PRVA PRAVOSNAŽNA PRESUDA: Svi koji plaćaju kredit mogu da traže nazad 1% za obradu? (INFO) | DNEVNE\nPRVA PRAVOSNAŽNA PRESUDA: Svi koji plaćaju kredit mogu da traže nazad 1% za obradu? (INFO)\nBeograd — Apelacioni sud u Beogradu doneo je prvu pravosnažnu presudu po kojoj banka nema pravo da naplaćuje trošak obrade kredita, odnosno proviziju za obradu kredita.\n„Ovo je prva pravosnažna (konačna) presuda po tom osnovu doneta od strane Apelacionog suda u Beogradu. Pre toga su donete dve identične na Višem sudu u Somboru“, kaže predsednik Udruženja Dejan Gavrilović za B92.\nSud u presudi konstatuje da nije jasno na koje stvarne troškove se odnosi naplata ove provizije, ni da li ih stvarno ima, jer je banka sve svoje troškove morala već da ukalkuliše u kamatu, kao cenu prodatog novca, objašnjava on.\nDIJAGNOSTIKOVALI MU RAK PLUĆA: Glogovac optimista, prima terapiju, a oglasili su se i lekari\nDa je ovaj trošak fiktivan, a ne stvarni trošak, pokazuje poređenje dva kredita, jednog na iznos od 1.000 evra a drugi na iznos od 10.000 evra. Banka sa oba klijenta obavi isti posao realizacije kreditnog posla i na oba kredita naplati 1 odsto od odobrenog iznosa, što znači da na prvom zaradi 10 evra a na drugom 100 evra, za potpuno isti posao, kaže on.\nEMOTIVNA PORUKA NEDE UKRADEN: Volela je ovog muškarca, rodila mu dete, a evo zašto nije bila na njegovoj sahrani!


Standardi EU u socijalnoj politici u Srbiji\nEvropski pokret u Srbiji i Fakultet političkih nauka u saradnji sa Evropskim pokretom – Kraljevo organizuju debatu „Standardi EU u socijalnoj politici u Srbiji“, koja će se održati u četvrtak, 8. februara 2018, u prostorijama RARIS-a (Trg oslobođenja1, Zaječar), od 12 do 14 časova.\nSocijalna politika, a posebno socijalna zaštita i socijalna inkluzija, predstavljaju važne elemente projekta Evropske unije koji su prošle godine ugrađeni u tzv. Evropski stub socijalnih prava. On podrazumeva vrednosti jednakosti, solidarnosti, tolerancije i poštovanja ljudskih prava, prava na pristojan život i radne uslove, prava na adekvatnu socijalnu zaštitu i odgovarajuće obrazovanje, kao i prava na život u zdravoj i bezbednoj životnoj sredini.\nU Srbiji je u pripremi Program reformi politike zapošljavanja i socijalne politike (ESRP) za period 2018-2020, koji treba da predstavi rešenja za tržište rada i politiku zapošljavanja, ljudski kapital i politiku razvoja veština, kao i politiku socijalnog uključivanja i socijalne zaštite. Za reforme u ovim oblastima najviše je donirala Evropska unija, sa ukupnim iznosom od 213 miliona evra u periodu 2007-2013. iz IPA fondova.\nKakva rešenja su nam potrebna u Programu reformi ESRP, koliko smo daleko od njih i zašto, na debati će pokušati da objasne:\nProf. dr Ana Čekerevac, Fakultet političkih nauka Univerziteta u Beogradu,\nProf. dr Natalija Perišić, Fakultet političkih nauka Univerziteta u Beogradu,\nDr Jelena Tanasijević, Centar za porodični smeštaj i usvojenje, Beograd.\nDebata u Zaječaru deo je serije događaja koje Evropski pokret u Srbiji i Fakultet političkih nauka organizuju u ukupno 17 gradova Srbije, u saradnji sa Evropskim pokretom u Srbiji – Sremska Mitrovica i Evropskim pokretom u Srbiji – Kraljevo. Debate se održavaju u okviru projekta „Evropa za mene“ koji podržava Delegacija Evropske unije, sa idejom da se u javnosti pokrenu razgovori na teme značajne za Srbiju u procesu evropske integracije i građanima pruže proverene i korisne informacije.


Istorija Branković kule | Trebinje Live\nIstorija Branković kule\nTREBINJELIVE 30. 12. 2011. - 11:22h\nKula Branovića u Policama predstavlja jedan od starijih i malo poznatih spomenika naše prošlosti. Ima mišljenja da ova kula koja dominira područjem koje stanovnici i danas zovu Brankovina nije pripadala Brankovićima, već da je grčka ili turska.\nIpak s obzirom na istorijske podatke i postojanje Mladena rodonačelnika porodice Branković, koji je 1323. godine bio gospodar Trebinja, te njegova sina Branka, pobijaju se ove tvrdnje te se sa sigurnošću može reći da je kula Brankovića zaista pripadala Brankovićima.\nBrankovići su bili stara i ugledna porodica, koji su živjeli i radili u vrijeme najvećeg uspona Srpske države, u doba kralja Milutina i Stefana Dečanskog, te u vrijeme kralja i cara Dušana.\nBili su na istorijskoj pozornici od prve polovine XIV do prve polovine XVI vijeka.U muzeju u Sank Petersburgu se čuva pojas sa izvezenim imenom Branko i Lavom kao simbolom kuće Brankovića.\nDanas ovaj spomenik propada!!!


Beta 12. avgusta 2017. 16:05\nPredsednik spoljnopolitičkog komiteta ruskog parlamenta Leonid Slucki ocenio je danas komentare poljskog ministra spoljnih poslova o krivici Sovjetskog Saveza za izbijanje Drugog svetskog rata kao „krajnji stepen političkog cinizma i istorijske nepismenosti“, prenela je agencija Tass.\n„Takve akcije i iskazi su nečuveni i opasni jer otvoreno ohrabruju revizioniste i duhovne naslednike nacista“, rekao je Slucki novinarima.\nPrema njegovim rečima, poljski ministar Vitold Vaščikovski je „u cilju opravdavanja državne blasfemije i skrnavljenja sećanja sa borce protiv fašizma došao do krajnjeg stepena političkog cinizma i istorijske nepismenosti“.\n„Optuživanje SSSR-a za izbijanje Drugog svetskog rata paralelno sa nacističkom Nemačkom – to je još jedan gnusni pokušaj prekrajanja istorije, što je čest greh današnjih poljskih političara“, izjavio je Slucki.\nOn je rekao da „doprinos sovjetskog naroda pobedi nad braon kugom, oslobodjenju Evrope, pa samim tim i Poljske, od nje, ne može i ne sme biti predmet sumnje“.\n„Državna duma je već osudila poljski zakon o spomenicima vojnicima oslobodiocima. Zajedno sa nama je nastupio i izraelski Kneset. Nadam se da će i evropski parlamenti prihvatiti našu poziciju i da neće dozvoliti izrugivanje zajedničkom istorijskom sećanju“, dodao je Slucki.\nPoljski ministar spoljnih poslova Vitold Vaščikovski je juče izjavio da je „Sovjetski Savez mnogo doprineo početku Drugog svetskog rata“ jer je napao Poljsku malo pošto je to učinila Nemačka.\nU autobuskoj nesreći u Švajcarskoj jedna osoba poginula, 44 povredjene\nVašington post: Novi izveštaj o ruskoj kampanji…\nNovosti: Advokati pred Specsudom mahom eksperti za terorizam


