Dan online - Regioni: Anđela i Nemanja dijele prvo mjesto - 2021-01-26\nRegioni NA LITERARNI KONKURS RASPISAN U ČAST SVETOG SAVE PRISTIGLO 46 ĐAČKIH RADOVA\nSnežana Vukićević Čvoro Anđela i Nemanja dijele prvo mjesto Prvu nagradu za poeziju dobila je Milica Kovač, đak šestog razreda OŠ „Narodni heroj Savo Ilić”, kaže Snežana Vukićević Čvoro, članica žirija\nHERCEG NOVI – Na literarni konkurs namijenjen učenicima osnovnih škola u Boki kotorskoj, koji SPKD „Prosvjeta” raspisuje svake godine u čast Svetog Save, stiglo je ukupno 46 radova, od čega 26 proznih i 20 poetskih. Djeca su mogla da pišu radove na dvije teme: „Čujem svetosavska zvona” i „Uz Svetog Savu u carstvu nebeskom”.\nJednoglasnom odlukom žirija nagrađeni su Anđela Vulović, đak osmog razreda OŠ „Veljko Drobnjaković” iz Risna, i Nemanja Motika, đak osmog razreda OŠ „Ilija Kišić” iz Zelenike. Njih dvoje dijele prvu nagradu za prozni rad. Prvu nagradu za poeziju dobila je Milica Kovač, đak šestog razreda OŠ „Narodni heroj Savo Ilić” iz Dobrote. Članica žirija Snežana Vukićević Čvoro kaže da su svi radovi odlični i zaslužuju prvu nagradu, ali su morali da izdvoje one koji su za nijansu bolji od ostalih.\n– Ove godine nemamo treću nagradu, jer imamo toliko dobrih radova, da je nju besmisleno i dodijeliti – objasnila je Vukićević Čvoro.\nIsti broj bodova kao i prvonagrađeni autori proznog teksta osvojili su Natalija Smolja, osmi razred, OŠ „Orjenski bataljon”, Bijela; Nikola Kovač, deveti razred, OŠ „Narodni heroj Savo Ilić”, Dobrota; Darija Gubernić, sedmi razred, OŠ „Veljko Drobnjaković”, Risan; Milica Radulović, sedmi razred OŠ „Ilija Kišić”, Zelenika.\nAleksa Radulović, peti razred, OŠ „Ilija Kišić”, Zelenika i Lana Miliša, šesti razred, OŠ „Orjenski bataljon”, Bijela, osvojili su isti broj bodova kao i prvonagrađena autorka pjesme.\nUčestvovalo je osam škola iz Boke kotorske: „Narodni heroj Savo Ilić” iz Dobrote, „Nikola Đurković” iz Radanovića, „Veljko Drobnjaković” iz Risna, „Mirko Srzentić” iz Petrovca, „Drago Milović” iz Tivta, „Orjenski bataljon” iz Bijele, „Ilija Kišić” iz Zelenike i „Dašo Pavičić” iz Herceg Novog.\nTročlani žiri činili su književnik Nikola Malović, profesorica srpskog jezika i književnosti Jelena Đonović i književnica i pisac za djecu Snežana Vukićević Čvoro.


source.ba | "Ne postoje riječi niti u jednom rječniku kojim bih ja mogao iskazati svoju tugu"\nU subotu je u Mostaru došlo do tragedije uslijed pada aviona, u kojoj je stradalo pet osoba, među kojima je bilo troje djece.\n"To je ogromna tragedija za grad Mostar. Za cijelu državu to je velika bol. Pet života je izgubljeno. Sućut porodicama. Istragu ćemo sprovoditi i pokazati šta je uzrodk nesreće", rekao je hercegovačkim medijima Slađan Bevanda, ministar MUP-a HN Kantona odmah poslije nesreće.\nMeđu poginulima su sin i kćerka, Luka i Lana Lovrić, vatrogasca Dražena Lovrića, zaposlenika mostarskog aerodroma. Stradao je i sin Arman, Sanjina Hadžiomerovića, uposlenika Agencije za pružanje usluga u zračnoj plovidbi. U nesreći je poginuo i 20-godišnji Muhamed Sipović, sin sportiste i pjevača Zijada Sipovića, te instruktor vožnje i pilot Ivan Karačić.\n"Tužno i žalosno, šta mogu drugo da kažem", kaže jedna od stanovnica Mostara, dok jedan Mostarac navodi 'Najteže je što su stradala djeca, taj bol se teško može prevazići'.\nU Mostaru Dan žalosti\nDanas je u hercegovačko-neretvanskom kantonu i Mostaru proglašen Dan žalosti u znak sjećanja na one koji su poginuli u ovoj avionskoj nesreći. Održana je komemoracija na kojoj je emotivne riječi upitutio i direktor Zračne luka Mostar Marin Raspudić.\n"Nisu postoje riječi niti u jednom rječniku kojima bih ja mogao iskazati svoju tugu. Trudit ćemo se uz Božiju pomoć da pomognemo porodicama i građanima, te ćemo im biti na raspolaganju cijelog života i dijelimo njihovu bol", kaže Raspudić.\nSa istom tugom u srcu obratio se i gradonačelnik Mostara Ljubo Bešlić.\n"Danas je dan žalosti, dana rastanka sa našim mladim sugrađanima. Teško da čovjek može reći išta što bi ublažilo bol. Siguran sam da je roditeljima bol nemjerljiva, ali mi ćemo učiniti sve da im pomognemo i susjećamo s njihovom tugom. Ispred Grada smo pokušali da organiziramo dostojanstven ispraćaj koliko je to moguće u boli i tuzi", rekao je Bešlić.\nDajana Cvjetković letjela neposredno prije nesreće\nNesreća se desila tokom panoramskog leta u okviru projekta "Otvorena vrata" pod nazivom "Let iznad Mostara", koji je našalost završio kobno i predstvalja jednu od najvećih tragedija ikad ove vrste u našoj zemlji.\nDajana Cvjetković je letjela neposredno prije tragično nastradalih u nesreći. Za medije je kazala da je imala vrlo ugodno letenje i da su članovi posade bili vrlo profesionalni.\n"Kad sam saznala, osjećala sam kao da sam izbjegla smrt za jedan korak. Ali, mislim da je sudbina tako htjela da se dogodi", kazala je Dajana.\nPojavljuju se različite teorije, od toga da je pilot usred letenja doživio srčani udar, ali sve detalje nesreće će analizirati Komisija koja ima zadatak da utvrdi tačan uzrok.\nAvion bio star 46 godina\nOstaci aviona su uklonjeni i prebačeni u hangar aerodroma u Mostaru, i trenutno se nad njima vrši vještačenje. Zakonski rok za istragu je 30 dana.\nAvion je bio star 46 godina, no bh. Zakon o vezduhoplovstvu ne precizira kolika mora biti starost aviona koje se koriste za sportske aktivnosti.\nEksperti kažu da svaki avion ima knjigu održavanja, te navode da ukoliko se avion održava, on je kao nov i nakon nekoliko decenija.\nIz Direkcije za civilno zarakoplovstvo BiH(BHDCA) naveli su da je za ovaj avion izdata posljednja Potvrda o provjeri plovidbenosti 3. maja 2017. godine i važi do 3. maja 2018. godine.\nPosljednji servis aviona rađen je kažu 5. aprila 2017. godine i postoji dokumentacija, te certifikat aviomehaničara koji to potvrđuje.\nSnimak: Prvi TV


TK: Trgovci otpustili 667 radnika, ugostitelji 837, obrtnici 719 | InfoPlus.ba\nNaslovnica BiH-Svijet TK: Trgovci otpustili 667 radnika, ugostitelji 837, obrtnici 719\nKada su u pitanju mjere za prevazilaženje trenutnog stanja, privrednici predlažu uspostavu garantnog fonda za područje Tuzlanskog kantona s ciljem održavanja i poboljšanja likvidnosti privrednih subjekata za koje se utvrdi da im je poslovanje ugroženo zbog pandemije, sufinansiranje minimalne plate sa svim pripadajućim porezima i doprinosima u realnom sektoru privrednim subjektima koji rade sa smanjenim kapacitetom, odnosno kojima je zabranjen rad za vrijeme trajanja pandemije, obezbijeđenje povoljne kreditne linije ili produženje rokova za vraćanje kredita za privredne subjekte čije poslovanje ugroženo pojavom pandemije, oslobađanje plaćanja parafiskalnih nameta za vrijeme pandemije, porezne olakšice za privredne subjekte ( ukidanje obaveze plaćanja akontacije poreza na dobit i dohodak, prekid obračuna zatezne kamate na javne prihode, prolongiranje rokova za plaćanje obaveza, smanjenje stopa poreza na dobit i dr.), te omogućavanje uvoza i izvoza sirovina i gotovih proizvoda na graničnim prijelazima koji su najbliži Tuzlanskom kantonu, te na kraju osiguranje novčanih sredstava za refundaciju troškova proljetne sjetve.\nPrethodni članakOtkud ikome pravo da bude na vlasti bez izbora?\nNaredni članakOpćinski načelnik obišao izletište „Paljevina“, obećana pomoć od 5.000 KM


Poslao: 25 Dec 2013 10:14\n5Ovo se svidja korisnicima: Bobo123, djboj, LonelyWolf, voja64, Mercury\nBobo123 :: djboj ::\nNova generacija gumenih vojnika\nMesovita brigada gumenih vojnika\nPoslao: 25 Dec 2013 10:18\n@Cezar imam negde ceo video sa ovom "rastegljivom" samo nemam stomak za gledanje\n7Ovo se svidja korisnicima: Bobo123, Sass Drake, Drug pukovnik, voja64, Vl veliki, Mercury, fantom_S\nPoslao: 25 Dec 2013 14:34\n5Ovo se svidja korisnicima: Bobo123, djboj, CHARLIE JA., voja64, BlekMen\nTo je ŠDZH...šnjof detektor zadnje hemisfere\nPoslao: 25 Dec 2013 15:01\n5Ovo se svidja korisnicima: Bobo123, Drug pukovnik, CHARLIE JA., voja64, fantom_S\nSlatko sam se nasmejao ...ŠDZH\nPoslao: 25 Dec 2013 15:50\n8Ovo se svidja korisnicima: Bobo123, Vl veliki, Shone 89, markus, Pera Ždera, Loznicanin91, Georgius, Joja\n[quote="sremac983"]Napisano: 25 Dec 2013 9:29\n[quote="Sirius"] Pera Ždera ::За снег спремни!\nУ Војводини су једне године тако извлачили возила и евакуисали људе. Гусеничари су закон.\nМислиш из Баната, јер МИ сремци не признајемо ту квази покрајину, коју су направиле комуњаре 1974 године и која нема никакве везе са Војводством Сјербским за време Марије Терезије.\nSremac ove slike su nastale u BAČKOJ za tvoju informaciji a Tenkovi za izvlačenje su iz Garnizona Bačka Topola i jednaslika je nastala na deonici auto puta Beograd -Subotica a druga na deonici puta B.Topola -Bečej.\nDrugo Banat ti možeš samo kao pojedinac da smatraš tako kako smatraš i nemaš tapiju na mišljenje svih sremaca.\nTreće Banat je raskrčmio sam Kralj Aleksandar kada je nakon 1918 počeo da vrši razgraničavanje a ne komunjare po ustavu iz 1974, to si bar mogao da naučiš.\nČetvrto moram ti dati jedan drugarski savet pošto pretpostavljam iz onoga 983 da ti je to insert iz JMBGa a predstavlja godinu proizvodnje,da tako velike izjave i zaključke malo pažljivije donosiš jer će te neko smatrati za neozbiljnog.\nOvo ti kažem stoga jer sam ja em malko stariji a i iz tih sam pograničnih krajeva koji su stradali baš zbog nemilosti kralja Aleksandra koji je umesto da prisajedini ceo Banat jer ga je i oslobodila Srpska vojska uključujući i Temišvar kao Središte Banata,on je suprotno svemu čak i dao u miraz svome tastu Rumunskom kralju za ruku princeze Marije a potonje kraljice dobar deo Banata pa i one Srpske naseobine .\nO tome ima značajnih kapitalnih dela na tu temu razgraničavanja Srbije i Rumunije u periodu 1918-1925.g kada su završena postavljanja graničnih kamenova,\nMnoga su sela u tih 7 ludih godina menjala i dokumenta a i pripadnost državi do iznemoglosti pa su se u tu ujdurmu uključili i Jaša Tomić zahvaljujući kome se današnje selo Jaša Tomić održalo u sastav ove celine a ranije se zvalo Modoš i bilo je sresko mesto ali je po kralju trebalo da pripadne Rumuniji još je karakterističnija situacija sa Međom a do drugog svetskog rada se zvala Ninčićevo u čast Ministru Ninčiću koji se zauzeo da dotadašnji Pardanj ne bude deo Rumunije.\nJoš je crnja situacija bila sa Radojevom u kome mi se deda vratio nakon učešća u I SR kao dobrovoljac prošao ceo krug od mobilizacije austrougarske vojske i predaje carskoj vojsci do prebega kod boljševika i na kraju je preko Dobrudže stigao na Solunski front i sa medaljom za hrabrost došao kući u selo koje je sedam puta menjalo državu .Žombolj je bio kolateralna šteta jer je kralj isterao svoje pa je za ova tri nabrojana sela kao kompenzaciju Rumunima dao grad da bi svog tasta obeštetio.\nKoliko su bolne rane svih banaćana sa ove nemirne granice svedoči i ovaj podatak da se ovde za vreme informbiroa najviše-najčešće ginulo i da su se baš na ovom delu vršile razne sabotaže i otmice disidenata.Vlado Dapčević je ovde preveden nakon kidnapovanja i tako u nedogled .\nBio bi nemoralan sam prema sebi a da ti ne spomenem i moju jadnu baku koja je imala još četiri sestre koje su se udale u okolna srpska sela a koja su tada nakon 1925 okovana Rumunskim okovima izgubili svaki kontakt a živele su u Srpskom Senmartenu ,Temišvaru,Fenju i Čeneju.Nadam se da si ovo shvatio kao drugarsku pouku mlađem a ne kao kritiku za nepoznavanje ovog našeg tužnog dela istorije o kome se malo zna i za kraj samo jedna mala opaska:\nBanatska mitropolija je imala sedište u Temišvaru i tek pedesetih je preseljena u Vršac gde se i sada nalazi.Središte svih Srba u Banatu je bilo tamo gde je i Mitropolija a danas Vršac sigurno nije središte Banata...\nPoslao: 26 Dec 2013 12:42\nJeste da nije vojska,ali ipak ima eksplozija.\nPoslao: 26 Dec 2013 14:37\n4Ovo se svidja korisnicima: Bobo123, Drug pukovnik, markus, voja64\nAmeri u ratu protiv stena\nPoslao: 26 Dec 2013 15:09\n5Ovo se svidja korisnicima: Mercury, voja64, Drug pukovnik, djboj, markus\nMercury ::Ameri u ratu protiv stena\nNa 5:03 jasno kaze da ne zna gde se nalaze ali arce municiju junacki\nPoslao: 26 Dec 2013 18:20\nBobo123 :: Mercury ::Ameri u ratu protiv stena\nИнсерт из филма Рестрепо.. Муниција је ту да се пуца, макар њима неће зафалити, па људи себи дали мало одушка, ко би од нас сједио миран кад му је иза леђа наслаго брдо пуних сандука! Само нек се ложи, порески обвезници бацају паре и на веће глупости од узалудно потрошене муниције!\nOvaj topic je pregledan 3265767 puta\nUkupno su 366 korisnika na forumu :: 28 registrovanih, 2 sakrivenih i 336 gosta :: [ Administrator ] [ Supermoderator ] [ Moderator ] :: Detaljnije\nKorisnici trenutno na forumu: A.R.Chafee.Jr., atrkulja, Bane san, Cigi, cvrle312, dakota, dejan.lxxiv, Dimitrise93, Dorcolac, dragon986, Drug pukovnik, duskovuk63, Eyes Wide Shut, FOX, indja, janezek67, novator, oldtimer, operniki, Oscar, proka89, Raptor1, RecA, S-lash, stalker, tokivoki01, Trpe Grozni, zdrebac


