - iako poljski predsednik Duda snažno naglašava zasluge hrvatske predsednice za činjenicu da je Tramp prihvatio poziv.\nOsim što naglašava evropski karakter inicijative, Mate Granić takođe negira njen antiruski cilj, tvrdeći da je u interesu inicijative "razvijanje partnerskih odnosa sa Rusijom, posebno u privredi". "Ova inicijativa nije antiruska", naglašava Granić, objašnjavajući da je ona pre svega usmerena na saradnju u oblasti privrede, energetike, komunikacija i saobraćaja, iako je svestan da će i dalje biti onih koji će inicijativu tumačiti kao antirusku.\nStara i nova Evropa\nJakić je međutim uveren da se opet radi o pokušaju Vašingtona da uspostavi posebne odnose sa pojedinim evropskim zemljama, što smo videli i u prošlosti, na primer 2003. godine, kada je Vašington podelio Evropu na "staru" i "novu". "Ova inicijativa naglašava povezanost jednog dela Evrope, umesto povezivanja svih njenih delova u jednu celinu. Na taj način samo se produbljuju podele. Ovo je nastavak politike koju je dvojac Ramsfeld-Čejni označio kao formulu o staroj i novoj Evropi. SAD ponovo igra na kartu podele Evrope, pogotovo od kako je nemačka kancelarka Merkel smogla snage da kaže da SAD više nije pouzdan partner Evrope i da Evropa mora da se pouzda sama u sebe", odgovara Jakić.\nSanit NATO, 25.05.2017.\nHrvatska predsednica, međutim, očigledno ne prihvata takvu ocenu kancelarke, uveravajući ovih dana da će upravo Trampov dolazak u Poljsku da potvrdi "još snažniju saradnju" i "strateško partnerstvo između Evrope i SAD". A to onda otvara pitanje usklađenosti te inicijative s Briselom i Berlinom. Hoće li inicijativa u EU biti shvaćena kao igranje iza leđa?\n"To će sasvim sigurno biti shvaćeno kao igranje iza leđa, da ne upotrebim neki grublji izraz, i to iza leđa one Evrope koja pokušava da se sabere i stane na vlastite noge, pošto inicijativa samo produžuje zavisnost Evrope od SAD. SAD je svakako nužan partner Evrope, ali SAD ne bi trebalo da bude njen nezaobilazan patron. Ujedinjena Evropa treba da bude partner SAD, ali i Rusiji, Kini, kao i rastućim silama poput Indije i Brazila", uveren je Jakić.\nZaziranje od regije\nIpak, kada je reč o Hrvatskoj, postavlja se i pitanje može li prostor između Jadrana, Baltika i Crnog mora Hrvatskoj da zameni njen neposredan komšiluk? Ekonomska razmena Hrvatske i srednjeeuropskih zemalja, znatno je manja od razmene sa Slovenijom, Srbijom ili BiH.\n"Upravo tako. I ne vidim kako bi ova inicijativa tu išta mogla da promijeni", odgovara Jakić, koji najveći problem vidi u onima koji kreiraju "ono što zovemo hrvatskom spoljnom politikom". "Tako dugo dok u vrhu te politike budemo imali ljude koji čak zaziru od izraza regija, ne možemo da očekujemo racionalnu politiku. Radije ćemo ići na saradnju sa zemljama sa kojima nemamo izgleda tu saradnju značajnije da povećamo, umesto da se okrenemo zemljama u neposrednom susedstvu, koje su iz više razloga naše prirodno tržište i sa kojima možemo korisno da sarađujemo", ocenjuje Jakić.\nSavetnik Granić međutim naglašava da je bilo kakvo suprotstavljanje tih dveju politika, regionalne i srednjeevropske, "potpuno pogrešno". "Hrvatskoj je u interesu da razvija dobre i prijateljske odnose sa susednim zemljama, da jača privrednu saradnju i rešava otvorena pitanja, kao i da podržava susedne zemlje na njihovom putu ka EU. Dakle, ovde je reč o različitim dimenzijama, koje nisu međusobno suprotstavljene", zaključuje Granić.\nKljučne reči Hrvatska, Poljska, EU, SAD, Baltik, Jadran, Crno more, Evropa\nTrajni link https://p.dw.com/p/2epCz