TI NISI ČOVEK, TI SI GREŠKA! Delije OGORČENE na Gobeljića, pominju mu i 147\t302\nSKANDAL U MILANU: Grobari iz Ciriha i Beča došli na Zvezdinu utakmicu da 63\t431\nPONOVO NA OSTRVU\n06.11.2019. 07:52h 06.11.2019. 13:23h\nPosle dve decenije Crno-beli sutra (21.00) gostuju Mančesteru u četvrtom kolu Lige Evrope, a Kurir vas podseća kakvo je iskustvo Milošević stekao u Engleskoj\nPovratak na mesto uspeha - Savo Milošević ponovo u Engleskoj!\nPune tri sezone, od leta 1995. do leta 1998, legendarni golgeter nosio je dres Aston Vile. A danas - novopečeni trener će povesti Partizan u Mančester.\nMašinerija za novac\nCrno-beli sutra (21.00, RTS) gostuju Junajtedu u meču četvrtog kola Lige Evrope, a upravo na Old Trafordu Milošević je ostavio prvi utisak na slavnog Aleksa Fergusona. Skoro dve decenije kasnije legendarni menadžer postao je glavni krivac što je Savo sada trener.\nA da mu prija engleski fudbal, Milošević je pokazao delima - kao igrač i sada kao trener, ali i rečima koje je proletos istakao za BBC.\n- Premijer liga je mašinerija za pravljenje novca. Pre svega je ekonomski aspekt doveo do ovakve dominacije engleskih klubova - rekao je Savo.\nProslavljeni reprezentativac bio je jedan od igrača koji je prelaskom iz Partizana u Aston Vilu 1995. godine otvorio vrata Premijer lige fudbalerima sa prostora bivše Jugoslavije. I tada je englesko takmičenje bilo na visokom nivou, ali sada je, kaže Milošević, bez premca.\nSvi kasne za Engleskom\n- Cela Evropa u tom segmentu već ozbiljno kasni za Engleskom. Pogledajte samo novac od prava na TV prenose. Svaki klub u Premijer ligi dobije 100 miliona evra po tom osnovu - istakao je trener Partizana za BBC na srpskom.\nA koliko engleski klubovi napreduju, slikovito je objasnio Savo na primeru Mančester sitija, koji je osvojio prvenstvo, Kup i Liga kup Engleske prošle sezone.\n- U moje vreme Siti se nalazio između Čempionšipa i Premijer lige. A ove sezone je potpuno dominirao i ostvario najveći uspeh u istoriji kluba. Da ne podsećam da su letos finala Lige šampiona i Lige Evrope igrala četiri engleska kluba - podvukao je Milošević.\nIz igračkih dana SELEKTOR ENGLESKE PAMTI NOĆNE PROVODE SA MILOŠEVIĆEM\nDok je igrao u Aston Vili, Savo Milošević je delio svlačionicu s aktuelnim selektorom Engleske Garetom Sautgejtom. Često su bili i cimeri na gostovanjima. I ne samo to - Savo i Garet družili su se i van fudbala, zajedno s Markom Draperom (sva trojica na slici).\nANTOLOGIJA OSTAĆE ZABELEŽENO ZA SVA VREMENA Kako je Fergi ubedio Savu da postane trener\nPodsećanja radi, Savo se posle susreta s Aleksom Fergusonom odlučio na trenerski posao. Kako? Evo podsećanja:\n- Često sam govorio da nikada neću biti trener, ali to se promenilo kada sam radio u UEFA s najvećim trenerima u Evropi. Direktno sam analizirao 12 utakmica, a predsednik te komisije je ser Aleks Ferguson. Upravo je on govorio da bi trebalo da razmislim da budem trener. Tada, a to je bilo pre tri godine, doneo sam odluku da zaista budem trener - otkrio je nedavno Milošević.\nI nije pogrešio - Savo je već u debitantskoj trenerskoj karijeri seo na klupu Partizana. I ne samo to - uveo je klub u Ligu Evrope, pa i nadigrao Mančester u Beogradu. Miloševiću definitivno prijaju velike utakmice, sada kao treneru, pa i ranije kao igraču.\n(Kurir.rs / Goran Anđelković / Foto:Starsport©)\n(UŽIVO, VIDEO) CRNO-BELI VODE GOLOM NATHA IZ PENALA! Inđija - Partizan 0:1 5\nTI NISI ČOVEK, TI SI GREŠKA! Delije OGORČENE na Gobeljića, pominju mu i DEVOJKU! 147\t302


Polovni Prinoth poljoprivreda oglasi za prodaju - Mascus Srbija\nNalazite se ovde: Mascus Srbija > Poljoprivreda > Prinoth\nPolovna Prinoth poljoprivreda na prodaju\nOvde se nalazi lista oglasa u kategoriji polovnih Prinoth poljoprivreda mašina za prodaju. Možete sortirati polovne Prinoth poljoprivreda po ceni, godini proizvodnje ili zemlji. Koristite navigaciju na levoj strani da biste suzili pretragu.\nTakođe možete pročitati više o Prinoth poljoprivreda u odeljku Brendovi.\nPrinoth EverestSnaga motora: 419.74, Opšte stanje (1-5): 3, Broj prethodnih vlasnika: 1, Zapremina motora: 12000, Garancija: none, Zemlja proizvodnje: IT\nRuska Federacija, Siberia, Khakasia\nPrinoth T4SSnaga motora: 342, Opšte stanje (1-5): 5, Zemlja proizvodnje: IT\nPrinoth PISTENRAUPETip traktora: Poljoprivredni traktor, Snaga motora: 360.3, Opšte stanje (1-5): 4, Najveća brzina: 18, Veličina prednjih guma: GUMMILAUFWERK, Veličina zadnjih guma: GUMMILAUFWERK, Opcije: Šumarska kabina\nPrinoth Pistmaskin/Pistmaskiner BeastSnaga motora: 520.32, Opšte stanje (1-5): 4, Transportna težina: 11550, Zapremina motora: 12500, Zemlja proizvodnje: IT\nPrinoth LH 500 SilageTransportna težina: 12600, Transportne dimenzije (DxŠxV): 5 7 x 3 x 2 4\nNemačka, Brandenburg - Liebenwalde\nOvde je kompletna lista polovnih Prinoth poljoprivreda za prodaju. Mozete da dodate strane među svoje omiljene strane ili upoređujete zanimljive proizvode klikom na polja za potvrdu pored polovnih/og Prinoth poljoprivreda koji su Vam zanimljive, uz korišćenje opcija koje se nalaze iznad. Ako zelite da promenite pretragu, vratite se na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”.\nNe zaboravite da redovno koristite Mascus, jer se svakodnevno dodaju nove kategorije i opcije vezane za polovne Prinoth poljoprivreda i drugu polovnu opremu u poljoprivredi. Najpopularnije podkategorije su: traktori, kombajni, prikolice, ATV i mašine za seno i stočnu hranu


"Nesposobna vlast usred krize UVODI NOVE NAMETE" Nešić prozvao Vidovićevu i Tegeltiju - Srpskainfo\nSamo nesposobna i neodgovorna vlast u ovakvim uslovima uvodi nove namete, poručio je predsjednik DNS Nenad Nešić, podsjećajući da su u izradi nacrti Zakona o akcizama i Zakona o PDV, kojim će se dodatno oporezovati i struja i ogrev.\nDNS je javno pozvao ministarku finansija Republike Srpske Zoru Vidović i predsjedavajućeg Savjeta ministara BiH Zorana Tegeltiju da objasne građanima i privrednicima da li su novi Zakon o akcizama BiH i Zakon o PDV mjere kojim se bore za saniranje ekonomskih šteta usljed pandemije korone ili novi udar na privredu i standard građana radi krpljenja budžetskih rupa!?\nPrvi čovjek DNS upozorava da bi se, ako se oni usvoje, ovim zakonima uvele akcize na električnu energiiju, kruta goriva, prirodni plin, tečni naftni gas za grijanje i niz drugih proizvoda.\nNešić traži smjenu ministarke Bisere Turković “Krši Ustav i bruka cijelu zemlju”\n– Iako električna energija u domaćinstvima neće biti akcizni proizvod, biće u proizvodnji, što će dovesti do lančanog poskupljenja i udara i na privredu i na građane. Izgleda da koalicija SNSD-SDA-HDZ funkcioniše samo kada treba zavući ruku u džep privredi i građanima, da bi zakrpili budžetske rupe – ističe Nešić.\nU vrijeme recesije, naglašava predsjednik DNS, neophodno je smanjiti poreska opterećenja na plate kako bi povećali minimalne plate od kojih živi 60 odsto građana.\n– Tim bi došlo i do povećanja potrošnje i rasta prihoda od PDV. No, očito je da se njima žuri i da imaju budžetskih problema, pa preko koljena i po svaku cijenu donose mjere koje su sve samo ne pomoć privredi i građanima usljed ekonomskih šteta uzrokovanih pandemijom. Došli smo u najgoru moguću fazu kada se zadužujemo da bi vraćali stare kredite i povećavamo poreze da bi kartkoročno održali likvidnost. O posljedicama takve fiskalne politike i šta sutra niko ne razmišlja – kaže Nešić.\nOn, takođe, poručuje da će se boriti svim demokratskim sredstvima da ne dođe do novih planiranih nameta i da, kako kaže, ”ovi nakaradni i antinarodni zakoni ne dobiju podršku u parlamentu”.\nPolitika AkcizeDNSNenad NešićZora VidovićZoran Tegeltija\nNešićev apel Viškoviću i Tegeltiji: Rezervišite na vrijeme ruske vakcine koje će proizvoditi Srbija\nRADE NA STRANAČKOJ INFRASTRUKTURI Nešić: DNS već ušao u predizbornu kampanju\nNAKON POPLAVA Invazija paukova pogodila Australiju (FOTO)