I Džeb Buš koristio privatni imejl\nSTOPAMA HILARI KLINTON\nSavjetnici Džeba Buša su, međutim, za "Vašington post" izjavili da nijedan imejl ne sadrži osjetljive ili povjerljive informacije i da se o mnogim događajima pomenutim u porukama izvještavalo ranije u medijima\nDžeb Buš, Foto: Beta-AP\n15.03.2015. 11:09h Ažurirano: 15.03.2015. 11:09h\nMogući kandidat na izborima u SAD 2016. Džeb Buš koristio je privatni imejl nalog za prepiske o osjetljivim temama dok je obavljao funkciju guvernera Floride.\nU mejlovima, koje je "Vašington postost" otkrio tokom pregleda javno dostupnih dokumenata, pominje se raspoređivanje nacionalne garde Floride nakon terorističkih napada u SAD 11. septembra 2001. godine, prenijela je agencija AFP.\nSavjetnici Džeba Buša su, međutim, za "Vašington post" izjavili da nijedan imejl ne sadrži osjetljive ili povjerljive informacije i da se o mnogim događajima pomenutim u porukama izvještavalo ranije u medijima.\nDžeb Buš, sin i brat bivših američkih predsjednika, razmatra mogućnost da bude kandidat Republikanske stranke na predsjedničkim izborima sledeće godine, a glavna konkurentkinja će mu biti demokrata Hilari Klinton, koja je posljednjih nedjelja takođe u medijima kritikovana pošto se otkrilo da je koristila privatni i-mejl nalog dok je bila državni sekretar.\nPrivatni imejlovi su u većoj meri izloženi napadima hakera, koji tako mogu da dođu do osjetljivih informacija, upozoravaju stručnjaci za bezbjednost.\nemailDžeb BušHilari Klinton\npredsjednik srbije primio akreditivna pisma novog ambasadora ukrajine\nVučić: Srbija će učestvovati u obnovi ukrajinskih gradova, podržavamo sve napore koji su usmjereni na pregovore\n17.05. 18:33 h\t30761\n17.05. 21:15 h\t25346\n17.05. 21:18 h\t20423\n18.05. 06:45 h\t18155\n18.05. 08:20 h\t15111


Deda i unuk pobednici Tucanijade u Mokrinu VIDEO\nIzvor: B92, 03.Maj.2021, 15:30\nU finalu 31. Svetskog prvenstva u kucanju uskršnjim jajima u Mokrinu, po četvrti put titulu šampiona odbranio je Sava Terzić Košničar. Ovoga puta međutim, titula je još slađa za porodicu Terzić, jer je unuk Ivan Terzić postao šampion u juniorskoj konkurenciji.\nBlaže epidemijske mere u odnosu na prošlu godinu, jedva su dočekli Mokrinčani da se nadmeću na samo njima svojstvenoj 31. Tucanijadi, odnosno >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << Svetskom prvenstvu u kucanju farbanim uskršnjim jajima.\nMokrinska tucanijada ove godine održana je u sportskoj hali u skladu sa epidemijskim merama, a publika je mogla da prati takmičenje i online. Na Svetskom prvenstvu nadmetalo se preko 80 takmičara, jaja su morala da budu kokošija, ofarbana, tvrdo kuvana, da nisu stara, jer pobednik na kraju mora da pojede pobedničko jaje.\n1990. godine, od kada postoji ovo takmičenje, šezdesetdevetogodišnji Mokrinčanin Sava Terzić, osvojio je titulu šampiona po četvrti put, a njegovo uskršnje kokošije jaje, bilo je jače od jajeta Miloša Kovačića, takođe prekajenog takmičara iz Mokrina.\nVelike tajne u proizvodnji jakog jajeta nema, to prosto mora da se voli, kaže šampion, i da se kokoške isključivo domaće rase dobro neguju.\nPrema kokoškama Mokrinčani postupaju vrlo lepo, neguju ih i očekuju rezultat kao što su jaka jaja. Da bi se došlo do odličnih rezultata, u Mokrinu se jaja biraju, ali i zubima testiraju mesecima.\nKako stvari sada stoje, šampionska kokošija jaja i dalje će se proizvoditi u Mokrinu. Da stvar na manifestaciji bude još lepša i Uskrs pobedniku prođe na još bolji način pobrinuo se svetski prvak u juniorskoj konkurenciji, a to je Savin unuk, Ivan Terzić. Toliko šampiona na jednom tako malom mestu. Nije ni čudo što Mokrinčani ljubomorno čuvaju svoju Tucanijadu.\nRTS: Ajaks pobedio Emen i odbranio titulu prvaka Holandije\nSrbijaDanas.com: TADIĆ PODIGAO TROFEJ: Ajaks 35. put šampion Holandije (VIDEO)\nKurir: AJAKS OSVOJIO TITULU: Dušan Tadić otkrio ko je najzaslužniji za trofej VIDEO\nB92: Tadić dva puta asistirao, Ajaks osvojio titulu


Upravljanje EnEf u JP EPBiH\nS ciljem kreiranja uvjeta za dalje poboljšanje aspekta energetske efikasnosti u kompaniji i u nastojanjima da pitanje energetske efikasnosti i ušteda energije institucionalizira u svim segmentima poslovanja kompanije, u JP EPBiH uspostavljena je odgovarajuća struktura upravljanja energetskom efikasnošću. Imenovana je struktura menadžera kojima je data nadležnost da vode politiku energetske efikasnosti i pripremaju planove povećanja energetske efikasnosti i ušteda energije, kao i struktura specijaliziranih eksperata u kompaniji radi realizacije planova i mjera za povećanje energetske efikasnosti i ušteda energije u kompaniji.\nZacrtani ciljevi sistema upravljanja energetskom efikasnošću u JP EPBiH su:\nSistemski pristup rješavanju pitanja energetske efikasnosti sa strukturom ljudi sa jasnim odgovornostima i nadležnostima,\nEfikasnije korištenje energenata i smanjenje potrošnje fosilnih goriva,\nSmanjenje troškova u kompaniji,\nSmanjenje emisije stakleničkih gasova (prevashodno CO2),\nSmanjenje emisije kiselih gasova (SO2 i NOx) i čvrstih čestica,\nObezbjeđenje aktivne i stalne participacije svih uposlenika na promociji i realizaciji zadataka povećanja energetske efikasnosti i ušteda energije,\nPodizanje imidža kompanije,\nDoprinos razvoju nacionalne politike povećanja energetske efikasnosti i smanjenju emisija,\nDoprinos globalnoj borbi protiv klimatskih promjena.\nDefinisana je Politika energetske efikasnosti kompanije, te je uspostavljena struktura sa jasnim odgovornostima i nadležnostima u upravljanju energetskom efikasnošću, sa četiri nivoa autoriteta:\nEnergetski komitet, kao glavni autoritativni organ kompanije za pitanja energetske efikasnosti, zadužen za donošenje planova i strategije,\nMenadžer energetske efikasnosti JP EPBiH, kao glavni operativni autoritet na nivou kompanije, zadužen za prijedloge i koordinaciju sprovođenja svih aktivnosti i mjera u kompaniji na povećanju energetske efikasnosti i ušteda energije.\nEnergetski menadžeri u djelatnostima za „Proizvodnju“, „Distribuciju“ i „Snabdijevanje i trgovinu“, kao glavni operativni autoriteti za pitanja energetske efikasnosti u djelatnostima, koji su ujedno voditelji timova za energetsku efikasnost u svojoj djelatnosti.\nTimovi za energetsku efikasnost u djelatnostima za „Proizvodnju“, „Distribuciju“ i „Snabdijevanje i trgovinu“, koji su zaduženi za razradu i operacionalizaciju mjera za dostizanje ciljeva energetske efikasnosti i ušteda energije.\nBlok shema strukture upravljanja energetskom efikasnošću JP EPBiH\nUspostavljanje strukture za sistemsko upravljanje energetskom efikasnošću u JP EPBiH već se pokazalo korisnim u svim poslovnim procesima. Također, ovim kompanija spremno dočekuje Zakon o energetskoj efikasnosti FBiH, koji nalaže odgovarajuće obaveze za snabdjevače i distributere energije u vezi promocije i pružanja usluga energetske efikasnosti na strani potrošnje.\nUvođenjem strukture upravljanja energetskom efikasnošću kompanija je uspostavila čvrste temelje za uspostavu Sistema upravljanja energetskom efikasnošću u skladu sa standardom EN16001 (Energy Managment System), odnosno standardom ISO50001, sve u funkciji opredjeljenja kompanije za kontinuirano poboljšanje energetske efikasnosti i ušteda energije u narednom periodu.


Kako to leskovčani rade - Domaćinska kuća\nIlustracija: grožđe, foto: Svetlana Kovačević\nVinova loza na prostorima Leskovačkog reona ima dugu tradiciju gajenja o tome dosta svedoči iskopavanja iz rimskog doba a i savremena gajenja. Procvat vinogradarstva u Leskovačkom reonu je doživeo posle drugog svetskog rata formiranjem poljoprivrednih kombinata za proizvodnju i preradu grožđa i zemljoradničkih zadruga. Poljoprivredni proizvođači u tom vremenu su podizali svoje vinograde sa niskim stablom čučavce kao i špalirske. Proizvedeno grožđe predavali su otkupnim centrima kombinata i zadruga.\nU današnje vreme pojedini poljoprivredni proizvođači podižu svoje mini vinarije tako da imamo u ponudi i vina malih poljoprivrednih proizvođača tipična za određene lokalitete gajenja sa svojim specifičnostima.\nU starim vinogradima u sortimentu su zastupljene stare sorte nekada pretežno gajene Prokupac, Plovdina a i druge dok kod novo podignutih su zastupljene sorte Game, Kaberne sovinjon, Frankovka, Rizling italijanski, Šardone i druge kao i stone sorte Afus-ali, Muskat hamburg Kardinal.\nPodizanje savremenih vinograda u Leskovačkom reonu ide na špalirski uzgojni oblik sa naslonom gde je razmak reda od reda od 2,8 m do 3.3 m, i u redu od 0,80 m do 1,20 m u zavisnosti od gajene sorte i njene specifičnosti. Najzastupljeni uzgojni oblik je Giov jednogubi način uzgoja i rezidbe ili razne modifikacije ovog načina. Pri podizanju novih zasada vinograda je veoma bitno pored dobre osunčanosti i blagog nagiba parcele, pravilan razmak sadnje za kasnije nesmetano izvođenje radnih operacija i nege vinograda. Vinova loza je zahtevna kultura potrebno je dosta ljudskog rada ali trud se isplati dobijanjem dobrog vina.\nleskovac, vinogradarstvo, vinova loza\nPrevPrethodnaKaljenje rasada povrća\nSledećaMladima pomoć iz EUNext\nSorte vinove loze odličnog kvaliteta\nKada je pravo vreme za sadnju vinove loze\nZamenik predsednika Skupštine danas domaćinski orezao lozu u vinogradu i čestitao slavu\nProlećna sadnja vinove loze


Šta CIA nije pogodila u svojim previđanjima za 2015. | Novinska agencija Patria\nObjavljeno u kategoriji Svijet na 02.01.2015 15:06:20\nŠta CIA nije pogodila u svojim previđanjima za 2015.\nPrognoze Centralne obaveštajne agencije pokazale se djelimično tačne\nPrije tačno 15 godina, Centralna obavještajna agencija objavila je svoju prognozu za sadašnju godinu, u izvještaju na 70 strana. Ovo su neki od najzanimljivijih dijelova tog teksta, objavio je The Telegraph, prenosi novinska agencija Patria.\n-Međunarodni odnosi bit će krojeni od strane moćnih organizacija, koje će imati mnogo više utjecaja nego vlade država. Prognoza: Vjerovatno tačno", navodi se na početku izvještaja koji je napravila CIA.\nRazni teoretičari zavjere momentalno bi se složili sa ovom konstatacijom.\nAmerički mediji, ocjenjujući ovu prognozu danas, tvrde da je CIA bila u pravu, a kao primjere "moćnih organizacija", navode islamsku državu, ili hakere koji su oborili "Soni."\nIpak, koliko je ovo istina, a koliko dio američke propagande, u najmanju ruku je diskutabilno.\n"Od danas pa sve do 2015. godine teroristički napadi postat će učestaliji, teže predvidivi i planirani tako da uzrokuju veliki broj civilnih žrtava. Prognoza: Tačno."\nOva konstatacija se nažalost ispostavila kao istinita, s obzirom na to da su teroristički napadi u prethodnih 15 godina odnijeli veliki broj života.\n"Irak i Iran razvit će dalekometno oružje masovnog uništenja. Iran bi mogao da testira ovo oružje već od 2004. godine."\nOva prognoza ispostavila se kao apsolutno netačna.\nCIA je od Iraka napravila globalnog neprijatelja SAD, ali i čitavog svijeta, a američka vojska je intervenisala. Iran, sa druge strane, također trpi razne vrste pritisaka Sjedinjenih Država i brojnih vanjskih faktora, poput raznih udruženja za zaštitu ljudskih prava, ali i dalje ne popušta. A od testiranja oružja za masovno uništenje, ni traga ni glasa.\nCIA je također predvidjela da će populacija na planeti premašiti brojku od 7,2 milijarde stanovnika, što je apsolutno tačno.\n"Kineska ekonomija će rasti do te mjere da će preteći Evropu i postati druga ekonomska sila na svijetu, iza SAD." Zamalo tačno, s obzirom da na to je Kina potisnula Ameriku na drugo mjesto, pa danas važi za najjaču i najveću ekonomiju svijeta.\nIz gore priloženog, može se konstatovati da su se prognoze Centralne obaveštajne agencije pokazale djelimično tačne.