Od siromašne djevojke do milijarderke koja posjeduje i crkvu\nKultura | 05.09.2021.\nBeyoncé sa Jay-Z-om čini jedan od najmoćnijih parova u industriji zabave. Vjerojatno najmoćniji. No, Beyoncé Giselle Knowles-Carter, poznatija kao Beyoncé, institucija je za sebe. Ove ju je godine magazin Forbes uvrstio na svoju listu najbogatijih žena koej sus ame stekle bogatstvo. Našla se na poziciji 73 a list je njeno bogatstvo procijenio na 440 miliona dolara. Nije loše za curu koja je tek napunila 40 godina.\nDjevojka rođena u Houstonu (Texas) vjerovatno nije ni zamišljala šta će joj život donijeti. Uspješna pjevačica, glumica, poslovna žena i prije svega majka. Beyoncé ima troje djece s Jay Z -jem, djevojčicu rođenu 2012. godine i dva blizanca, koji su na svijet došli 2017. godine.\nPjevačica je sa suprugom skoro 20 godina ali nije uviojek sve bilo ružičasto budući da se još uvijek pamti kako je Beyoncé javno objavila Jay-Z-jevu nevjeru. Ta je epizoda ugrozila njihovu vezu, no ona mu je na kraju oprostila.\nZa umjetnicu je porodica veoma važna. Majka joj je bila frizerka, a otac prodavač, a majka je, kad je shvatila koliko je kćerkin talenat, sve ostavila kako bi joj bila zastupnica.\nBeyoncé je bila dio banda Destiny's Child, grupu koju je osnovala sa Michelle Williams i Kelly Rowland. Međutim, malo po malo, putevi tri mlade žene razdvojili su se 2001. kada su objavile prekid mada su i nakon toga sarađivali na nekim projektima.\nBeyoncé je 2003. objavila album Dangerously in Love, koji će osvojiti pet nagrada Grammy. Od tada je gomilala uspjeh za uspjehom. Godine 2018. za nastup na festivalu Coachelle zaradila je između 6,6 i 9,8 miliona eura. Kasnije je sa Netflixom potpisati ugvovor vrijedan 50 miliona dolara za snimanje dokumentarnog filma Homecoming.\nNa turneji On the Run II Tour je zaradila više od 210 miliona eura. Međutim, njezini prihodi ne dolaze samo od njezinih nastupa, budući da se također okušala i kao glumica te je reklamno lice nekoliko brandova. Posljednja kampanja je bila ona za Tiffany & Co.\nVlasnica je brojnih nekretnina, poput njegove vile u Bel Airu (Kalifornija), koja ima četiri bazena, spa centar, još jedne u East Hamptonu i crkve koju je kupila u New Orleansu. Majci je kupila kuću u Houstonu vrijednu četiri miliona eura.\nMeđutim, poznata je i njena altruistička strana. Jedna od njezinih najvećih borbi je za prava žena, zajedno sa suprugom ima program stipendiranja mladih ljudi a nakon uragana Harvey donirala je novac za pomoć žrtvama Houstona, njezinog rodnog grada.


Napokon Rusija, ali motor je u kvaru... - Rusija #1 - Slavko ide u Rusiju - Dio osmi – Slavko\npreviousNadrealno iskustvo! – Rusija #2 – Slavko ide u Rusiju – Dio deveti\nnextKorak do cilja! – Ukrajina #4 – Slavko ide u Rusiju – Dio sedmi


- Ništa se principijelno nije promenilo, mi smo kao institucija za sprovođenje Zakona o poreklu imovine dužni da prikupljamo određene podatke, a među njima su i podaci o ličnoj potrošnji lica. Podatke smo tražili od pojedinačnih turističkih organizacija. Probali smo da utvrdimo njihovo tržišno učešće, a na svih 12 adresa na koje smo poslali zahteve za podacima, organizacije su prometovale više od 200 miliona dinara prošle godine - rekao je Đinović jutros za Televizija Prva.\n- Podaci iz turističkih organizacija su poslednje čime se bavimo - poručio je Đinović.\nKako je Blic nedavno pisao, za unakrsnu proveru imovine zadužena je posebna jedinica u Poreskoj upravi. Po Zakonu, su "na udaru" oni za koje se posumnja ili utvrdi da, za najviše tri uzastopne kalendarske godine, imaju razliku iznad 150.000 evra, između uvećanja imovine i prijavljenih prihoda.\nNačina na koji će biti proveravani praktično je čitav niz, a osnov je provera imovine, njene vrednosti i poreklo. Poreski inspektori "češljaće" i bilanse firmi, zatim računovodstvene izveštaje, ali i stanje računa u bankama i druge evidencije i baze. Prilikom provere koristiće i podatke poslovnih banaka, Narodne banke Srbije, Poreske uprave, MUP-a, ali i Uprave za sprečavanje pranja novca, Agencije za sprečavanje korupcije, Republičkog geodetskog zavoda, Agencije za privredne registre, Centralnog registra i svih ostalih resornih institucija.\nPredmet kontrole biće čak i ponašanje "sumnjivih" na društvenim mrežama, pa bilo to da se hvale skupocenim satovima, limuzinama ili putovanjima.\n- Kada odeljenje za rizike utvrdi nesrazmeru između imovine i prihoda, to fizičko lice ide u prethodni postupak. Odeljenje za prethodni postupak ima zadatak da se pisanim ili elektronskim putem obrati svim onima koji raspolažu podacima koje nisu mogli da preuzmu - precizira naš izvor.


FK PARTIZAN Beograd » Kako teče oporavak Miroslava Vulićevića pogledajte u trećoj emisiji na zvaničnom you tube kanalu!\n15/12/2014 u 15:08\nCrno-beli su završili jesenji deo prvenstva na prvom mestu sa šest bodova prednosti u odnosu na drugog pratioca. Nije bilo lako pulenima Marka Nikolića da se izbore na tri fronta i obezbede prvo mesto na tabeli posle niza povreda koje su nas pratile tokom ove polusezone.\nPored atmosfere iz svlačionice, pre i posle utakmice 15. kola JSL, u novoj trećoj emisiji FK Partizan na našem zvaničnom you tube kanalu, čućete i utiske kapitena Saše Ilića, ali i prvi put videti, kako se Miroslav Vulićević oporavlja posle operacije prednjih ukrštenih ligamenata.\nFK Partizan je gostovao i na FON-u, gde smo u okviru „Sport bizz” konferencije predstavili novi projekat „Sport media scholl” o kojem su govorili – psihoterapeut i Docent na Fakultetu za medije i komunikacije Gordana Nikić i direktorka marketinga FK Partizan Snežana Filipović.\nKako su šampioni proslavili jesenju titulu i kako je protekao radni doručak možete pogledati na linku ispod…\nPogledajte 2 nove epizode na YouTube kanalu FK Partizan\n'Deca sa Meace' pozivaju na spektakl\nPuno uspeha mom Partizanu na šampionskom putu uz novog šefa stručnog štaba\nBorac - Partizan 0:2 (0:2)