Sa obilježavanja 23. godišnjice masakra u Ahmićima poručeno: Nismo i nikada nećemo zaboraviti naše šehide -\nPrevious Festival bosanske hrane: U centru Ljubljane baklava za Ginisa\nNext Bosanski inovatori osvojili sedam medalja na sajmu u Ženevi\nPeruanka putuje Evropom: U Sarajevu zvucima violine uljepšava svakodnevnicu\nQori Bechet, dvadesetpetogodišnja djevojka iz Perua, prije godinu dana krenula je na putovanje Evropom. Željela je da upozna nove zemlje, kulture i tradicije. Smatra da će na taj način drugačije\nSaopćenje iz firme za proizvodnju namještaja ‘Malagić’.. -Obzirom na trenutnu situaciju, obavještavamo Vas da je kompanija MALAGIĆ BRČKO stavila svoje proizvodne kapacitete na raspolaganje za proizvodnju maski u svrhu sigurnosti\nHadžidedić: EU šalje poruku da upravo ona stoji iza svih pokušaja da se Bosna i Hercegovina podijeli\nČlan Predsjedništva Bosne i Hercegovine Milorad Dodik rekao je da je na razgovorima u Briselu, bez oklijevanja predstavio interese Republike Srpske koja insistira samo na Ustavu, ali i istakao da


LIBIJA KORISTI NOVI RUSKI RAKETNI SISTEM: Protivtenkovske rakete su poslednja reč tehnologije iz Rusije!\n05-06-2019 21:31 Svet Planeta\nLibijska Nacionalna Armija koristi napredni ruski protivtenkovski raketni sistem Hrizantema u svojim operacijama protiv Vlade Nacionalnog Okupljanja (GNA) otkrivaju slike iz libijskih izvora objavljene 5. juna.\nHrizantema (Foto: southfront.org)\nSlike pokazuju ostatke rakete Hrizantema 9M123, koja je navodno lansirana na pozicije GNA snaga u distriktu Damask na južnom delu libijske prestonice Tripoli.\nRaketa 9M123 je dostupna u dva verzije, automatsko upravljanje na liniju vidika (ACLOS) putem radara ili polu-automatsko upravljanje na liniju vidika (SACLOS) putem lasera. Raketa može biti podešena sa visoko eksplozivnom protivtenkovskom bojevom glavom (HEAT) ili sa termobaričnom.\nSmatra se da je brzina najveća prednost ove rakete. Ona može dostići i rekordnu brzinu March 1.2, što je čini otpornom na presretanje od strane dostupnih zaštitnih sistema (APS).\nRusija je dala libijskoj vojsci četiri 9R157-2 Hrizantema-S rakete, lansirno vozilo bazirano na BMP-3 šasiji, još pre početka građanskog rata. Nakon pobede pobunjenika 2011. godine, vojska je dobila još deset dodatnih sistema.\nUpotreba Hrizanteme od strane LNA širom Tripolija ne iznenađuje. Ranije tokom godine, vojska je ispalila barem jednu Hrizantema-S raketu u južnom delu grada.\nKorišćenje tako naprednih oružja sa preciznim navođenjem će sigurno dati LNA prednost nad GNA snagama koje još uvek drže njihove preostale pozicije širom Tripolija.\nMilijana Baletić dala predlog razgraničenja, ali sa Tiranom! Pročitajte OVDE\nGORI TRIPOLI! Na meti napada glavni međunarodni aerodrom\nMUNJEVIT NAPAD NA LIBIJU: Pojačane snage bezbednosti! (FOTO)\n"Nemamo strategiju za borbu protiv džihadista u Libiji!"\n"Američki satelitski snimci su neprofesionalna ludorija"


Upozorenje: Interakcije grejpfruta sa bipolarnim lekovima\nKombinovana upotreba može da izazove povećanje koncentracije droga\nSok grejpfruta može izgledati kao idealno piće za dobar, staromodni američki doručak, ali kada je u pitanju pranje vaših bipolarnih lekova, razmislite ponovo. Za razliku od nekih vrsta agruma, grejpfrut može ometati metabolizaciju određenih lekova, nenamerno povećavajući njihovu koncentraciju na potencijalno toksične nivoe.\nBipolarni lekovi nisu jedini koji su pogođeni.\nTakođe, na listi za odbranu leka su lekovi koji se koriste za tretiranje svega od visokog holesterola i aritmije do alergija i HIV-a. Čak i Viagra je komplikovana inače zdravim efektima grejpa.\nKako grejpfrut ometa koncentraciju droga\nBrojni psihotropni lekovi , uključujući i one koji se koriste za lečenje anksioznosti, depresije i psihoze, spadaju među 85 agenata koji sarađuju sokom grejpa.\nTo je zato što grejpfrut sadrži furanokumarin, organsko jedinjenje koje blokira enzim koji obično razbija određene lekove. Ovo efektivno znači da će nivo koncentracije leka u krvi biti veći od očekivanog. U nekim slučajevima ovo će značiti da će nameravani efekti i / ili neželjeni efekti biti jači, čak i nedopustivi. U drugim prilikama, to bi moglo biti opasno.\nDok drugi citrusni plodovi, poput pomelosa, limeta i narandže Seville takođe sadrže furanokumarine, oni nisu proučavani bliže.\nStepeni i postojanost efekta\nStepen kojim grejpfrut može uticati na određene lekove može se razlikovati. Za neke lekove, jedna mala čaša sokova može dovesti do toga što bi bilo ekvivalentno dvostrukoj ili trostrukoj dozi.\nNa primer, čak 99% BuSpar-a (buspirona) se obično metaboliše pre nego što lek ulazi u krvotok.\nKada se uzimaju sa sokom grejpfruta, koncentracija se može povećati za čak 400 procenata\nIstovremeno, efekti grejpfruta mogu biti dugotrajni, u interakciji sa određenim lekovima svuda od nekoliko sati do 24 sata nakon ingestije.\nSa tim što kažu, nisu svi lekovi u klasi lekova pogođeni (ili pogođeni na isti način) od grejpa. Za mnoge bipolarne lekove, odvajanje grejpa i dnevne doze za četiri sata je dovoljno da se izbegne bilo kakva interakcija.\nNaizmenično, možete izbegavati grejpfrut i zameniti sok od naranče (ne-Seville).\nLista psihotropnih lekova zahvaćenih grejpfrutom\nSve u svemu, postoji 15 lekova koji se obično koriste za lečenje simptoma bipolarnog poremećaja za koje se zna da ih je u različitim stepenima pogođeno grejpfrutom:\nSvake godine identifikuje se sve veći broj lekova koji imaju moguću interakciju sa grejpfrutom.\nKao rezultat toga, uvek čitajte u insertu paketa u potpunosti da biste razumeli koje interakcije mogu doći. Obično možete pronaći ovo u ili oko petog pasusa gde bi se glasilo: "Razgovarajte sa svojim lekarom pre nego što uključite grejpfrut ili sok od grejpfruta u vašu ishranu dok uzimate ovaj lek".\nNa kraju, i dalje možete uživati u prehrambenim prednostima grejpfruta ako se uzmete mudro. Kombinacija vitamina C, vlakana, kalijuma, likopena i holina je ključna za održavanje zdravog srca i normalizaciju lipida (posebno triglicerida) u krvi. Razgovarajte sa svojim doktorom ako ste u sumnji.\n> Pawelczyk, T. i Kioszewska, I. "Interakcije sokova grejpfruta sa psihotropnim lekovima: prednosti i potencijalni rizik". Przegl Lek. 2008; 65 (2): 92-5.\nZoloft (Sertraline) Profil - Upotreba, doza i neželjeni efekti\nDa li se dozvoljava testiranje na radnom mestu?


Na osnovu 80 odsto obrađenog biračkog tijela, Zdravo Berane procjenjuje da su osvojili više od 1.000 glasova od Demokratske partije socijalista\n174 pregleda\t481 komentar(a)\nTufik Softić, Mina\n09.03.2014. 23:57h 19.02.2019. 07:07h\nBiračka mjesta na lokalnim izborima u Beranama otvorena su jutros u sedam sati. Biračko pravo ima 23.665 građana koji će glasati na 55 mjesta, a birališta će biti zatvorena u 20 sati. U Beranama se za 35 mjesta u lokalnom parlamentu nadmetati deset političkih partija i jedna koalicija. Samostalno nastupaju Demokratska partija socijalista, Demokratska srpska stranka, Stranka srpskih radikala, Narodna stranka, Bošnjačka stranka. Na izborima samostalno učestvuju i Jugoslovenska komunistička partija Crne Gore, Socijaldemokratska partija, Stranka penzionera, invalida i socijalne pravde, Srpska lista i Pozitivna Crna Gora. Socijalistička narodna partija i Demokratski front nastupiće u koaliciji.\n05.06. 18:48 h\t64816\n05.06. 07:45 h\t27680\n05.06. 17:38 h\t23500\t18\n05.06. 09:30 h\t20074\n05.06. 19:45 h\t19496


Nekategorisano – Stranica 10 – Banjaluka Danas\nIndustrija šumarstva i drvoprerađivačka industrija u BiH rade sa pola kapaciteta zbog situacije sa virusom korona. Kako ističu predstavnici entitetskih privrednih komora, ali i firmi koje se bave sječ...\nGorivo u Republici Srpskoj pojeftinilo je četvrti put u posljednje vrijeme i sada je rezervoar ovog eneregenta jeftiniji za 10 KM u odnosu na početak marta. U odnosu na cijene koje su bile na benzinsk...\nOd večeras je i zvanično u funkciji šatorski karantin u blizini graničnog prelaza u Gradiški, u koji će na 14 dana biti smješteni državljani BiH, koji pređu ovaj granični prelaz. Ministar zdravlja i s...\nDOBILI PREKRŠAJNE KAZNE U Srpskoj kontrolisano 1.947 osoba, mjere izolacije nije poštivalo 27\nNa području Republike Srpske u posljednja 24 časa kontrolisano je 1.947 osoba u kućnoj izolaciji i utvrđeno da 27 nije poštovalo tu mjeru, zbog čega su im izrečene prekršajne kazne, saopšteno je iz Mi...


INCIDENT U NICI Policija na šetalištu uhapsila napadača sa noževima\nOn je sa dva noža primećen oko 16 sati na čuvenom Engleskom šetalištu nakon čega je prijavljen bezbednosnim službama, jer je pretio turistima. Prethodno je povredio jednu ženu. Zasada nisu poznati motivi napada i zvaničnici ga ne vode kao terorizam.\nOvaj incident dogodio se na istom mestu gde su u julu ove godine poginule 84 osobe, a 188 je povređeno kada je kamion uleteo u prepuno šetalište, dok je trajala proslava Dana pada Bastilje.\nUBIJEN NAPADAČ IZ STRAZBURA Ministar unutrašnjih poslova Francuske: Zapucao je, policajci su ga usmrtili


Veprovi savladali Anđeoske ratnike - KRAGUJEVAČKI SPORT\nVeprovi savladali Anđeoske ratnike\nU četvrtom kolu Superlige u američkom fudbalu, aktuelni šampioni, Divlji veprovi iz Kragujevca, savladali su Anđeoske ratnike iz Čačka rezultatom 54:32. U reprizi prošlogodišnjeg finala, Kragujevčani su nastavili sa ubedljivim partijama i već u prvom poluvremenu rešili pitanje pobednika.\nOva utakmica je bila posebna i po tome što je sav prihod od prodatih karata poklonjen Aleksandru Prijoviću, mladom Kragujevčaninu kojem je potrebna operacija u Nemačkoj. Pored uprave Veprova koja je donirala prihod od prodatih karata, veliko srce su pokazali i igrači Veprova ali i igrači Čačka, koji su sakupili novac i uručili Aleksandru.\nAleksandru je pripala čast da na početku utakmice baci novčić, a Anđeoski ratnici su izabrali da ispucaju loptu.\nVeć na početku utakmice, Čačani su izveli onsajd kik i uzeli loptu. Ipak, odbrana Kragujevčana ih je zaustavila u prvom napadu na utakmici. Napad Kragujevčana je imao malih poteškoća na startu ali čim su pronašli ritam, Sten Bedvel pronalazi Filipa Nedeljkovića koji postiže prve poene na utakmici – 7:0 (PAT Božanić). Bedvel je i danas nastavio da rešeta protivničku odbranu, a sada je uposlio Brajana Pejtona koji postiže novi tačdaun za Veprove – 14:0 (PAT Božanić).\nU drugoj četvrtini, prve poene postigao je Aleksandar Ristić, nakon trčanja po desnoj strani – 20:0. Iako je ekstra poen Božanića bio dobar, sudije su rekle da je on promašio tako da su Veprovi ostali bez ekstra poena. Sledeći napad Kragujevčana počeo je malo ispred njihove end zone, a nakon lošeg snepa, Čačani su uspeli da pokupe loptu i da postignu sejfti – 20:2. To naravno nije omelo Džeremi Pejtona da u sledećem posedu lopte postigne svoj prvi tačdaun na utakmici nakon pasa Bedvela – 27:2 (PAT Ružić). Na samom kraju poluvremena, Bedvel pronalazi Ivana Pavlovića koji postavlja konačan rezultat na poluvremenu – 33:2 (PAT neuspešan).\nU drugom poluvremenu, Kragujevčani nastavljaju meč bez braće Pejton, a Aleksandar Ristić ponovo postiže tačdaun nakon sjajnog trčanja – 40:2 (PAT Božanić). Sledeći napad Kragujevčana donosi nove poene nakon pasa Bedvela ka Ognjenu Nikoliću – 47:2 (PAT Ružić). Odbrana domaćih je u daljem toku meča uzela zasluženi predah, a mesto ključnih igrača zauzeli su manje iskusni prvotimci. Čačani u ovome pronalaze priliku i postižu prvi tačdaun, kao i pretvaranje za dva poena – 47:10.\nUmesto prvog kvoterbeka i trenera Veprova, Stena Bedvela, u igru je ušao Stefan Stefanović, mladi kvoterbek juniorske reprezentacije. U sledećem posedu, Čačani uspevaju da postignu još jedan tačdaun i da ponovo osvoje dodatna dva poena – 47:18.\nNa početku četvrte četvrtine, trkač Veprova, Mihailo Novaković, promešao je odbranu Čačana i postigao tačdaun – 54:18 (PAT Božanić). Napad Čačana pokušava da ponovo postigne poene ali ih je u tome sprečio sjajni defanzivni bek Veprova, Darko Cvetković, koji je presekao pas kvoterbeka Čačka. Ipak, napad Veprova nije imao baš puno sreće. Stefanović je bacio sjajan pas za tačdaun ka Branku Đurišiću ali ta akcija je poništena zbog holdinga ofanzivne linije. Ratnici ponovo uspevaju da postignu tačdaun ali ovoga puta nisu uspeli da pretvore za još dva dodatna poena – 54:24. Poslednje poene na utakmici postižu ponovo Ratnici i to nakon velike greške sudijskog tima koji je prekinuo igru nakon očiglednog fambla Čačana ispred end zone. Kragujevčani su pokupili loptu ali je akcija već bila prekinuta tako da su Ratnici imali još jednu priliku ispred end zone koju su iskoristili. Konačan rezultat na kraju utakmice je 54:32 za Divlje veprove.\nMali Aleksandar Prijović, koji je sa svojom porodicom posmatrao utakmicu, bio je oduševljen igrom svog omiljenog tima, a na kraju je usledilo i slikanje sa igračima. Veprovi su pokazali koliko srce imaju ali moramo se zahvaliti i Anđeoskim ratnicima što su svojim donacijama pomogli našem sugrađaninu.\nU sledećem kolu domaće Superlige, Divlji veprovi putuju u Vrbas gde će odmeriti snage sa domaćim Lovcima.\nIzvor i foto: wildboars.org.rs


Kosovo treba dobiti stalnu administraciju\nNerešeno pitanje političkog statusa predstavlja smetnju ukupnom razvoju Kosova, izjavio je za Radio Slobodna Evropa Lari Rosin, prvi zamenik šefa UNMIK-a. Rosin je ocenio da je približavanje početka razgovora o statusu istorijski trenutak koji je od velike važnosti, ne samo za Kosovo, već i za čitav region. Američki diplomata je najavio promene u UNMIK-u nakon donošenja odluke o statusu.\nPočetak pregovora je politički proces koji je predviđen Rezolucijom 12 44 Saveta bezbednosti, s ciljem da se donese odluka o budućem političkom statusu Kosova, izjavio je prvi zamenik šefa UNMIK-a, Lari Rosin:\n“To je istorijski trenutak za Kosovo, ali i za sve nas koji diplomatskim poslom na Kosovu boravimo mnogo godina. Lično sam srećan jer je taj trenutak došao. To nije važno samo za Kosovo, već i za region, jer će se rešiti jedno otvoreno pitanje na način koji će biti dobar za građane Kosova i čitav region.”\nRosin ocenjuje da je pred institucijama i političkim liderima puno izazova i kaže da će se pregovarati o raznim praktičnim pitanjima:\n“Taj posao je već počeo formiranjem pregovaračke grupe, ali potrebno je veće angažovanje nižih nivoa kako bi se podržala ta grupa. To treba da urade Kosovari, a ne mi. Sada loptu imaju Kosovari.”\nRosin ističe kako je najveći izazov za Kosovo da nastavi sa procesom ispunjenja standarda, nezavisno od pitanja statusa. Američki diplomata je ocenio kako bi na Kosovu bilo većeg napretka u mnogim oblastima da su mnogi procesi započeli ranije:\n“Šef međunarodne administracije, ja, kao i mnogi posmatrači, smatramo da je situacija koja je stvorena na Kosovu zbog nedefinisanog statusa smetnja napretku u ekonomiji, investicijama i institucionalnom razvoju. Imajući u vidu ograničenja budžeta, Kosovo nije u mogućnosti da dobija kredite međunarodnih monetarnih istitucija, jer ne može da pruži garancije. Da su mnogi procesi počeli ranije, sigurno bi bilo napretka u mnogim oblastima.”\nKomentarišući zabrinutost kosovskih lidera da razgovori o statusu mogu trajati beskonačno, Lari Rosin je istakao kako je pitanje vođenja razgovora o statusu i njihovo trajanje posao specijalnog izaslanika generalnog sekretara i Saveta bezbednosti. On kaže kako su namere međunarodne zajednice da, kada proces počne, on mora i da se završi:\n“Iz izveštaja ambasadora Kai Eidea, i na osnovu izjava Nikolasa Bernsa stvoren je utisak da oni koji su uključeni u proces, a UNMIK nije uključen, ne očekuju da to bude proces bez kraja. Eide je u svom izveštaju istakao kako proces treba da počne i treba da se završi. Slično je izjavljivao i ambasador Berns.”\nU proces razgovora o statusu Kosova dve strane ulaze sa različitim stavovima. Vlasti Kosova kažu kako se o nezavisnosti neće pregovarati, a Beograd nudi više od autonomije, a manje od nezavisnosti. Odgovarajući na pitanje kako će ovako različiti stavovi uticati na pitanje statusa, Rosin kaže:\n“Jedan od zadataka izaslanika za status i učesnika iz međunarodne zajednice biće da istraže pozicije dve strane, kako bi se uvidelo oko kojih tačaka se oni mogu pomiriti. Međutim, ovo su samo pretpostavke. Praznina postoji, a međunarodnom faktoru predstoji da pronađe načine kako da tu prazninu popuni.”\nPrema rečima Larija Risina, šef međunarodne administracije na Kosovu neće učestvovati u pregovorima o statusu. Na osnovu Rezolucije 12 44, uloga UNMIK-a je da pomogne u stvaranju uslova za taj proces. Šef UNMIKa neće biti aktivan učesnik u procesu vođenja pregovora, to nije njegov mandat, kaže Rosin. Objašnjavajući kakva će biti uloga UNMIK-a tokom i nakon pregovora, Lari Rosin navodi da je UNMIK već započeo proces restrukturiranja:\n“Promene su neophodne kako bismo olakšali tranziciju u budućnosti. Ima očekivanja da se, nakon razgovora, usvajanja i sprovođenja odluke o statusu, treba doneti nova rezolucija, s obzirom da će doći do fundamentalnih promena u odnosu na ono što je definisano u Rezoluciji 12 44.”\nRosin najavljuje da će se vremenom, u okviru postepenog prenosa ovlašćenja u sektoru policije i pravosuđa, formirati nova ministarstva:\n“Mi smo privremena administracija, a kada se status definiše, Kosovo treba da dobije stalnu administraciju.”


Banka Italije - Wikipedia\nSjedište banke u Rimu\nBanka Italije (it. Banca d'Italia), poznata i kao Bankitalia, jest centralna banka Italije i dio je Evropskog sistema centralnih banaka. Sjedište banke se nalazi u Palazzo Kochu, u italijanskom glavnom gradu Rimu. Trenutni guverner banke je Ignazio Visco, koji je preuzeo funkciju 1. novembra 2011. godine.\nBanka Italije osnovana je 1893. godine, kombinacijom tadašnje tri velike banke u Italiji (nakon skandala sa Banca Romana). Nova centralna banka je prvi put izdala novčanice tokom 1926. Do 1928. godine, bankom je upravljao generalni direktor, a nakon toga zamjenik guvernera, izabran od strane unutrašnje komisije rukovodilaca uz dekret predsjednika Republike Italije a na mandat od sedam godina.\nCommons ima datoteke na temu: Banka Italije\nPreuzeto iz "https://bs.wikipedia.org/w/index.php?title=Banka_Italije&oldid=3252774"\nBankarstvo u Italiji\nOva stranica je posljednji put izmijenjena na datum 3 februar 2021 u 21:31.