HomeNovostiDominacija balkanskih centara\nDobre igre u predsezoni nisu slučajnost i još jednom fantastičnom partijom Jusuf Nurkić pokazuje da je u izvanrednoj formi. Protiv Kingsa je centar Portlanda bio najefikasniji u svom timu – za 27 minuta postigao je 16 poena, uz 7 skokova i 2 asistencije, pratili su ga Lillard sa 14 odnosno McCollum sa 12 poena.\nPortland je ponovo pobedio (97 – 83) a kod Kingsa su najefikasniji bili Jackson sa 16, Labissiere i Mason sa po 13 poena. Bogdan Bogdanović nije igrao ovoga puta.\nOdličnu partiju pružio je i centar Orlanda, Nikola Vučević, kojeg nije služio šut ali je dominirao pod obručima.\nUtah nastavlja sa pobedama. Sinoć je pao mladi tim Sunsa (120 – 102), a za 4. trijumf su se potrudili Ricky Rubio sa 20 i Mitchel sa 18 poena. Ovo je za Rubia bilo nesvakidašnje šutersko izdanje, 8 od 10 iz igre:\nKod Sunsa je Booker dao 19 poena, Len 18 a Jackson 14 poena. Mladi hrvatski reprezentativac, Dragan Bender igrao je 15 minuta za koje je postigao 3 poena i uhvatio 4 skoka.


PAN RADIO Lane Gutović otkriva: Evo po kome je nastao lik Srećka Šojića\n22.02.2017. | 13:31 |\tLik Srećka Šojića upoznali smo i zavoleli u filmu "Tesna koža" i seriji "Bela Lađa", i zauvek je obeležio karijeru Milana Laneta Gutovića.\n-Šojić je...\tPalačinkama i vatrom teraju zimu\n21.02.2017. | 09:47 |\tPraznik palačinki, Maselnica, kojim se polako ispraća zima, ove godine slavi se od 20. do 26. februara, pišu Večernje novosti. Maslenica je najsmešniji i najzabavniji ruski praznik, koji vodi poreklo iz starih slovenskih običaja. Najvažniji tr...\tOvo je najseksepilniji jezik za žene i muškarce\n20.02.2017. | 07:36 |\tKada su jezici i svetske zemlje u pitanju vladaju neki stereotipi: Francuzi su romantični, a Španci strastveni. Ali jezici ovih zemalja se nisu našli na vrhu liste najseksualnijih na svetu. Internet stranica za upoznavanje "PlentyOfDish" je analiz...\tPonosno “ušetali” u Ginisovu knjigu: Evo u čemu su sve Bosanci SVETSKI REKORDERI 17.02.2017. | 07:40 |\tNajbrži autogol na Svetskom fudbalskom prvenstvu i najmasovniji valcer u kojem je učestvovalo čak 1.510 parova, broj smrskanih limenki jednom rukom u minuti, samo su neki od rekorda koji su se našli u Ginisovoj knjizi, a postavili su ih državlja...\tJeftino, ukusno, bez ubijanja: “Meso iz epruvete” je budućnost\n16.02.2017. | 17:41 |\tVeštačko meso je budućnost čovečanstva - ljudi će uskoro jesti slaninu koja ne potiče od svinjskog mesa, navode naučni portali.\nPre par godina naučnici su proizveli goveđe meso i od njega napravili hamburger, ali je njegova cena zbog troš...\tMedvedi u Jagodini nisu videli senku, Goca takođe ostala u pećini\n15.02.2017. | 14:18 |\tMedvedi u Zoološkom vrtu u Jagodini, nisu jutros, na Sretenje, videli svoju senku, što po narodnom verovanju znači da je uskoro kraj zimi. Međutim, to nije pouzdan znak, jer medvedi u ZOO vrtovima i ne spavaju zimski san za razliku od svojih rođ...\tPrvi leteći automobil u prodaji\n14.02.2017. | 13:03 |\tHolandski proizvođač automobila "Pal-Ve" napravio je leteći automobil dostupan za komercijalnu prodaju.Kompanija je proizvela "liberti sport" i "liberti pionir", par automobila dvosjeda sa tri točka koji mogu da lete brzinom do 180 kilometara na ...\tStrana 10 od 38\tStartPrethodna567891011121314SledećaKraj\tVREMENSKA PROGNOZA


Učestvuj u izradi Regionalne ekološke povelje mladih - Mingl\nEvropski pokret u Srbiji (EPUS) u saradnji sa partnerima, Centrom za Ekologiju i Energiju (Tuzla), Institutom D4D (Priština) i ALFA Centrom (Nikšić) sprovodi projekat pod nazivom Regionalna ekološka povelja mladih, sufinansiran od strane Fonda za Zapadni Balkan (The Western Balkans Fund).\nEPUS želi da osnaži studentkinje/studente iz manje razvijenih područja, sa visokim emisijama gasova sa efektom staklene baste, na Zapadnom Balkanu da preduzmu aktivniju ulogu u svojim lokalnim zajednicama u kontekstu pravedne tranzicije ka proizvodnji energije iz obnovljivih izvora i smanjenja gasova sa efetom staklene bašte, da zagovaraju za ambiciozniji program među donosiocima odluka na Zapadnom Balkanu, ali i da podignu svest mladih o bitnosti ove teme.\nOdabraće 16 studenata/kinja (po četiri iz Srbije, BiH, Crne Gore i Kosova*), koji će učestvovati na trening seminaru, doprineti izradi online platforme i Regionalne ekološke povelje mladih, u okviru kojih će kreatorima politika biti predstavljene konkretne mere za postavljanje ambicioznijih programa za smanjenje gasova sa efektom staklene bašte, ali i njihovu primenu u praksi.\nrelevantno obrazovno i profesionalno iskustvo (formalno, neformalne edukacije, volontiranje, profesionalne prakse);\ninteresovanje za učešće u projektnim aktivnostima;\nprednost će imati studenti/kinje koji dolaze iz sledećih gradova: Svilajinac, Pljevlja, Obilić, Tuzla, kao i oni koji su na studijama iz oblasti ekologije i zaštite životne sredine. Ostale prijave biće razmatrane samo ukoliko mesta ne budu popunjena.\nSvi zainteresovani bi trebalo da pošalju kratak video snimak (minut do dva) u kome će predstaviti sebe, svoje dosadašnje iskustvo i veštine, kao i lokalni ekološki problem svoje životne sredine. Snimak slati u ZIP format ili putem platforme WeTransfer. Nije potrebno slati dodatne dokumente (CV, motivaciono pismo). Snimak je potrebno dostaviti na imejl adresu:\ndjordjo.cvijovic@emins.org za Srbiju;\ncommunity@alfacentar.org za Crnu Goru;\nallen.meta@d4d-ks.org za Kosovo*;\ndenis.z@bih.net.ba za Bosnu i Hercegovinu.\nPoziv je otvoren do 21. oktobra 2020. godine.\nOnline intervjue sa kandidatima obaviće tim eksperata, u periodu 26-28. oktobar 2020. godine, a konačna lista biće objavljena najkasnije do 29. oktobra 2020. godine.\n*Ovaj naziv je bez prejudiciranja statusa i u skladu je sa Rezlucijom Saveta bezbednosti Ujedinjenih nacija 1244 i mišljenjem Međunarodnog suda pravde o deklaraciji o nezavisnosti Kosova.


SLOBODA KRETANJA ZA SVE, A OTIŠLI SAMO MUSLIMANI | SENSE Agency | /sense.50.html | Vest\nJovan Šarac, svjedok na suđenju Radovanu Karadžiću\nBivši lokalni funkcioner sa Pala Jovan Šarac je u izjavi timu odbrane Radovana Karadžića nastojao da ratnu situaciju u toj sarajevskoj opštini predstavi u što boljem svetlu. U sažetku izjave koji je u sudnici pročitao optuženi se navodi da su vlasti sa Pala jednako tretirale sve stanovnike bez obzira na nacionalnost, omogućavajući im ustavom zagarantovanu slobodu kretanja i pravo na imovinu.\nTvrdi da su u jednom trenutku, pozivajući se na slobodu kretanja, muslimanski civili odlučili da napuste Pale i da ih nije pokolebalo ni uveravanje lokalnih vlasti da ostanu. Kad se videlo da ubeđivanje ne pomaže, opština je naložila policiji da isprati konvoj sa Muslimanima do linije razgraničenja. Policija je, tvrdi, imala obavezu i da zaštiti njihovu napuštenu imovinu.\nU unakrsnom ispitivanju tužiteljica Edžerton/Edgerton svedoku je sugerisala da je lokalno muslimansko stanovništvo bilo izloženo različitim vrstama pritisaka poput pretnji, hapšenja, premlaćivanja, zabrane putovanja i uskraćivanja odlaska u pojedine prodavnice. Život im je, navodi dalje tužiteljica, bio "očajan i jadan", pa im nije ni preostalo ništa drugo sem da se isele.\nSvedok odgovara da su opštinske vlasti bile upoznate sa problemima lokalnih Muslimana, ali da u situaciji kada je na Pale došlo 12.500 srpskih izbeglica nije bilo lako držati stvari pod kontrolom. Za pritiske krivi izbeglice i različite paravojne grupe, a tvrdi da sa tim vlast nije imala ništa, kao ni lokalno srpsko stanovništvo na šta, po njemu, ukazuju dirljivi komšijski rastanci kada su Muslimani u konvojima napuštali Pale. "Kada su odlazili, bilo je ljubljenja i plakanja", kaže Šarac.\nTužiteljica je podsetila na iskaz stanovnika Pala Sulejmana Crnčala koji je rekao da se na ionako očajne uslove u kojima su on i njegovi sunarodnici živeli nadovezao i član Karadžićevog rukovodstva Nikola Koljević koji je poručio Muslimanima da "nije važno šta oni žele, već što Srbi više ne žele da žive sa njima". Šarac "ne može da veruje" da je to izjavio "humanista i šekspirolog" koji je govorio engleski "bolje od svakog engleskog lorda". Do kraja ispitivanja na temu iseljavanja, tvrdio je da su odlasci uzrokovani i lošom ekonomskom situacijom i da se radilo o "promeni mesta boravka na bazi slobodne volje". U dodatnom ispitivanju je naglasio i da sa Pala nije otišao nijedan Hrvat.\nU izjavi timu odbrane svedok je odricao ovlašćenja Karadžića nad vojskom, a u sudnici je dodao da se optuženi kao psihijatar radije bavio "mirovnim projektima", kao i da je postojao stalni "antagonizam" između civilnih i vojnih vlasti. Na primedbu da antagonizam nikada nije kulminirao istinskim raskolom, Šarac odgovara da se radilo o "pametnim ljudima" koji su uspeli da nađu kompromis. Da kompromisa nije bilo, ne bi danas bilo ni Republike Srpske, zaključuje svedok.\nSuđenje Radovanu Karadžiću, optuženom za dvostruki genocid i druge zločine u BiH, nastavlja se u ponedeljak.