ProtoTractatus: Beleške o umetnosti (u Srbiji) | B92 Blog\n2. Umetnost nije ni moralna, ni nemoralna. Ali, ako je umetnost, onda je uvek antimoralna. Zašto? Umetnički rad koji je u skladu sa dominantnim moralom može biti dinamičan, stilski utanačen, itd, ali on ne donosi ništa novo, a staro čini još starijim. Stoga, on ne otkriva ništa sem već poznatog - njegov izraz mora biti fraza u širem smislu, i plagijat u najužem - samo inventivno donosi originalnost, sve ostalo je ponavljanje ponovljenog. Nemoralno često može biti i nepromišljeno i banalno. Ništa lakše od omiljene strategije mnogih ovdašnjih pisaca - staviti što više psovki, biti vulgaran u izrazu i sl. Međutim, umetnost nije nadmetanje u prostakluku, mada mnogi misle da jeste. Samo onaj umetnik, koji delo uperi protiv vladajućeg morala, samo onaj ko se usudi da preispita opšteprihvaćene svetonazore o tome šta je dobro i ispravno i nemilosrdno se sudara, glavom o glavu, sa svetinom u nameri da nešto promeni na bolje, da iz okova moralne osude izvuče grupe ljudi i aktivnosti koje su iako sasvim ispravne, viđene kao nemoralne, samo on može biti smatran umetnikom. Na primer, nema ničeg lošeg u seksualnoj aktivnosti, koja je i danas predmet osude, bila i u skladu sa moralom - erotizam uvek nekom smeta, ma kako uprepodobljen bio. Zadatak umetnika nije da izbegava da o seksu piše, ili da ga opisuje bez mere i granice, već da u svojim delima seksualni čin učini subverzivnim, da koristeći se njime postigne nešto neseksualno, na primer promenu predrasuda. To je teško, jer umetnik mora biti protiv skoro svega. Na primer, on mora biti i protiv religioznog zatupljivanja i protiv vulgarnog ateizma. Protiv prvog, jer je dominantno i nasilno, a protiv drugog jer ne predstavlja stvarnu alternativu, već drugu stranu novčića, puku reakciju: ono što Crkva čini sa sekularnim, prezirući ga i manipulišući, naivni ateizam čini sa sakralnim. Stoga, umetnik nikada ne opisuje stvarnost, on je svesno menja. Umetnost je oblik društvenog angažmana. Umetnik nije ni moralan, ni nemoralan, ali je uvek ETIČAN.\n3. Sva umetnost je istinita, iako se ne bavi istinom. Ona je istinita sama po sebi, kao savršeno odgovarajući izraz stvaralaštva nečijem duhu. I ona je uvek takva, bila u sferi „realnog" ili izmaštanog. Naučna fantastika nije ništa manje istinita od najobičnije ljubavne priče.\n4. Vrhunska forma umetnosti je poezija. Zato što u sebi sadrži sve ostale umetnosti. Poezija je u domenu reči, dakle književnog, koristi poetske slike i računa sa vizuelizacijom, tako da pripada i slikarstvu. Njena zvučnost, ritam, asonance i aliteracije, čine je delom muzičke umetnosti. Konačno, njeno čitanje je uvek performativno, te spada i u pozorišni izraz. Konačno, poetičnost se nalazi u svim umetnostima kao njen ključni element: čak i najrealističniji prikaz mora dati više od realnosti, ako ne želi da bude puko prepričavanje. A to „više" je upravo ono poetsko. Ukoliko ga umetničko delo ne poseduje, bezvredno je i nije ni najmanje umetničko.\n5. Baš zato što je najuzvišenija, poezija u Srbiji je najgore prošla od svih umetnosti. Može se slobodno reći da se zaparložila u „idiotizmu seoskog života", kako kaže Marx. Izgleda da se njena zaostalost najviše ceni i istovremeno propoveda kao zlatni obrazac njenog pisanja. Rima je i dalje ključna za prepoznavanju poezije, a sve što je nema mora biti kao takvo sumnjivo - kakva je to pesma, ako se ne rimuje?! Čini se da u poeziji dominira izraz povučenih prigradskih učiteljica, koje u uzvišenoj, ali usamljenoj misiji opismenjavanja nacije, tugaljivost svog života ispijuju u ružičaste beležnice stihovima punim patnje, samotnosti i neshvaćenosti. S obzirom da poeziju niko ne čita, a ponajmanje kupuje, opravdano se postavlja pitanje njihove motivacije, ako isključimo mogućnost utehe koju kao da pruža poetska delatnost. Sve dok ne objave, nema im se šta zameriti. Kada to ipak učine, još jednom je dominantna matrica njenog stvaranja potvrđena, a na napredak poezije stavljena je još jedna tačka, umesto trotačke.\nNapomena: Najznačajnija pesnikinja u Srbiji je Marina Tucaković. Njen poetski izraz, posredovan popularnom muzikom, jeste neuporediv po svom domašaju i uticaju. Ona je neosporno fascinantnim talentom da iznova i iznova pronađe novu formu istom sadržaju ljubavne tragikomedije zasnovala najsnažniju poetsku paradigmu u Srbiji, ono što publika od poezije očekuje i dobija, kao svojevrsnu kaznu. Kaznu koja ne kažnjava jer nije ni prepoznata kao kazna.\n6. U odnosu na poeziju, proza je objavljivanija, čitanija i cenjenija. Nažalost, kvantitet nije prešao u kvalitet, već izgleda kao da te kategorije stoje u obrnutoj proporciji. Proza je i daleko popularnije „štivo za razbibrigu", što je opet jedan od uzorka njenog srozavanja. Jer, biti popularan kao prozaik najčešće znači takmičiti se sa samim sobom u banalizaciji, te voditi hladni rat protiv književnosti udovoljavajući ne niskim, već nepostojećim kriterijumima drugih. Ovde sam, naravno, nepravedan, jer takvi kriterijumi ipak postoje, ali je u njih veoma teško proniknuti jer ni samim čitaocima nisu jasni, a kada ih dokučimo često je bolje da se nismo ni trudili da to učinimo. No, neke treba istaći, kako bi ostala nada da će polako nestajati, razotkriveni u svom nedelu.\nPrvo, tu je traumatična i nepoželjna „duga rečenica". Izgleda da je sve što je više od proste rečenice i ima više od tri zareza odveć složen izraz i za pisce i za čitaoce. Kada bi se ceo roman mogao napisati od rečenica koje imaju jednu reč, a da je ta reč od jednog slova, spisateljskoj sreći u Srbiji ne bi bilo kraja. Izgleda da su čitaoci ipak u pravu, jer postoji opravdana bojazan od gubljenja i nesnalaženja u dugoj rečenici, kao i zaboravljanja početka dok se stigne do kraja. To u velikoj meri otežava čitanje, koje treba da teče bez ikakve muke, glatko i neprekidno, kao da je u pitanju sečenje margarina nožem, a ne intelektualna delatnost. Zamoriti nesrećnog čitaoca dugom rečenicom smrtni je greh savremene proze u Srbiji, a kazna je adekvatna prestupu. Pisac koji se usudi da napiše rečenicu dužu od jednog reda biće osuđen na neformalno književno izgnanstvo, jedino prekidano čistilištem kritike i paklom reakcija kolega.\nDrugo, a u vezi sa prvim, stoji još jedno opšte mesto - „jednostavnost". To je ključni kriterijum svake umetnosti, pa i prozne. Kompleksnost je viđena kao nepotrebna ekstravagantnost, jer ionako to može da se kaže „na prostiji način". Sa ovim se slažem - sve je moguće reći jednostavnije. Međutim, i forma je od značajna u umetnosti, a ne samo sadržaj. To potvrđuje postojanje metafore. Možemo umesto „nebesni, ognjeni davljenik što krvav se batrga na rubu horizonta sveta" reći „sunce na zalasku", ali teško da ovo „pojednostavljenje" čini suštinu umetnosti. Pre važi obratno. Međutim, taj uvid ni na koga ne ostavlja prevelik utisak. I dalje se traži što jasnije, što jednostavnije, što prizemnije. To se i dobija, najčešće u zasluženom obliku, za šta je dokaz upravo ovakva prozna produkcija. Ispod zahteva za „jednostavnošću", koji stalno potura pod nos piscu, publika zapravo skriva ultimatum, beskompromisno tražeći banalnost.\nKonačno, dolazimo do terora „priče". Roman, bogat asocijacijama, reflekesijama, poetskim izletima i svim ostalim što ga čini složenim i zanimljivim naprosto ne dopire do čitalaca. Oni traže adrenalinsku fascinaciju, speed i drive. Roman toka svesti, npr, koji je Prousta proslavio, ovde se doživljava kao filozofiranje bez poente. „A šta to tvoji likovi rade?" - pitaju glasovi publike, tražeći konkretno. „A zašto moj lik mora nešto da radi?", moglo bi glasiti kontra-pitanje. Može li on, npr, da misli i oseća, i zar misli o osećanja takođe ne pričaju priču, unutrašnjeg karaktera? No, ništa od toga ne pomaže previše - fasinacija događajima temeljno bogalji bilo kakvu mogućnost raznovrsnih pristupa pisanju i autora gura u tor jednoobraznosti koju mora da poštuje, da mu ne bi spočitavali kako je „težak za čitanje", kako „nema fabule" i slične budalaštine opštih mesta koje mu upućujuju ne bi li svoj ograničeni svetonazor u književnosti još jednom potvrdili.\n7. Opera i balet u Srbiji ne postoje kao umetnosti. I to je sve što o toj činjenici treba i može uopšte da se kaže.\n Ova skica delom predstavlja polemiku sa Wildeovim umetničkim manifestom sa početka Slike Dorijana Greja. U nastavku, oslanjam se na neke teze istog autora, iznete u eseju Duša čovekova u socijalizmu. Otuda i starostavni ton ovog teksta, ponegde prošaran savremenijim.\nnsarski 19:43 31.05.2009\nOvde je naglasak\nna socijalnom aspektu umetnosti. S tim sto mi je to stavljanje poezije za kraljicu umetnosti malo problematicno, ali da predjemo preko toga.\nJa sam ocekivao da ces se vise fokusirati na Vajldov "Decay of lying", ako si vec sa njim zapeo:) A Sidni, Seli, nista?\nU svakom slucaju, u svakom vremenu, postoji neka Marina Tucakovic koja je popularna, ali daleko je ona od toga da reprezentuje poeziju Srbije danas. Ipak, izbor je tvoj. (Karleusu, primecujem, nisi pomenuo - ipak i ona je umetnica)\nPreporuka: 848 / Link / Replika: 3 / Molimo vas da se ulogujete ili registrujete da biste mogli da šaljete komentare.\ndragan7557 20:05 31.05.2009\nRe: Ovde je naglasak\nizbor je tvoj. (Karleusu, primecujem, nisi pomenuo - ipak i ona je umetnica)\nOva vrsta "umetnosti" koju ista Karleuša reprezentuje je ili bodi bilding ili nakaradni body forming dok o zvučnoj umetnosti u današnjoj Srbiji je teško napisati i da postoji u okvirima onoga što se zove umetnost.\ndragan7557 20:09 31.05.2009\nTo je teško, jer umetnik mora biti protiv skoro svega. Na primer, on mora biti i protiv religioznog zatupljivanja i protiv vulgarnog ateizma. Protiv prvog, jer je dominantno i nasilno, a protiv drugog jer ne predstavlja stvarnu alternativu, već drugu stranu novčića, puku reakciju: ono što Crkva čini sa sekularnim, prezirući ga i manipulišući, naivni ateizam čini sa sakralnim. Stoga, umetnik nikada ne opisuje stvarnost, on je svesno menja. Umetnost je oblik društvenog angažmana. Umetnik nije ni moralan, ni nemoralan, ali je uvek ETIČAN.\nTi bre, kao da si čitao biografiju Mikelanđela Karavađa (moj omiljeni slikar pored mnogih drugih) koji je bio skoro protiv svega u svom vremenu.\nIako se sa mnogo čega u tekstu ne slažem ipak preporuka.\nDušan Maljković 20:10 31.05.2009\nJa sam ocekivao da ces se vise fokusirati na Vajldov "Decay of lying", ako si vec sa njim zapeo:)\nZapravo počeo sam prvom tezom iz uvoda u Sliku Dorijana Greja, da budemo precizni.\nPolemika i analiza njegovih Namera čini mi se da prevazilazi okvir bloga i moje trenutne želje i mogućnosti.\nDoctor Wu 20:23 31.05.2009\nNajznačajnija pesnikinja u Srbiji je Marina Tucaković.\nDa znaš da si u pravu. Inače, pored ljubavne ona je u srpsku masovnu kulturu prva uvela i otvoreno narkomanske motive (ono "kreni, kreni kroz vene" Olivera Mandića a bila je i neka Zanina pesma o prahu koji je Marina specijalno napisala za Zanu u doba dok je potonja pokušavala da se skine s heroina, a pre nego što je zapalila za Kenjadu). Mislim da tako eskplicitno o svojim narkomanskim iskustvima i iskrenoj ljubavi prema heroinu nisu pisali ni Dylan ni Stonesi ni Lennon a, boga mi, ni Lou Reed. Znači, do Marine su ljuta radža & rujno vino bili jedini opijati koji su se pojavljivali u srpskim popularnim pesmama (Kiselina Pop mašine se ne može računati za popularno štivo). Tek od nje počinju da se pojavljuju i ovi ilegalni motivi, da bi sve kulminiralo sa Pinkovim prolećem i veselim zveckanjem kašičica iza kamera dok se snima Grand parada.\nMarina Tucaković mu tako dođe kao neka srpska Nico ili Grace Slick.\nradojicic92 20:30 31.05.2009\na najbolja hrana MekDonalds\nDoctor Wu 20:44 31.05.2009\nИпак, Кеј Еф Си.\nSrđan Mitrović 21:56 31.05.2009\nveći pesnik od marine ticaković je žika obretković!\ndragoljub92 23:46 31.05.2009\nSrđan Mitrović 00:25 01.06.2009\nhajkula1 20:23 31.05.2009\nRekla bih da je opera najsveobuhvatnija, ona sadrzi sve ostale umetnosti.\nPredrag Brajovic 20:24 31.05.2009\nЧини ми се...\n... да у твом тексту има превише нетачних оцена. Не знам, Душане, колико пажљиво пратиш књижевну сцену у Србији, али многе ствари које си тамо горе написао напросто не стоје. Рецимо, оно да је, у Срба, кључ за препознавање поезије још увек рима: док би такву тезу и клецаво могли бранити током деведесетих, данас она сасвим очигледно није тачна. То се може проверити простим увидом у било који савремени књижевни часопис. Нити је тачна опаска о владајућој поетици српског песништва ("владајућих поетика" има најмање две-три у овом трену), чак је и током деведесетих више било речи о већој медијској видљивости песника наклоњених традиционалној поетици, него што она друга струја није постојала или је била мање издашна.\nШто се тиче Марине Туцаковић, сврставати њу у поезији значи сасвим олабавити жанровске и естетске међе уметничке литературе, како се она традиционално зове. Док ако је реч о популарној литератури и њеним дериватима, твоја би опаска онда стајала. (Реч КЊИЖЕВНОСТ помало је неспретна. Под њу смо склони да подведемо све што се појави у писаном и књижном облику, али од такве употребе нема неке среће. Тако би и разнежени записи Мире Марковић и Јасмине Ане могли бити третирани у истој равни као Ваљаревићев Комо, што је далеко од сваке памети.)\nТачно је да је дошло до комерцијализације литературе, али то је нешто што је Запад снашло одавно, па ипак она висока уметничка литература и тамо преживљава. Уосталом, у економски злим временима сасвим је разумљиво ово уметничко опадање видљиве књижевности, што не значи да се она другачија не пише.\nКад је реч о српској прози, ту бих се такође накашљао, јер се опет меша популарна литература са традиционалном.\nДа не дужим, ево мало оптимизма: тренутно се у Београду одржава један међународни научни скуп, на коме присусутвују многи слависти (што значи и преводиоци са српског) из различитих европских држава. Њихова је оцена малтене једнодушна: од некада братских литература српска је и даље најзанимљивија. То што она није заступљенија у некаквим европским оквирима јесте судбина сваке књижевности малих језика.\nОна твоја илустрације изгледа да страшно отежава учитавање странице.\nDušan Maljković 20:36 31.05.2009\nRe: Чини ми се...\nРецимо, оно да је, у Срба, кључ за препознавање поезије још увек рима: док би такву тезу и клецавао могли бранити током деведесетих, данас она сасвим очигледно није тачна. То се може проверити простим увидом у било који савремени књижевни часопис. Нити је тачна опаска о влдајућој поетици српског песништва ("владајућих поетика" има најмање две-три у овом трену), чак је и током деведесетих више било речи о већој медијској видљивости песника наклоњених традиционалној поетици, него што она друга струја није постојала или је била мање издашна.\nTačno. Postoji danas i vrlo postmoderna, feministička poezija, koja okuplja autorke oko ProFemine -- u kojoj sam i ja objavio svoj prvi prozni rad -- takod a sam svestan postojanja tih granjanja. Ali ja govorim o širokoj i dominantnoj percepciji poezije, o tome šta većina očekuje od poezije, a ne o njoj kao takvoj.\nTakođe, nisam siguran ni da možete negirati da tradicionalizam u svakom smislu dominantno boji književnu produkciju -- pogedlajte samo spisak dobitnika NIN-ove nagrade i biće vam jasno na šta ciljam. Čak i autori koji su istupili iz politički dominantne paradigme nacionalizma 90ih, kao Arsenijević, nisu napisali nikakve posebno vredne radove -- Potpalublje je osrednji roman koji ne donosi ništa invetivno, već nastavlja jednu od dominantnih tzv. rrealističkih tradicija u srpskoj književnosti. Slično je i sa poezijom -- iako ima alternativnih odstupanja, mainstream je vrlo jasan, Marina Tucaković, za koju ja zaista mislim da je neverovatan talenat, pokazuje šta je danas "masovna poezija".\nPredrag Brajovic 21:01 31.05.2009\nČak i autori koji su istupili iz politički dominantne paradigme nacionalizma 90ih, kao Arsenijević, nisu napisali nikakve posebno vredne radove -- Potpalublje je osrednji roman koji ne donosi ništa invetivno, već nastavlja jednu od dominantnih tzv. rrealističkih tradicija u srpskoj književnosti.\nО овоме сам и сâм писао, једном давном приликом. Али последњих година НИН-ову награду добија друга врста писма, супротстављена, рецимо, Семољ земљи и сличним сочиненијама. Природно: дошло је, већ, до смене књижевно-критичарских генерација, то јест пожељних начина писања прозе.\nСледећи је проблем овде: шта би се то могло назвати mainstream-ом? Мој пријатељ Крста Поповски који је написао одличан роман Тата? Никако... Михајло Пантић? Војислав Стојковић? Никако... Срђан Ваљаревић. Такође никако... Матија Бећковић? Е, па ни то више није тачно! Наиме, сцена (тржиште!) сада је разуђена, па тако ни В. Пиштало (последњи НИН-овац) или Влада Бајац нису, у оном некадашњем смислу, mainstream, јер он, једноставно, више не постоји. Некадашњи већински обухватни литерарни постамент је раздробљен, и сведен је на мноштво мањих. (И о томе сам писао, ал' да не остављам и ту линк ;-)\nА поезија? Она уметничка (ово је стандарни термин, који у себе тешко прима чак и једног Боб Дилана и Л. Коена) постала је приватна ствар и не мислим да је публици уопште видљива. У тој причи Марина Туцаковић представник је друге врсте литературе – рецимо, за ову прилику, примењене поезије, и неће је бележити оне уобичајaне историје књижевности и антологије.\nshumska 22:10 31.05.2009\nСледећи је проблем овде: шта би се то могло назвати mainstream-ом?\nja recimo volim da ispratim svaki link koji ostaviš/postaviš g. Brajoviću. i zanima me, ko bi po tebi ovde mogao biti svrstan u mejnstrim?\nPredrag Brajovic 22:37 31.05.2009\nzanima me, ko bi po tebi ovde mogao biti svrstan u mejnstrim?\nСтварно не знам, shumska...\nТакмаца, као и увек, има, и заклео бих се да њих неколико у овом тренутку верују за себе да су mainstream. До пре неког времена најбољи кандидат вероватно је био Горан Петровић (признат од сасвим различитих, неретко супротстављених табора – ууупс, хтео сам рећи поетичких струја), потом је и Басара (напокон) добио НИН-а, па је тиме укључен, окаснело, у "верификовани" главни литерарни ток, ту је и тихи, по мене успављујући Албахари, потом увек занимљиви Радослав Петковић... Враг би га знао. Не постоји, као некад, установљена неупитна (рецимо) тријада, као она Киш-Пекић-Михаиловић, јер око сваког од споменутих савремених аутора постоје расправе и недоумице.\nМој лични српски прозни владајући ток, то јест мени два најбоља прозна дела у последњих пет година, јесу два самосвојна већ споменута романа: Комо и Тата. Само опрез: не пратим, као некад, тако помно шта се објављује, и сигурно ми је штошта измакло. (А и постао сам мрзовољан читалац, с паролом: Имаш највише три стране да ме убедиш како твоје дело треба прочитати до краја!)\nshumska 23:13 31.05.2009\n...hvala puno za odgovor, prosto se zadesila dobra situacija da ovo upitam, a baš me zanimalo-\nuz izvinjenje autoru bloga za trolčić (koji se kanda malko i uklapa, ups)\nDušan Maljković 23:19 31.05.2009\nKnjige koje su dobile NIN-ovu nagradu, među kojima ima zaista dobrih, meni recimo izrazito drag Tasić. Ali problem sa NIN-ovom nagradom je u tome što su nagrađene knjige uglavnom čitane zato što su nagrađene, a ono što se dominanto prodaje jesu ili kvazifilozofske refleskije Marije Jovanović, ili "pravoslavna" literatura Ljiljane Habjanović Đurović ili "autobiografije" "seksi" spisateljica a la Mirjana Bobić Mojsilović ili nekakav nadrirealizam a la Marko Vidojković. I to je ono što dominira i korespondira zahtevima koje sam naveo -- radnja, radnja, radnja, ne komplikuj, ne duži i ne filozofiraj.\nBlade Runner 23:37 31.05.2009\nPredrag Brajovic 23:40 31.05.2009\nОпет ти, Душане ;-)\nПо том критеријуму Доротеј Добрила Ненадића или дела Вука Драшковића за своје су доба пресудне литерарне чињенице?! Не, то су литерарно-социолошке чињенице, нешто као обавезни метри Кардеља и Тита свога доба. У тој трци на кратке стазе и један Црњански лоше пролази.\n'Ајде да се прво договоримо о којој литератури расправљамо, да се не бисмо ускоро подухватили Glorie и Story-ја као литерарних феномена. Може и тако, али то онда није расправа о уметности...\nDušan Maljković 23:48 31.05.2009\nAp evo ja vam dajem stalno neke formalne naznake, vi meni odgovarate tako što kažete -- e pa to nije književnost. A ja vam kažem -- loš roman je i dalje roman, bio on i ljubavni vikend, sve u nastavcima. Tako sam i ja pristupio -- strogo formalno -- roman je dugačak prozni tekst koji... (bez ulaska u to da li ima ili nema umetničkih kvaliteta).\nPredrag Brajovic 00:18 01.06.2009\nПроблем са руским формализмом, који је инсистирао на сличном приступу литератури какав ти наводиш: строго формално (узгред, слично је прошао и структурализам), управо је био у томе што му је differentia specifica, то јест сама литерарност (као особина) књижевности измицала. Зашто је нешто уметничка а нешто trash проза не мора се уопште ишчитавати из формалне структуре тих дела, ма како то необећавајуће звучало. Извесни Фејдо (не онај по Буби познати, већ његов отац) објавио је у доба кад и Флобер Госпођу Бовари роман са истоветним основним заплетом: провинцијска женска прељуба. Фејдоов роман, у свом добу, најмање десетоструко је надмашио тираж Флоберовог прозног дела. На кратке стазе тај Фејдов роман однео је победу. Али чим ти данас за њега не знаш, било је нешто проблематично у литерарности тог дела.\nМожемо и овако да се играмо: постоје различите врсте литаратуре за различите врсте читалаца. Строго формално, оне ће неком давати привид да су истоврсне. (Неки злобник би рекао: "Ако смо се помирили с тим да немамо сви једнако слуха, мораћемо се помирити с тим да ни с књижевношћу ствари не стоје другачије.'')\nNeues aus der Nachbarschaft 08:54 01.06.2009\nOvde valjda prvo napraviti uslovnu razliku izmedju mainstream i pop knjizevnosti, uslovnu jer i ovde ima cesto preplitanja (e.g. Hornby). Tako recimo je Sheldon rado citan pisac pa nije deo americke mainstream knjizevnosti. Biti u glavnom toku znaci biti deo knjizevne scene i knjizevnih institucija, sto nije isto sto i biti bestseller knjizevnik/ica cije institucije su vise vezane za trziste. A biti deo mainstreama, kao sto pokazuje Brajovic na primerima, nije nesto staticno, to se menja u zavisnosti od pre svega knjizevne scene, odnosno uticajnih kriticara/ki, koja ce neki rad gurati ili ignorisati. Isto tako, mainstream knjizevnost, jos uvek, podrazumeva i isticanje autorstva sto u pop knjizevnosti nije posebno bitno. Tako su danas tekstovi koje pise Tucakovic jako popularni, ali je moja pretpostavka da 90% konzumenata istih nemaju pojma da je ona autorka, niti ih to i malo zanima.\ndragan7557 09:29 01.06.2009\nRe: Чини ми се...jok\nјер око сваког од споменутих савремених аутора постоје расправе и недоумице.\njer svi zajedno reflektuju aktuelnu situaciju jednog teško poremećenog "savremenog" društva koje sa savremenošću svetskog oblika nema skoro ništa zajedničko.\nSindrom beogradske palanke u svom svom sjaju samozadovoljstva, sveznanja i samodovoljnosti, caruje u svojoj samouobraženoj svetskoj uvaženosti, stalno podpirivanoj nekoj uobraženoj ulozi lidera Balkanskog poluostrva a bogami i ostatka sveta.\nNa drugoj strani izgubljenost u retardiranoj ratnoj prošlosti za koju Vladislav Stevanović reče: 13 nepotrebnih ratova od kojih je 9 izgubljeno, daje povod za konstataciju da ipak postoje poneki ljudi koji naziru istinu a čija kritika slabo dopire do uma raspojasane palanke "grada koji nikada ne spave Beograda" ???, potonule u svestranu demotivaiciju društva, kome je na prvom mestu novac a drugi reper kulture poznata svetska marka pa makar bila i obična kopije, koja što većim slovima na grudima ili leđima daje poruku više o tendenciji pripadnosti nosioca, nego o stvarnoj konformiranosti sa bilo kojim od ponuđenih stilova na svetskoj pijoci.