Alanja / Anamur / Letovanje Turska / Mamure Kalesi / Anemurium / Alanya\nHomeAtrakcijeTURSKA / Istočno od Alanje: Alanya – Anamur\nIstočno od Alanje\nTuristička gužva duž mediteranske obale Turske, odjednom prestaje sa poslednjim hotelskim kompleksima na istočnom obodu gradića Alanje. Nekoliko kilometara dalje, novom deonicom autoputa dugom dvadeset kilometara prolaze još samo oni koji žele da stignu do lokalnog Aerodroma Gazipaša-Alanja. Istočno od aerodroma, u smeru ka gradu Mersinu (350 km) i dalje ka sirijskoj granici (još oko 250 km), proteže se deo obale duž koje strani turisti u okviru „paket aranžmana“ retko zalaze, a zaljubljenici u letovanje bez velikih hotelskih kompleksa, zanimljivu istoriju ovih čudesnih predela i arheološka nalazišta – jedva čekaju da posete.\nDrumska kafana na magistrali Alanja – Anamur © Ivana Dukčević\nPlantaže banana na litici kraj arheološkog nalazišta Antiochia ad Cragum © Ivana Dukčević\nAnamur, arheološko nalazište Anemurium © Ivana Dukčević\nAnamur, Restoran Konak © Ivana Dukčević\nMamure Kalesi, najistočnija krstaška tvrđava © Ivana Dukčević\n„Unutrašnje more“ kod Arheološkog nalazišta Antiochia ad Cragum © Ivana Dukčević\nPlan našeg jednodnevnog izleta kolima iz Alanje na istok, bio je da posetimo gradić Anamur (udaljen 135 km) u čijem se zapadnom predgrađu – pre ulaza u grad, nadomak obale nalazi veliko Arheološko nalazište Anemurijum (Anemurium), a zatim i Mamure Kalesi – najistočniju krstašku tvrđavu na nekadašnjem putu do „Svete zemlje“, na istočnom kraju grada. U povratku, 40-ak kilometara pre istočnog ulaza u Alanju, skrenuli smo do arheoloških ostataka tvrđave i luke Antiohije ad Kragum (Antiochia ad Cragum) – nemojte je pomešati sa mnogo poznatijom Antiohijom (Antakijom).\nNakon autoputa od Alanje do malo iza aerodroma, drum ka Anamuru lagano se pretvara u uspon i dvosmernu magistralu koja krivuda visoko iznad mora. Osim povremenih transportnih kamiona koji sa istočnih plantaža ka zapadu i centralnom delu zemlje prevoze citruse i banane, magistrala nije naročito opterećena. U nekim delovima, prolazi kroz prelepu borovu šumu. Pored druma, na okukama, na priličnoj visini litice iznad mora prošli smo pored dve ili tri usputne drumske kafanice, i u jednoj od njih popili turski crni čaj i kafu, mezetili i pazariti sveže voće i domaći džem koji prave i ovde prodaju meštanke iz okolnih sela. Osim uobičajenih vrsta koje se mogu kupiti i u našim krajevima, jedan od najzastupljenijih u ovom delu obale je domaći, retki džem od rogača, sladak kao med!\nDrumska kafana na magistrali Alanja – Anamur: domaći džem od rogača, kajsije i borovnice, kukuruzno mleko, turšija. mleko banane (muzlu süt) © Ivana Dukčević\nDrumska kafanica sa pogledom na Mediteran © Ivana Dukčević\nGradić Anamur (opština Mersin), najjužnija je tačka Turske. Tokom vedrog dana, u doba godine bez letnjih isparenja od vlage, samo 65 km južno od Anamura vide se obrisi severnog – turskog dela ostrva Kipar (na turskom: Kibris). Ukoliko poželite da posetite ovo ostrvo – njegov turski deo i predivni gradić Kirenju (Kyrenia, na turskom: Girne), od Anamura produžite još oko 200 kilometara ka istoku do gradića-luke Silifke i ukrcajte se na trajekt. Nakon 6 sati plovidbe, brod stiže do „Afroditinog ostrva“ koje je nakon decenija potpune podele između kiparskih Grka i Turaka, od 2010. najzad ponovo moguće videti – celo, bez pribavljanja vize, prelaskom „zelene linije“ i bez kontrole „plavih šlemova“.\nSa druma koji se nakon 130 km pređenih od Alanje, strmo spušta ka Anamuru, pruža se pogled na kotlinu prepunu plastenika sa voćem i povrćem. Presijavajući se na letnjem suncu, beskrajni plastenici u daljini svetlucaju i podsećaju na površinu mora koje je nekako doprlo do samog grada. Čim drum krene da se spušta ka obali i sa desne strane u predgrađu počnu da se nižu prvi soliteri, obratite pažnju na putokaz koji najavljuje skretanje na desno, iza brda, sporednim putem još kilometar, dva ka Arheološkom nalazištu Anemurijumu (Anemurium – Ανεμούριον).\nArheološko nalazište Anemurium, nekropola © Ivana Dukčević\nArheološko nalazište Anemurium, buleterion © Ivana Dukčević\nAntički grčki i kasnije rimski grad, prelazio je tokom istorije u ruke Sasanida (Persijanaca) i bio u posedu Vizantije, sve dok nije napušten u VII veku, nakon arapskih osvajanja. Na veoma širokoj površini obronka brda i na vrhu susednog, brojni su arheološki ostaci koji govore u prilog značaju ove naseobine. Cik-cak zidine nalik onim u Alanji izgrađene su kasnije, tokom srednjeg veka, uz starije ostake antičkog amfiteatra, bazilike, krstionice, buleteriona, malog i velikog javnog kupatila i četiri ranohrišćanske crkve. Na ulazu u nalazište, sa desne strane vidi se velika nekropola koja potiče iz perioda između I i IV veka, sa nadgrobnim spomenicima u obliku kućica sa lukom, na sprat i s unutrašnjim dvorištem. Na čitavom arheološkom nalazištu, pronađeni su ostaci podnih mozaika.\nUkoliko u Anamurijum stižete kolima, iza rampe se nalazi parking. Pre nego što krenete u razgledanje, ne zaboravite da ponesete kupaći kostim i peškir za plažu! Na kraju putića koji vodi kroz nalazište i prolazi između nekoliko visokih pinija, nalazi se velika, potpuno pusta šljunkovita plaža sa čistim morem i pogledom na antički lokalitet u pozadini. U jednom delu plaže, ostaci zidova građevine iz antičkog perioda, poslužili su kao kabina za presvlačenje, a položeni antički stub kao mesto za odlaganje stvari.\nArheološko nalazište Anemurium © Ivana Dukčević\nPlaža na Arheološkom nalazištu Anemurium © Ivana Dukčević\nŠest kilometara istočno od Anamura – na izlazu iz grada, pored magistrale koja dalje vodi u Mersin nalazi se ogromna, najistočnija od svih krstaška tvrđava Mamure – Mamure Kalesi (Mamure Castle). Interesantno je da su na ostacima kasno-rimske tvrđave, prvu veću fortifikaciju na ovom mestu sagradili nekadašnji, srednjovekovni vladari jermenskog kraljevstva Kilikije. Kasnije su je radi odbrane od pirata obnovili Vizantijci i koristili krstaši, pre nego što su je 1221. osvojili Turci Seldžuci (pod vođstvom najčuvenijeg sultana Aladina Kejkubada I). Naziv „mamure“ navodno znači „prosperitetno“, što je naziv koji tvrđava nosi počev od XV veka, nakon dolaska Turaka Osmanlija. Jedno vreme, unutrašnjost tvrđave sa čak 39 kula i bastiona služila je i kao karavansaraj, srednjovekovni „hotel“ za putnike-trgovce, njihovu robu i konje/kamile.\nTvrđava Mamure okružena je kanalom sa žabokrečinom, u kojem – samo stotinak metara od mora živi velika kolonija rečnih kornjača. Unutar tvrđave nalaze se tri odvojena dvorišta u kojima i nema preterano toga da se vidi: ostaci osmanlijske džamije i turskog kupatila, kao i svetionika.\nMamure Kalesi, kanal sa kornjačicama © Ivana Dukčević\nMamure Kalesi © Ivana Dukčević\nUkoliko se u Anamuru i okolini zateknete u vreme ručka, svratite u Restoran Konak koji se nalazi u gradu. Predivna stara osmanlijska vila (na turskom: konak) nekako je uspela da opstane u šumi novih, ne naročito arhitektonski privlačnih stambenih zgrada koje je potpuno okružuju, i ne samo nju. Čitav Anamur je novi grad i ne naročito turistički zanimljiv, osim možda mola sa plažom, pored mora.\nU Restoranu Konak probajte čorbe, „Adana kebab„ (jednu od četiri poznatije turske verzije kebaba) i turske slatkiše. Na gornjem spratu vile, nalazi se veliko predsoblje iz kojeg se na četiri strane kroz pojedinačna stara drvena vrata ulazi u 4 veće sobe. Prostor je organizovan tako da u svakoj sobi postoji veliki sto sa klupama i udobnim jastucima – izdvojeni restoranski separe. Ceo prostor je predivno uređen, sa nameštajem, zavesama i posuđem u duhu prohujalih vremena.\nAnamur, Restoran Konak – Adana kebab © Ivana Dukčević\nU povratku ka Alanji, oko 40 kilometara pre ulaska u grad primetićete putokaze smeđe boje (kulturno-istorijski spomenici) za helenističko Arheološko nalazište Antiohija ad Kragum (Antiochia ad Cragum) koje se nalazi sa leve strane magistrale, i čiji naziv znači „Mala Antiohija“ (kako je ne bi pomešali sa onom čuvenom, na krajnjem istoku koja danas na turskom nosi naziv – Antakya). Grad je osnovao jedan od naslednika Seleukidskog carstva Aleksandra Velikog – Antiohije IV, u II veku pre naše ere, kasnije su ga osvajali Jermeni, Vizantijsko carstvo, a u XIV veku i krstaši – Vitezovi Hospitalci u pohodu ka Jerusalimu. Na ovom nalazištu inače je pronađen i najveći starorimski podni mozaik na području Turske.\nDo arheološkog nalazišta na vrhu strmog i brdovitog poluostrva stiže se nakon nekoliko kilometara uspona, a zatim spušta serpentinama kraj kaskadnih plantaža banane, sa neverovatno lepim pogledima na more. I to nije sve. Sa parkinga ispred brdovitog poluostrva, sa leve strane videli smo „unutrašnje more“, zatvoren zaliv u borovini i oleanderima, sa tirkiznom bojom vode kroz koji se samo sa jedne strane može izaći na pučinu – kroz stenu sa lukom, nalik otvorenoj kapiji. Iako plaža i nije plaža u pravom smislu reči, lokalci ovo predivno neveliko mesto koriste za piknik i na žalost – za roštiljanje. Pretpostavlja se da je čudesno mesto – „unutrašnje more“ koje ponekad nazivaju i Rajem u blizini Alanje, nekada davno nastalo urušavanjem pećine.\nPlantaže banana i Arheološko nalazište Antiochia ad Cragum © Ivana Dukčević\nAerodrom Gazipaša (Gazipaşa-Alanya Airport) 41 km istočno od Alanje © Ivana Dukčević\n„Unutrašnje more“ kod Arheološkog nalazišta Antiochia ad Cragum\nMoji domaćini iz Turističke organizacije Alanje, na press/fam putovanju\nAtrakcije, Mediteranska obala Turske, Muzeji


SVE VRSTE SHEET MASKI! A da li postoje i EKOLOŠKI PRIHVATLJIVE verzije? Saznajte! | wanted.rs\nSVE VRSTE SHEET MASKI! A da li postoje i EKOLOŠKI PRIHVATLJIVE verzije? Saznajte! 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\nAutor Nataša Milošević 18.08.2020. / 17:00\nOne su ultra popularne, većina ih obožava, povoljne su i daju rezultate. Međutim, nisu najbolje rešenje za planetu...\nSheet maske su oduvek bile problematične. Zašto? Zato što su dizajnirane za jedno korišćenje posle koga ih bacate.One su definitivno jedan od proizvoda koji generiše najveći otpad u beauty industriji, zajedno sa maramicama za skidanje šminke.\nUpakovane su u plastične kesice koje se ne recikliraju lako, a u maskama se ne retko mogu naći i plastični polimeri koji se razgrađuju u mikroplastiku koja je odgovorna za zagađenje okeana. Mnoge od njih pored same papirnate maske imaju i plastični film koji je tu samo da pomogne da masku lakše rasklopite. Da, sve su one biorazgradive ali koliko stotina godina je za to potrebno?\nI šta nam je činiti? Hajde prvo da vidimo koje vrste sheet maski postoje kako bi znali koje su najbolje za vas.\nAnyone else planning a detox masking session for tonight? Perfect pick me up mask for beating the midweek blues. Get #weekendready with our 100% natural and effective Real Kelp Mask ✨ #thursdaynight\nA post shared byW H A M I S A S K I N C A R E(@whamisaskincare) on Jun 20, 2019 at 5:18am PDT\nPoznatije i kao pamučne maske su najčešće i najpovoljnije verzije jer ne koštaju puno da se proizvedu. Zbog njihove grublje teksture brže se suše ali nekad ne prijanjaju na lice potpuno.\nOva maska je sačinjena od potpuno prirodnih celuloznih vlakana koji imaju moć da privlače vodu. Često su dosta tanke pa savršeno prijanjaju na lice ali su i vrlo su otporne. Međutim one su često i skuplja varijanta.\nOvo su gelaste maske koje su klizave na dodir i često dolaze u dva različita dela, jedan za gornji deo lica, drugi za donji. One imaju i efekat hlađenja. Potpuno su prirodne!\nMaske sa folijom\nVećina maski koje imaju foliju često sadrže i klasičnu pamučnu maramicu. Tako da folija ide spolja kako bi zadržala sastojke od isparavanja a do vašeg lica ide pamučna maramica.\nWe love @flora_carter ‘s inflight routine! ✈ ✈ Travel in style + self care with Whamisa Organic Flowers Hydrogel Masks Done like a pro! Thanks for sharing love! . credit: @flora_carter #mask #sheetmask #whamisaskincare #inflight #travel\nA post shared byW H A M I S A S K I N C A R E(@whamisaskincare) on Aug 11, 2019 at 7:27am PDT\nPamuk je jedan od najvećih zagađivača beauty i modne industrije. Da bi se proizveo potrebno je mnogo vode i pesticida. Dakle, ovakve maske definitivno nisu dobre za planetu. Međutim, rešenje za ovo bi bio organski pamuk koji je sačinjen od prirodnih vlakana i kada se razgrađuje ne ispušta toksične čestice.\nMeđutim, hidrogel maske su potpuno druga priča. One su sačinjene od organskog aloe vera soka i biljne celuloze što ih čini dosta boljim rešenjem ukoliko želite da pomognete planeti. Posebno kada su upakovane u ambalažu sa znakom za reciklažu. Maske od bio-celuloze su još jedna sjajna opcija jer su takođe potpuno prirodne ali je njihova proizvodnja skuplja, pa će i maske verovatno doći sa jačom cenom. Što se tiče maski sa folijom, ako je sačinjena od aluminijuma, on se reciklira.\nKada sledeći put kupujete maske potražite one na čijoj ambalaži stoji znak za reciklažu. A ja ću uskoro testirati sve tipove pomenutih sheet maski pa vam blagovremeno prenosim utiske :)\nIt‘s showtime! (Facial) masks every day! • • • • • • • • • • • • • •#instadaily#outfitoftheday#inspiration#inspirationalquotes#fashion#beautygirl#beauty#beautifulgirls#blogger#bloggerlife#bebloom#munich#munichblogger#girly#extraordinary#makeup#beautyaddicts#picoftheday#beautyjunkie#instafashionistas#bra #styleoftheday#classy#goodvibes#facial#facialtreatments\nA post shared byB:BLOOM(@bbloom_me) on Apr 30, 2020 at 1:42am PDT\nmaske biorazgradive nega kože korejske sheet maramici


Sud /Suđenje za prostituciju u Sarajevu: Recepcionerka otkrila detalje / Radio Sarajevo\nSud / Suđenje za prostituciju u Sarajevu: Recepcionerka otkrila detalje\n09. 09. 2016. u 11:56:00 Radiosarajevo.ba\nNa Kantonalnom sudu Sarajevo ove je sedmice nastavljeno suđenje optuženima za navođenje na prostituciju u Sarajevu.\nU slučaju protiv Samira Kurtovića, za kojeg je svojevremeno rečeno da je novac od prostitucije ulagao u kurbane, ove je sedmice svjedočila Arijana Pamuk, koja je od 2006. do 2012. radila kao recepcionerka u hotelu Imzit.\nOna je potvrdila da je optuženi Kurtović dovodio djevojke u taj hotel te je on za njih plaćao iznajmljivanje soba, i to prilično nedefiniranu uslugu nazvanu „dnevni boravak“. Kurtović je u hotel počeo dolaziti 2009.\nPrema njenim riječima, piše Večernji, djevojke koje bi Kurtović doveo s muškarcima bi u sobi ostajale par sati. Otkrila je kako se gosti koji koriste uslugu „dnevni boravak“, ne prijavljuju i od njih se ne uzima lična dokumentacija. Cijena dnevnog boravka je od 30 do 40 KM.\nKada su svjedokinju pitali da li je znala što se događa u tim situacijama, odgovorila je da je „pretpostavljala“.\nDodala je kako je Kurtović dolazio samo tokom noćne smjene, koja počinje oko 19 sati naveče i traje do 7 sati ujutro.\nOsim Kurtovića, optužnicom su obuhvaćeni i Nemanja Janković te Omer Nargalić, dok je postupak u odnosu na Melisu Šehović izdvojen.\nKurtović se tereti da je od 2004. pa do 2015. organizirao prostituciju na području KS i na taj način stekao korist od 1.793.000 KM. Janković, koji je inače bio zaposlen u PU Ilidža, optužen je da iako je znao čime se Kurtović bavi, nije ga prijavo nadležnima, piše Faktor, nego je čak koristio usluge njegovih djevojaka. Nargalić se tereti za držanje oružja.\nNa posljednjem ročištu u jednom momentu se optuženi Kurtović pobunio i kazao da nije u stanju pratiti suđenje jer mu curi rana koja mu nije zarasla uprskos činjenici da je operirao crijeva prije dvadeset dana. „Ja štrajkujem glađu već 20 dana, rana mi stalno curi, a vi nikako da date saglasnost da idem u bolnicu“, kazao je Kurtović obraćajući se predsjedavajućoj Vijeća Roziti Šimić. Ona je kazala da je u jutarnjim satima data saglasnost kako bi optuženi mogao dobiti svu potrebnu medicinsku njegu.\nTagovi: prostitucija Kantonalni sud Sarajevo\nOptužnica: Samir Kurtović godinama navodio djevojke na prostituciju u Sarajevu\nProstitucija u Sarajevu: Najčešći klijenti Arapi i Turci, cijena usluga oko 200 KM\nUSK / Druga tragedija na rijekama u BiH danas: Još jedan mladić se utopio\n! / Kriminalci poslali poruku: Paljenjem vikendice potvrđene prijetnje načelniku policije\nBijeljina / Tragedija u BiH: Dječak se utopio u rijeci


Eskluzivni Ugovor "Merkura" sa Britanskim provajderom | Udruženje turističkih novinara Vojvodine\nEskluzivni Ugovor “Merkura” sa Britanskim provajderom\nby Grozdana Pašin · Published February 11, 2016 · Updated March 6, 2017\nPrvi gosti iz Britanije u Specijalnu bolnicu za lečenje i rehabilitaciju “Merkur” u Vrnjačkoj Banji stižu već u marta 2016. godine.\nPre podne je u prostorijama klinike Bel Medica potpisan eksluzivni Ugovor između “Merkura” i Operejšns-abroud-vrldvajd (OAW), jednog od najvećih medicinskih provajdera u Velikoj Britaniji.\nUgovor je u ime “Merkura” potpisao direktor mr dr Dejan Stanojević, dok je direktorka i vlasnica Rut Tejlor bila potpisnik sa strane OAW.\nPotpisani Ugovor odnosi se na buduće dolaske pacijenata iz Engleske, na “Merkuro” Medicinski i Velnes pansion, kao i programe Centra Medicinske Estetike.\nOva saradnja rezultat je posete gospođe Tejlor Merkuru krajem 2015. godine. Nakon detaljnog uvida u “Merkurove” kapacitete, pomenuta poseta je za nju, kako je izjavila, bila iznad očekivanja i u “Merkuru” je prepoznala budućeg partnera.\nOAW je jedan od najvećih provajdera medicinskog turizma u Velikoj Britaniji sa mrežom partnera od 80 međunarodnih bolnica u 40 zemalja, koja bira saradnike samo nakon preciznog procesa odabira koji potvrđuje bolnicu kao jednu od najboljih zdravstvenih ustanova u svojoj zemlji.\nOAW je još jedan veliki partner “Merkura”, s obzirom na to da je početkom godine potpisan Ugovor sa TUI-jom, jednom od najvećih globalnih turističkih agencija. “Merkur” će ruskim turistima substituisati pakete za Karlove Vari i Rogašku Slatinu, koji su bili atraktivni proteklih godina. Imajući u vidu da je “Merkur” kreirao konkurentnu ponudu po pitanju smeštaja, medicine i velnesa, stvorene su mogućnosti prijema daleko većeg broja ruskih turista, iako je i poslednjih godina beležen stalni rast.\nSpecijalna bolnica “Merkur”\nNext story NOVI SAD na 7. mestu u izboru za Najbolju destinaciju 2016.\nPrevious story Turizam Srbije na sajmu u Sofiji, Bugarska, od 11. do 13. februara 2016.\nSajam turizma u Beogradu od 27. februara do 2. marta\nby Grozdana Pašin · Published January 21, 2014 · Last modified March 16, 2017\nPromocija 59.”Dani berbe grožđa u Vršcu” održana u Beogradu\nby Grozdana Pašin · Published September 14, 2016 · Last modified March 6, 2017