\nStil života bez sadržaja, nije ni u stanju da proizvede ništa osim nedoumice i rasprave ni oko čega, dok konzumerizam pruža sjajnu zaštitu od bilo kakve vrste kulture, usmeravajući sve na ne baš dobro razumevan "stil" Nike, Reebok ili Armani stil života, bofl prodavan za skupe pare.\nNedoumica u društvu samom, kod svog produkta zvanog autor nije u stanju da proizvede ništa drugo osim sebe same, i ostaje da se vrti u beskonačnom apologetisanju i taksativnim nabrajanjima pro i kontra.\ndragan7557 10:33 01.06.2009\nStoga, umetnik nikada ne opisuje stvarnost, on je svesno menja.\nšto se iz priloženog jasno vidi.\nPrigli me, prigrli me, daj mi džemper tvoj…\nBezdušnici kidišu, hoće da me urnišu…\nangie01 10:42 01.06.2009\nevo umetnichki nadahnute promene refrena za pesmu beovizije, u zvisnosti od izvodjacha,\nNoćas na Veneri mesta su dva, za našu ljubav preostala.\nNoćas na Veneri senke se sve još zovu kao ti i ja\nNoćas na Veneri tragovi vreli tu gde smo jednom probali sve.\nZauvek na Veneri ljubav se meri srcima našim, al sad kasno je.\n(Refren za Natašu Bekvalac)\nTu je ful, ful, ful, ful oprema moja kada sa tobom ne govorim,\nTu je ful, ful, ful, ful jastuk za suze, bar njemu dušu da otvorim\nTu je ful, ful, ful, ful oprema moja, od nje se nikad ne odvajam\nmala pudrijera i ruž za usne, jer i kad gubim ja osvajam!\n(Refren za Anu Nikolić)\nProsto ne znam, koja je genijalnija verzija?!\nmiloradkakmar 21:00 31.05.2009\nusko gledanje na umetnost. Ukoliko je tvoje mišljenje isključivo proizvod polemike sa "Vjadlovim umetničkim manifestom", odnosno odgovori na njegovo poimanje umetnosti, moglo bi da se prihvati . Međutim, neprihvatljivo je odgovarati površnim poznavanjem , ako nije sarkazam u pitanju, prilika u umetnosti u Srbiji. Time ne kažem da su one sjajne, da se umetnost upražnjava na visokoj razini, da nije potrošačka, previše komercijalizovana...\nSložio bih se da je poezija najuzvišenija i nedovojivi je deo svake umetnosti, ali samo sa tim, ostalo je totalno pogrešna slika o poeziji kod nas.\nS obzirom da poeziju niko ne čita,\nČitam je JA. Krajnje je cinično, kada govoriš o umetnosti, Marinu Tucaković , ukoliko ne postoji skrivena namera, proglašavati najvećom pesnikinjom u Srbiji.\nPre svega ponuđeni tekst shavatam kao izazov za razmišljanje o stanju u umetnosti u Srbiji, a možda će i najavljeni nastavak doneti nešto jasnije i za mene prihvatljivije.\nBili Piton 21:26 31.05.2009\nRe: Svuci me po svakoj suzi tuci me\nZnaći Tucku za ministra kulture\ndragan7557 09:49 01.06.2009\nJok bre, Zoku Brunclik (odavno predloženu, tradicija)\nG r o f 21:41 31.05.2009\npre svega bi reč...\n. Vrhunska forma umetnosti je poezija.\nSlažem se ali ne zbog toga što sadrži u sebi sve ostale umetnosti već zbog toga što je proizvod čistog duha i kao takva je, na neki način, preduslov za sve ostale umetnosti.\nPoezija je vajanje misli i ta izvajana misao je nešto što moramo imati pre uzimanja boje, instrumenta, ili ko zna čega.\nZbog nepostojanja oslonca u materiji, za njeno doživljavanje potreban je veći unutarnji napor jer nema spoljašnjeg uticaja koji bi nas pogurao.\nNesposobni za napor, ćutimo dok tone.\nangie01 22:56 31.05.2009\nsam sigurna da je Duki ono za Marinu Tucakovic bacio kao masnu kosku za glodanje u beskonachno i nazad-ono isforsirana provokacija po svaku cenu, kako bi se razvila rasprava- jer ko bi normalan pristao na tu kvalifikaciju,\nne mogu da odolim da postavim ilustraciju dotichnog naboljeg kavliteta-priznajem, veliki izbor, al se odluchih za :\nOvo je put za neke *hrabrije\nA moje srce je pile, drhti od straha kada grmi,\nnesto ko svila na kaldrmi\nA moje srce je pile, pokislo, zuto i malo,\nNije da nije ti bio ni blizu niti ce ko'\nAl' nestignes nigdje kada te slome i sruse ti sve\nLeti dalje sam, dole negledaj, ne\n-nadam se da ste uzivali u najsveobuhvatnijem umetnichkom efektu ever.\nDušan Maljković 23:28 31.05.2009\nVidim da poznajete Marinin opus, da ste čak i birali posebno pesmu za moj blog. Hvala na trudu.\nNe cenite talenat jedne Barcare Cartland? Pokušajte da izdiktirate jedan roman "iz glave" -- a ne 800, koliko je ona izvela. Videćete da to niej lako. I da je rad za poštovanje.\nSlično je sa Marinom. Koliko je puta uspela da izvrti istu temu i da uvek bude uspešna i popularna -- to je poseban talenat.\nUostalom, nema ničeg banalnijeg do tvrditi banalnost nećega bez argumenata. Slažete se?\nlepo ugosti i zadovolji me\nHej, moja dusice, ostavi lutkice\nkoje te jure i stalno ti dosadjuju\nkupi mi haljine, srebrne lancice\ncrvene maline i kartu do Amerike\nznamo se skoro vec deset dana\ndaj mi svoj auto i kljuc od stana\nHej na sveze mleko mirise dan\nptice pevaju na sav glas\njutro njise vetar, dodirni mi kolena\nto bih bas volela\nHej plavo nebo zuri u stan\nzuti leptir mazi moj vrat\nMeni inače njen najdraži tekst. Pored Cecine "Kukavice", koja me uvek gane, ako je to ona pisala (doduše tu je bitna i cecina interpretacija, taj njen mazohistički dert u poluraspuklom glasu).\nloader 23:47 31.05.2009\nAko je to ... ....., ..., onda Džoniju Štuliću treba dati Nobelovu nagradu za književnost povodom tekstova na albumu Filigrantski pločnici :)\nBebaOdLonchara 00:28 01.06.2009\npa vi niste sasvim ni sigurni da li je marina pisala text za Kukavicu ili ne, a sudite o njoj? ovo je, ipak, koska, a?\nvidim da cemo marinu tucakovic proglasiti srpskim endijem vorholom\nkad pominjete talenat, koji marina neosporno ima, on moze biti i uludo utrosen, na gluposti. marinina najveca inspiracija, po autoricinom priznanju, su latino-americke serije.\nuostalom, ona je textopisac, pise textove za vec uradjene muzike, ili za muzike koje ce tek biti napisane. vodi racuna i o tome ko ce da peva, kako peva, koji je imidz pevaca/pevacice...to se u zargonu zove - tezga.\ntoliko o marininoj genijalnosti.\nDušan Maljković 00:36 01.06.2009\nNe, nego srpskom Barbarom Cartland.\nA mislite da tezga ne može biti genijlna? Ne vidim zašto.\nBebaOdLonchara 00:38 01.06.2009\nmoze, da li je dalje samo - tezga. u tome je razlika.\nJJ Beba 00:38 01.06.2009\njeste...mnogo buza je potrebno za te stihove\nDušan Maljković 00:41 01.06.2009\nNešto vas žulja ta Marinina tezga -- da nije zbog honorara?\nBebaOdLonchara 00:44 01.06.2009\nangie01 00:46 01.06.2009\nda ste čak i birali posebno pesmu za moj blog.\nbirala Duki, nego shta,...opevana tuga za ratnim zlochincem, sa sve suzama koje gravitiraju ka njegovoj vecnoj kuci- pa je l moglo bolje?\nangie01 01:11 01.06.2009\nda nije zbog honorara?\nkaze za jedan umetnichki nadah-7/8 kila eurona, pa ti sad vidi kvando kosta najboljsha!\nBebaOdLonchara 01:27 01.06.2009\npa kao i njena najboljša korisnica. neće niti jednu Novu bez sto' tisućica. umEtnos' je to, Angie.\nSrđan Mitrović 08:14 01.06.2009\nma marina tucaković je srpska marina abramović\ndragan7557 09:54 01.06.2009\ndragan7557 10:07 01.06.2009\nVala isti "revolucionarn stil i umetničku lepotu " imaju a razlika u kvalitetu nema. Dva retardirana blizanca novije demontaže kulture jedno svecko a drugo lokalno ili akt lokalno, prodaj globalno.\nKoja je razlika između tvrdnje f. Coca Cola da je izmislila Crvenog Deda Mraza i stare Pesme(?)\nPršti, pršti bela staza j..u deda Mraza\nI jedno i drugo "kulturni biser" a........\nBebaOdLonchara 20:38 01.06.2009\nloader 23:26 31.05.2009\nLepota održava svet\nG. Maljkoviću, odličan, odličan post. Bez obzira na neke tvrdnje koje možda baš i ne stoje i bez obzira na to što je kratak (jer tema zahteva hiljade stranica), on dohvata neka "kritična mesta" odnosa prema umetnosti i sasvim dovoljno motiviše da se razmišlja, pre svega, o stanju u kome se konzument umetnosti danas nalazi, a to stanje pre svega odlikuje, čini mi se, uvežbanost, i to uvežbanost koja ide u dva pravca, jedna koja umetnički akt unapred odbacuje kao svojevrsnu iracionalnost i gubljenje vremena, i druga koja umetničke forme unapred i sa automatizovanom, "kulturoljubiteljskom" dragošću prihvata, što će reći da i jedno, i drugo, svejedno, ne dopiru do nektara umetnosti, odnosno do umetnosti.\ndragan7557 10:11 01.06.2009\nG. Maljkoviću, odličan, odličan post. Bez obzira na neke tvrdnje koje možda baš i ne stoje i bez obzira na to što je kratak (jer tema zahteva hiljade stranica)\nAlo bre, čemu skromnost?, piši trilioni ili decilioni, nije ovo 'artija pa da štediš.\nr0811n 23:30 31.05.2009\nUmetnik nije ni moralan, ni nemoralan, ali je uvek ETIČAN.\nPo svojoj prirodi umetnost (i umentnik) je jednostavno indiferentna glede moralnih normi.\nTo istina otvara problem ali iskljucivo vezan za provincijske sisteme vrednosti.\nloader 23:36 31.05.2009\nPitanje moralnosti u umetnosti uvek je skoro promašena tema.\nEm to nije "predmet interesovanja" umetnosti, em je veoma teško precizirati na koji moral se misli. Tako se dođe do rasprava koje obavezno idu van onoga zbog čega umetnost jeste umetnost.\nJJ Beba 23:41 31.05.2009\non žaoku sprema...\nda se ne lažemo, žaoka se dopada maljkoviću\nSparno veče, sparno veče… Komaraca roj…\nTek se usne dotakle, prekide se spoj…\nBrani me, brani, napao me roj…\nSakrij me, sakrij u zagrljaj tvoj…\nBrani me, brani, dušman duše nema…\nSakrij me, sakrij, o žaoku sprema…\nKrv mi slatka, krv mi slatka…\nOte’ mi se krik…\nNegde iznad kolena skočio mi plik\nGola leđa, gola leđa…\nNapao me roj…\nSakrij me, sakrij, o žaoku sprema\nni lu rid ne bi tako\nangie01 23:52 31.05.2009\nRe: on žaoku sprema...\nshta i ti si upoznata s opusom?\nmimi09 00:27 01.06.2009\nladies, stvarno znate svasta\nJJ Beba 00:29 01.06.2009\npa naravski...ja pratim muziku, poeziju...\nNajznačajnija pesnikinja u Srbiji je Marina Tucaković. Njen poetski izraz, posredovan popularnom muzikom, jeste neuporediv po svom domašaju i uticaju. Ona je neosporno fascinantnim talentom da iznova i iznova pronađe novu formu istom sadržaju ljubavne tragikomedije zasnovala najsnažniju poetsku paradigmu u Srbiji, ono što publika od poezije očekuje i dobija, kao svojevrsnu kaznu. Kaznu koja ne kažnjava jer nije ni prepoznata kao kazna.\ni pošto je to već tako , normalno je da sam upoznata sa opusom:\n"Pala sam, u zoru pala, ostala je mrlja mala"\nBili Piton 00:32 01.06.2009\nSvi smo mi Marina\nBebaOdLonchara 00:32 01.06.2009\ngde si je iskopala?! pa zar ne vidis tu genijalnost?! cist endi vorhol!\nangie01 00:41 01.06.2009\nangie01 00:42 01.06.2009\nangie01 00:43 01.06.2009\nangie01shta i ti si upoznata s opusom?Svi smo mi Marina\nBilly sreCHo, svi smo mi POMALO Marina!\nBebaOdLonchara 00:47 01.06.2009\nJJ Beba 00:55 01.06.2009\nkako bre da ne vidim...\nvorhol, lu rid, Niko i ostali su mala deca...\ntone buza & belog je potrebno za tu inspiraciju\nevo još malo te genijalne poezije\numetnica Goga Sekulić gaćice\ni umetnica Olja Karleuša brushalter\nkolko da kompletira\nJJ Beba 00:56 01.06.2009\nBebaOdLonchara 01:05 01.06.2009\numetnica Olja Karleuša\nto je ona ista VIP BB zvezda od pre par godina?\npesma je za nobela\nJJ Beba 01:06 01.06.2009\nma neka laju ti mali kerovi\nBebaOdLonchara 01:19 01.06.2009\npedja tomic?! dzebotebog! pa ja nisam....pa gde ja zivim?!\nps. bebo, iskreno, da li ti mozda trenutno pises Antologiju srpskog šunda, pa si verzirana?\nJJ Beba 01:53 01.06.2009\npratim, gledam, posmatram.......treš je oko nas\nmaljković misli da je to subvezivno.... voli karleuše, tucakovićke, cece..\nS Marininom poezijom leže, šapuće je nežno njemu na uho:\nReci cu ti nesto sasvim licno\nnisi nikad čuo ništa tome slično\nreći ću ti slatke reči te\notkačene i bezobrazne\nJer mi smo ista generacija\ni pesma nam je inspiracija\niste želje, ista nacija\nto je dobra kombinacija\nBas me briga da li imaš love\nja zbog love ne prodajem snove\ni dal' možda imaš curu drugu\nispala je već u prvom krugu\nZavedi me, povedi me\nodvedi me da ludujem\nIznad grada veče pada\ntvoje usne čokolada\ni sve što mi radiš sada\nsve mi se bas dopada\nmomak njegve generacije, i nacije zapali pljugu, pogleda ga zaljubljeno....\nsinergija92 02:08 01.06.2009\nKada je o shundu rech...BeboOdLonchara, imas li, mozda, ideju kako bi se odabrao onaj ko bi procenjivao sta je shund, a sta ne? Ili, da, mozda, preneses neko strano iskustvo, praksu...interesantno je to...\nBebaOdLonchara 02:36 01.06.2009\npa tesko je dati odgovor ko bi odredjivao sta je sund, a sta nije.\nako bi uzeli npr. nekog od magova zabavne muzike (sta god to sve podrazumevalo) kao batu kovaca, a na osnovu ranih radova+muzicko obrazovanje, ne bi mogli da zatvorimo oci na njegove kasne radove...ako uzmemo akademike, oni bi sve ono sto oni ne rade, oporezovali. to takodje nije ok. to jeste tesko odrediti i ne, ne znam kako to rade u drugim zemljama, ali znam da postoji. uostalom, najlakse je analizirati tudje uspesne primere i probati primeniti na nasu sredinu, da se ima volja.\nnegde sam procitala da smo mi imali taj porez ali da ga sad ili nemamo vise, ili se neprimenjuje (kao sto se retko koji zakon vezan za kulturu, umetnost, zastitu autorskih prava...u nas, primenjuje... )\nsamo znam da se kod britanaca kultura (ako se ne varam, a imamo ovde sigurno neke medjunarodne pravnike&ekonomske strucnjake, da potvrde ili opovrgnu) finansira iz tog poreza na šund i kič, i od poreza na igre na srecu.\nkad bi to bilo kod nas, ja bih pisala 5 opera godisnje, kao porudzbine\ndragan7557 10:52 01.06.2009\nOđe nedostaaje američka Umetnica Paris Hilton kao primer kulture, umetnosti i "raskošne" Globalne Veličine koja navedene gaće i brushaltere odbaci kao odvratni deo provincije.\ndragan7557 11:40 01.06.2009\nOna je neosporno fascinantnim talentom da iznova i iznova pronađe novu formu istom sadržaju\nNravno isto važi i za pneumatske čekiće koji lupaju uvek po gvožđu i stvaraju nove forme istog sadržaja u ovom slučaju gvožđa. Primenjen talent Čekića.\nDoctor Wu 23:31 01.06.2009\nPa ovo bi moglo da prođe i kao LDP himna.\nMislim ono kad se uhvate za ručice i pevaju.\nangie01 01:06 01.06.2009\na sad bezzajebavanja,\nda napishesh esej za ove umetnichke emisije leekish na pinku, shto idu nedeljom.\nja se pre nevidjeno nervirala, nisam mogla tom brzinom da promenim kanal, kada naidje zagadjenje, a sad, valjda shto sam tolike godine apstinirala na ovakvkvih ataka na razum, skroz sam se preshaltovala na uzivanciju-mejkemimile.\nprvo, toliko savrshenog kicha, neprevazidjeno, voditeljka neshto pishti, kreshti u nekom stajlingu jeftinog stejdz sa sve loknama ukrucenim s kilo laka, a ne kaze nishta-kad izbacish zareze i uzimanje vazduha-ostane prazno, gramatika, katastrofalna, smisao rechenice je tipa, jao, naravno, divno, bla, bla,...a tek gosti, neka bedevija- martasavic, verujem da na ibarskoj ima autentichnijih, pa sve mashe ruchicama- pokazujuci shta se deshava u pesmi sumnjivog sadrzaja- i josh dovela malo dete da maltretira zurlama, pa majagojkovic, odgovara s kime je od poznatih sve plesala, kaze, s cholom, bregom, georgijevim- a sve prisutne dame-aaaaaah,..pa neka prangija gogasekuli, izvinjava se publici hsto joj se od sedenja izguzvala haljina i upravo ide na ibicu da snimi novi spot za neki kriminal koji falshira i na plej bek, a zadivljano je gleda zadrigli halidmuslimovic sa sve chuperkom,..pa brankasovrlic u neverovatno sharenom izdanju, nepromenjenog blajha i pijachnog karmina, pa oni gimanastichati-trik fx, ili tako nekako,...e extra-bez i jedne greshke, samo se opustish i mislish kako se oni pajtonovci pomushe za neku zabavu, a ovde brate teche,..mimi, snimi znanje.\nmimi09 01:18 01.06.2009\nvidla sam na kratko, samo Gojkovicku, posle morala da idem. mislim da tu nema spasa. vise i ne postoji ironijska distanca prema celoj stvari, to se prihvata kao normalno.\nBebaOdLonchara 01:23 01.06.2009\nRe: E, Duki,\nsta, ziva&zdrava? peva?! timenezezas!\nsinergija92 01:33 01.06.2009\nZnas kako to ide Angie....prvo se neki casopis potrudi da dodeljuje neke npr. nagrade za ekonomistu godine (il' pesnika, svejedno), potom kada se probiju da su respektabilni itd. itd. onda ovi sto zele da dobiju nagradu jednostavno plate e da bi ih "proglasili" za ekonomistu godine....Vrlo slicno je i sa ovakvim emisijama na komercijalnim televizijama, mislis da slucajno bivaju pozivani neki mediokriteti u emisiju? Ma neee...TV-a je chudesan medijum...mora da se plati da bi se slikalo tamo....u tom grmu lezi zec....stoga, opusti se i uzivaj u onome sto ti se dopada...\ndragan7557 10:55 01.06.2009\n"proglasili" za ekonomistu godine.\nVala može i za najboljeg Ministera, kol'ko para tol'ko muzike.\nlutherblisset 01:36 01.06.2009\nSlažem se sa glavnim stavkama ovog teksta. Iako se ne slažem sa svim postulatima na kojima je zasnovan (onim vezanim za određenje umetnosti), smatram da dobro opisuje stanje i mapira paradokse savremene srpske umetnosti. Kritiku savremene književnosti bi trebalo proširiti i na film, pošto se tu dosta stvari preklapa.\ndragan17 07:47 01.06.2009\ncetres njih na pesnika! zlikovci\nA u kojoj ste umetnosti neshvaceni? Reklo bi se u prozi po tekstu.\njovana_papan 09:39 01.06.2009\nOcigledno, niste smeli da pomenete umetnost i one koji pisu za razne Cece u istom kontekstu, vidite kako su se svi uzbudili, izazvaste pravu moralnu paniku\nNeues aus der Nachbarschaft 10:01 01.06.2009\nPovezivanje popularne i 'visoke' kulture svoj vrhunac dozivelo je u cultural studies kao reakcija na Adornova i druga slicna modernisticka shvatanja umetnosti, gde se pod kulturom shvatalo samo ono sto je 'visoka' kultura a sve ostalo je odbacivano kao manje vredno. Znaci, to je nastalo kao reakcija na prilaz kulturi sa stanovista vrednovanja. Novi pristup je, zatim, izbacio iz svog repertoara kategoriju vrednovanja i koncentrisao se na kulturu kao diskurzivnu praksu. U prvi plan su tako stavljene ideje i koncepti koji su postali deo kulturnog fundusa, ali je tu jako bitno mesto dato pitanjima odakle dolaze te ideje, ko ih proizvodi, koje institucije ih podrzavaju, etc. Tu je i pitanje poetike ostalo u drugom planu. I sad, ti gore kazes da je Marina Tucaković "najznačajnija pesnikinja u Srbiji" a pre toga kazes da je poezija "vrhunska forma umetnosti" i govoris o nekim opstim kriterijumima koji se uzimaju u obzir kada se govori o umetnosti. Iz toga zakljucujem da tebe ne zanimaju pitanja koja su pokrenuli kulturalni teoreticari nego umetnost kao takva u nekom bezvazdusnom prostoru gde je pitanje vrednovanja bitan kriterijum. E tu vidim glavni propust tvog ProtoTractatusa. Jer, Tucakovic jeste pisala gomilu tekstova u nekoj poetskoj formi i one su prilicno popularne, ali to jos uvek ne znaci da je ona "najznacajnija pesnikinja u Srbiji" danas. Jer kad ovako kazes ja mislim u danasnjoj srpskoj poeziji uopste. To sto ona pise tekstove pesama koje su rado slusane, kao prvo, jos uvek ne znaci da je ona uopste pesnikinja. Poezija je drustvena institucija i ona, mada je bliska slikarstvu (poetske slike, viezuelizacija), muzici (ritam, tonalnost), teatru (performativnost) ipak jos uvek predstavlja zasebnu umetnost. I kao takva, kako je mi danas generalno shvatamo, jos uvek podrazumeva citalastvo i autorstvo. Koliko knjiga poezije ima objavljeno M. Tucakovic? Koliko fans koji slusaju Cecu i ostale znaju da je ona autorka reci tih pesama? Njeni tekstovi su popularni ne zbog njenog narocitog talenta, kao sto kazes, nego zbog toga ko ih izvodi i zbog muzike u koju su uklopljeni. Bilo bi lepo da se vidi kolika bi njena popularnost bila kada bi se te pesme pojavljivale samo u stampanom obliku. Cak i sada kada bi ih stampala mislim da tiraz tih pesmarica ne bi bio narocit. Zasto? Jer ona nema citalacku publiku. Naravno da postoji i usmena poezija, ali to opet nije ovo sto pise M. Tucakovic radi. Kao drugo, i ako uzmemo da je popularna pesnikinja to jos uvek ne znaci da je 'najznacajnija pesnikinja u Srbiji'. Tekstovi njenih pesama se sigurno vise izvode nego, recimo, pesme Dubravke Djuric, ali je to jos uvek ograniceno polje popularne kulture. Znaci, kad se govori o M. Tucakovic moze se govoriti u najboljem slucaju o granicnom podrucju poezije koja pripada popularnoj kulturi. I ona je u tom konketstu neosporno vrlo uspesna i popularna. Ali da bi postala 'najznacajnija pesnikinja u Srbiji' ona mora kao takva da bude prepoznata od strane institucija. Sto ne znaci da jednom nece biti, ali danas jos uvek nije.\nDa nije bilo institucija kao sto su Pink, Skandal, raznih menadzera, poznatih likova koji su izvodili te pesme i muzike tesko da bi njen talenat prozveo to sto jeste.\nOna je neosporno fascinantnim talentom da iznova i iznova pronađe novu formu istom sadržaju ljubavne tragikomedije zasnovala najsnažniju poetsku paradigmu u Srbiji, ono što publika od poezije očekuje i dobija, kao svojevrsnu kaznu. Kaznu koja ne kažnjava jer nije ni prepoznata kao kazna.\nOvde jedan komentar i jedno pitanje. Ova poetska paradigma je vladajuca u jednom specificnom kontekstu, a to je kontekst popularne kulture zasnovane na mesavini folka i popa. U drugim kontekstima to ne vazi. Uzmimo samo kontekst domace rock scene, ma sta ona bila. Tu je njen uticaj prilicno ogranicen. Ili poeziju nadgrobnih natpisa, nema je ni tu, tamo je nesto drugo vladajuca poetska paradigma. A oba poslednja primera su deo popularne kulture. Kakvo je ovo tumacenje da publika od poezije ocekuje kaznu? I koju vrstu kazne? Za usi, za srce, stomak...?\ndragan7557 11:16 01.06.2009\nRe: Čovek kao urbani divljak\nPovezivanje popularne i 'visoke' kulture svoj vrhunac dozivelo je u cultural studies kao reakcija na Adornova\nA, ne dodade i primenu u praksi gazda Adornove mudrosti i njegove štanc mašine Visokih umt. dostignuća ili proizvedene umetnike: Bitls, Dilan i ostali, "umetnost" Tavistok arhitekture za instrumentalizovanje društva gde je osobito muzika predstavljena i promovisana kao "vitamini rada" a working class hero is somthig to be, kao kontra tera suze na oči i povećava produktivnost baš kao i Lili Marlen, jedno u ratu koji se ne naziva UBIJANJE već uništenje neprijateljske zive sile, dok u drugoj verziji produktivnost ne naznačava viši stepen raubovanja čoveka kao ličnosti fizičke i psihičke a Audio vitimini Sv. Adorna leče od svakog umora terapijom đuskanja, pevušenja i drugih placebo terapija.\njasnaz 10:49 01.06.2009\nPredrag Brajovic 15:12 01.06.2009\nПоезија без рима: Милена Марковић\nЈа сам патила због изобиља\nУ туђим градовима\nПо туђим улицама људи\nНису чули за тебе\nЈа сам те читала испод клупе\nИ читале су моје другарице\nНе знам шта је било са њима\nПо туђим градовима\nПо туђим улицама\nЈа сам у граду који се смањио\nИ свет се исто смањио\nЈа сам добила сада главу\nНе знам шта са главом мушком\nДа радим сем да је ставим\nТешка је за крило\nИСТОРИЈА, СОК, САЛАМА\nГледа ме споменик и пита ме\nДа ли се сећам\nГледа ме гроб неки и пита ме\nДа ли га жалим\nГраде га граде поново\nСа скеле падне сиромашак\nЖалим га са пола кила леба\nСоком што је пола попио\nЖалим за соком\nЖалим за саламом\nЖалим за женом што га чека\nЖалим за собом што све то\nА имам паре у џепу\nИ не знам одакле сам\nОд курјака и медведа\nОд оних што су на скели\nБили па пали\nИма људи као ти\nЖале за спомеником\nЈа ето жалим за\njasnaz 16:16 01.06.2009\nПоезија без рима: Милена Марковић. Jer\nmnogo je čupavo\nkad Istina ima teranje.\nfilm je završen\nmnogo mi je bilo lepo dok je trajao\nne zbog filma, bio je užasan\nnego zbog sranja koje me čeka ispred\nzbog studenata koji raspravljaju\ngostiju festivala koji bi nešto da opale\njedino volim baba seru\nkoja ima divnu plavokosu unuku\nmislim da ide na balet.\nG r o f 21:04 01.06.2009\nJebeš dubokoumne razgovore o umetnosti koji se svedu poeziju Marine Tucakovic...Zaključih...Bez po muke...


Ovde vam prikazujemo neke od najboljih primera srpske tradicionalne arhitekture, koje možete videti u Beogradu.\nMonumentalna petokupolna crkva, smeštena u centralnom beogradskom parku, Tašmajdan, građena je od 1931. do 1939, u srpsko-vizantijskom stilu, po uzoru na manastir Gračanica, koji se nalazi na jugu Srbije, na Kosovu i Metohiji (podigao srpski kralj Milutin 1321. godine) . (opširniji članak možete pročitati na engleskom jeziku)\nJedna od najstarijih kuća u Beogradu je Manakova kuća. Nalazi se u istorijskoj četvrti Savamala. Izgrađena je 1830. godine u duhu srpske tradicionalne seoske arhitekture (tzv. balkanski profani stil). Sada je deo Etnografskog muzeja. (read more)\nOva palata, smeštena na jednom od centralnih beogradskih trgova, na Terazijama, sagrađena je 1938. godine u modernoj verziji srpsko-vizantijskog stila. (read more)\nStari DIF (Kuća Sokolskog društva "Beograd matica")\nKuća glavnog beogradskog Sokolskog društva, "Beograd matica“ (organizacija za fizičko vaspitanje u duhu panslavizma), danas je poznata kao „Stari DIF“ ili „Gradski centar za fizičku kulturu".\nArhitektura: srpsko-vizantijski stil\nAdresa: Deligradska, 27, Savski venac\nOvde se nalaze sedišta mnogih gradskih sportskih saveza, kao i fitnes centri, ambulanta za sportsku medicinu, sale za fudbal, košarku, rukomet i odbojku, kao i zatvoreni bazen. Napolju se nalaze tereni za tenis i mali fudbal, ali i klizalište tokom zime. Zgrada ima sedam ulaza - glavni sa prednje strane, i po dva na svakoj od tri bočne strane. Ideja je bila da cela zgrada podseća na jednu od sokolskih atletskih vežbi.\nOvo zdanje (ugaona zgrada) izgrađeno je kao sedište prvog telefonske centrale u Srbiji. I dalje ga koristi „Telekom Srbija“, koji je nacionalni telekomunikacioni operater.\nGodina izgradnje: 1908.\nArhitektura: srpsko-vizantijski stil sa jakim uticajem akademizma\nLocation: Kosovska 47 (Palmotićeva 2), Stari grad\nUprkos činjenici da je projektovanaa u tradicionalnom srpskom nacionalnom stilu arhitekture, na ulaza iz Palmotićeve ulice možemo videti dva grba sa srpskim, hrvatskim i slovenačkim oznakama. Ovaj deo zgrade dograđen je kasnije, posle Velikog rata (Prvog svetskog rata) i stvaranja Kraljevine Srba, Hrvata i Slovenaca, ali je izgrađen na isti način i sa istom namenom, čineći objedinjeni funkcionalni kompleks sa originalnom strukturom. Ovi grbovi su postavljeni simbolično, kako bi se naglasila vizija kralja Aleksandra o uniji Južnih Slovena. Ali kao što je to bio slučaj i sa politikom, ovo nije ispalo baš zgodno rešenje ni u vizuelnom smislu.\nDom Vukove zadužbine je izgrađen 1871. godine kao sedište Ministarstva prosvete Kraljevine Srbije i kasnije Kraljevine Jugoslavije. Dizajniran je u srpsko-vizantijskom stilu arhitekture.\nJedna od najstarijih i najreprezentativnijih građevina u Beogradu, Kapetan Mišino zdanje, sagrađena je 1863. u srpsko-vizantijskom stilu, sa gotičkim i renesansnim elementima. Nalazi se na Studentskom trgu i u njoj je sedište Beogradskog univerziteta. (read more)\nZgrada stare Trgovačke akademije\nPrvobitno izgrađena kao Trgovačka akademija, 1926. godine, u ovoj zgradi, dizajniranoj u srpsko-vizantijskom arhitektonskom stilu, danas se nalazi Pravno-birotehnička škola.\nZgrada Patrijaršije, vrhovnog tela Srpske pravoslavne crkve, monumentalna je građevina, smeštena u verovatno najlepšem delu Beograda, na Kosančićevom vencu. Okrenuta je ka Sabornoj crkvi Svetog Mihaila, nadomak Beogradske tvrđave, pored Konaka kneginje Ljubice, na početku Ulice kralja Petra. Zgrada je završena 1935. godine, u srpsko-vizantijskom arhitektonskom stilu. (read more)\nKonak kneginje Ljubice je zdanje od izuzetnog značaja. Knez Miloš sagradio ga je za svoju porodicu nakon proglašenja Hatišerifa 1830. godine, kojim je Srbiji dodeljena autonomija. Dizajniran je po uzoru na balkansku profanu arhitekturu, koju neki naučnici nazvaju i orijentalnom.\nVaznesenjska crkva („Crkva Vaznesenja Gospodnjeg“) sagrađena je 1862. godine, za vreme vladavine kneza Mihaila Obrenovića. To je petokupolna crkva sa odvojenim zvonikom. Dizajnirana je prema manastiru Ravanica (1377), koji se nalazi u centralnoj Srbiji i koji je izveden u stilu moravske škole, krajnjeg perioda srpske srednjovekovne umetnosti. Vaznesenjska crkva je, doduše, malo modernizovana, u duhu romantizma 19. veka.\nOva zgrada je izgrađena 1929. godine za potrebe Druge ženske gimnazije, ali se od 1956. godine u njenim prostorijama nalazi Elektrotehnička škola „Nikola Tesla“. Ovo je jedan od monumentalnih primera srpsko-vizantijskog stila arhitekture u Beogradu.\nDom učenika "Jelica Milovanović"\nJedna od prvih zgrada u Krunskoj ulici, na br. 8, jeste „Dom učenika“, izgrađen 1912. godine. Predstavlja lep primer srpsko-vizantijskog stila arhitekture, pa će vam odmah upasti u oči.\nOva zgrada je sagrađena 1927. godine i nalazi se u ulici Kralja Milana, u blizini Andrićevog venca i Novog dvora (danas Predsedništva). Gornji spratovi su dizajnirani u srpsko-vizantijskom stilu.\nOva divna građevina iz 1914. godine nalazi se na Cvetnom trgu i predstavlja jednu od najzanimljivijih primera srpsko-vizantijskog stila arhitekture, pomešanog sa elementima secesije na fasadi.\nSrpski pravoslavni manastir "Vavedenje Presvete Bogorodice" jedini je kompleks takve vrste u gradskom području Beograda. Kompleks je izgrađen 1936. godine. Inspiracija za ovaj projekat bio je stil starih srpskih srednjovekovnih manastira. (read more)\nNajstarija kafana u Beogradu i jedno od najstarijih zdanja (izgrađeno 1823. godine) nalazi se u divnom okruženju Saborne crkve Svetog Mihaila, zgrade Patrijaršije, Konaka kneginje Ljubice i Ulice kralja Petra. Predstavlja jedan od retkih preostalih primeraka balkanske profane arhitekture.\nCrkva Svetog Aleksandra Nevskog građena je između 1912. i 1929. godine. Gradnja je prekinuta zbog Velikog rata (Prvi svetski rat). Dizajnirana je u stilu moravske škole, krajnjeg perioda srpske srednjovekovne umetnosti, poput Vaznesenjske crkve. Unutra je bogato ukrašena, pa je svakako vredi posetiti. (read more)\nU ovoj samostojećoj jednospratnoj kući smeštena je dragocena kolekcija stvari i dokumenata dva najveća srpska prosvetitelja, Vuka Karadžića (koji se smatra ocem srpskog jezika) i Dositeja Obradovića (prosvetitelja i prvog ministra prosvete). Izgrađena je između 1739. i 1789. godine u duhu balkanske profane arhitekture.\nZgrada u Krunskoj br. 10\nPored Doma učenika, u Krunskoj ulici, nalazi se još jedan lep primer srpsko-vizantijske arhitekture, ali ovog puta u modernoj verziji, slično Igumanovoj palati na Terazijama.\nKatjin Beograd\t(298)\nSadrin Beograd\t(326)\nTomas iz Irske: očaran Hramom Svetog Save\t(369)\nIvanin Beograd\t(561)\nMašin Beograd\t(317)


Rusija upozorila Hrvatsku nakon izjava ministra vanjskih poslova -\nRusija upozorila Hrvatsku nakon izjava ministra vanjskih poslova\nMinistar vanjskih poslova Hrvatske Gordan Grlić Radman je prošle srijede za Hrvatski radio rekao da je Vladimir Putin počinio ratne zločine i izrazio nadu da “ruski autokratski režim” neće trajati vječno\nRusija je uputila snažan prosvjed Hrvatskoj “zbog uvredljivih i neutemeljenih optužbi” hrvatskog ministra vanjskih poslova Gordana Grlića Radmana na račun predsjednika Rusije Vladimira Putina, saopćeno je iz ruske ambasade u Zagrebu..\nMinistar je Putina opisao kao ratnog zločinca, a ruska strana upozorila je Zagreb na negativne posljedice, prenosi AA.\nGrlić Radman je prošle srijede za Hrvatski radio rekao da je Putin počinio ratne zločine i izrazio nadu da “ruski autokratski režim” neće trajati vječno.\n“Ovakvim neodgovornim ponašanjem narušava se tkivo bilateralnih rusko-hrvatskih odnosa koji ove godine obilježavaju 30 godina”, poručuju iz ruske ambasade u Zagrebu na ministrove izjave te dodaju:\n“Uvredljivi jezik i neutemeljene optužbe na račun predsjednika Ruske Federacije apsolutno su neprihvatljivi.”\nRusija također smatra neprihvatljivim da je Grlić Radman rusku Vladu nazvao “režimom” i javno poželio da ona ne ostane dugo na vlasti.\nRuska strana stoga je “Zagrebu uputila snažan protest” i službeno ga pozvala da ne izaziva negativne posljedice na međudržavne odnose Rusije i Hrvatske.\n“Također smatramo potrebnim pridržavati se općeprihvaćenih pravila međunarodne komunikacije i diplomatskog bontona”, dodaju iz ambasade.\nNedavno se pričala druga priča: “Razgovarano je o promjeni Izbornog zakona u BiH za što sam dobio njihovu saglasnost”, govorio je Radmn Grlić nakon posjete Moskvi u januaru ove godine.\nPrevious Bez sakupljanja papira i čekanja - Federalna vlada pomogla obrtnike sa 60 miliona KM\nNext Bihać: Sve veći broj žena se odlučuje za pčelarstvo\nUspješni visočki privrednik Domu zdravlja uručio vrijednu donaciju – vozilo hitne pomoći\nZbog teške trenutne situacije izazvanih pandemijom virusa Covid19 i potreba svih nas, visočki privrednik Esad Semić i gradonačelnik Mirza Ganić danas su Hitnoj službi JU “Dom zdravlja” Visoko uručili moderno\nDžaferović na skupu podrške u Sarajevu: To je najmanje što mi u Bosni i Hercegovini možemo da učinimo za pravednu borbu Ukrajine\nPredsjedavajući Predsjedništva Bosne i Hercegovine Šefik Džaferović prisustvovao je danas u Sarajevu skupu podrške Ukrajini i poručio da je Bosna i Hercegovina bez obzira na sve unutrašnje otpore, ipak, stala