Baviti se politikom kao zvaničnim poslom u ovom trenutku je najisplativije na bilo kojem nivou vlasti. Suštinski radiš vrlo malo ili ne radiš ništa, a plata zagarantovana. Sve što trebaš jeste znati biti dobar uvlakač dok se ne smjestiš, a kasnije čak ni to ne moraš, ako se na vrijeme prestrojiš i pravilno procijeniš kojoj frakciji unutar stranke koja te zaposlila treba da se prikloniš i nastaviš uvlačiti na specifičan način više puta u pjesmama opjevan.\nI sve je dobro dok samo “uzimaš” i to sve iz “ljubavi” i “ideje” prema stranci, a nikako iz interesa. Sve je dobro dok na karticu liježu pare u ime naroda i dok se stalno puni lijeva prihodovna, suprotno desnoj rashodovnoj strani. Međutim, onog trenutka kada dođe vrijeme da dio ostvarenih sredstava i dobiti koju ostvaruješ na osnovu toga što ti je stranka omogućila, vratiš istoj toj stranci u procentu obrnuto proporcionalnom tvojoj zaradi, onda nastaje problem.\nIzvor blizak samom vrhu OO SDA Visoko potvrdio nam je priču u kojoj je nedavno predsjednik ove stranke pokušao napraviti sistem u kojem svako od članova SDA koji su se uz pomoć stranke uhljebili na nekom od radnih mjesta finansiranih s budžeta dio svojih prihoda izdvaja u poseban fond koji bi ubuduće koristio stranci za predstojeće izborne i svake druge aktivnosti. Međutim, takva ideja predsjednika je naišla na opšte nezadovoljstvo upravo onih koje je lično on učinio ničim nepotrebno bitnim. Navodno “ljubimice” predsjednika stranke za njegov nepromišljen i politički manje mudar potez tražile su odgovarajuću Odluku stranke o tome da moraju izdvajati 80, 60, odnosno 20KM.\nOvakav gest samo nam po ko zna koji put jasno ukazuje sa kakvim “moralnim vertikalama” trenutno raspolaže Općina Visoko. Velikodušni su kada uzimaju u ime naroda i kada tuđe/naše raspoređuju trezorskim načinom poslovanja, ali potpuno drugačije reaguju i djeluju kada bi u ime stranke, ideje i ljubavi trebali da se odvoje od neke marke iz svog džepa. Na te “ludorije” svog predsjednika nisu naučili, s obzirom da je dosadašnja politička doktrina bila zasnovana na principima “Tuđe hoćemo, svoje ne damo”.


HITNO! POSAO Firm international Kragujevac - 582 aktuelna posla | Oglasi za posao Jooble\n...ADMINSITRATIVNI RADNIK potrban svajcarskoj firmi sa sedistem u Beogradu Radno iskustvo nije neophodno Radno vreme: prva smena... ...zarada ( pocetna plata [link on klikdoposla.com] ) - prijava - interne i eksternemogucnosti obuke - bonusi na temelju ucinka Kandidati...\nAdministrator portala i internet radia\nCentar "Novi Svet"\nsa obaveznim znanjem montaže. CV na email ****@*****.***\nMesto rada: Valjevo i Beograd Potrebni uslovi: Radno iskustvo na istim poslovima; Vozačka dozvola B kategorije, aktivan vozač Poželjno da lice bude iz Valjeva i okoline ili Beograda i okoline;. Poslodavac očekuje: Odgovornost i sposobnost u planiranju...\nZahtevi: Lekar specijalista interne medicine poteban Specijalnoj bolnici za interne bolesti "Sirius Medical" Uslovi rada: - redovna plata - odlicni uslovi rada -rad u prijatnom okruzenju Dužnosti: -rad u tri smene, -uzima anamnezu, vrši klinički pregled, planira...\nSaradnik u građevinskoj firmi | Oglasi za posao, Beograd\n...pa do visoko-intelektualnih poslova. Za potrebe poslodavca iz Beograda tražimo radnike na radnom mestu: SARADNIK U GRAĐEVINSKOJ FIRMI Potreban saradnik sa nekim od sledećih obrazovnih profila: • srednja arhitektonska, gradjevinska ili politehnička š...\n...nom presudom za krivična dela Da kandidat nije registrovan u kaznenoj evidenciji MUP-a Da kandidat nije pod istragom kod nadležnih sudova i da se protiv njega ne vodi krivični postupak Poželjno je iskustvo na poslovima kontrolora objekta-interno obezbeđenje objekata...\n...zakonom o zaštiti potrošača Uslovi za kandidate: Odlično poznavanje Microsoft Office paketa Odlično poznavanje rada u internet okruženju Komunikativnost Znanje engleskog jezika Prednost: Elokventnost, pragmatičnost Viši nivo znanja engleskog...\n...Our client offers: Paid internship Opportunity to work in a fast-paced industry and to learn and develop professionally in an international company Possibility to join full time after the 6 months internship if you show potential Only short-listed candidates...\n...Osnovne dužnosti: Prikupljanje i pregledanje faktura, putnih naloga, gotovinskih računa i druge računovodstvene dokumentacije za interne i eksterne potrebe Arhiviranje dokumentacije Koordinacija, prijem i slanje pošte Aktivna komunikacija sa zaposlenima, rač...\nInjac | Ilić\nAdvokatska kancelarija Injac | Ilić Beograda, Ul. Svetog Save 19, traži advokatskog pripravnika/cu sa završenim Pravnim fakultetom Univerziteta u Beogradu, sa ili bez iskustva, radi obavljanja pripravničke vežbe. Zainteresovani kandidati za rad mogu poslati svoj CV sa kontakt...\n...poznavanjem nemačkog jezika Komunikativni Pouzdani kandidati Nudimo: Redovna zarada (početna plata 80.000) Prijava Interne i eksternemogucnosti obuke Bonusi na temelju učinka Kandidati koji uđu u uži izbor biće kontaktirani Više inforamcija na:...\ninterne kontrole Kragujevac\npvc majstor Kragujevac\npakovanje paleta Kragujevac\npartners orka doo Kragujevac\nreferent za ljudske resurse Kragujevac\nfirm international, Kragujevac


Oglas za radno mjesto: Radnik/ica na šivanju i montaži obuće - PROIZVODNJA PG društvo s ograničenom odgovornošću za proizvodnju i usluge - Posao.hr\nRadnik/ica na šivanju i montaži obuće\nOstale informacije: - organiziran autobusni prijevoz po Međimurskoj i Varaždinskoj županiji. - postoji mogućnost organiziranja prijevoza iz Koprivnice Poslodavac Proizvodnja PG d.o.o., koji se bavi proizvodnjom ženske modne obuće traži radnike/radnice za obavljanje pomoćnih i stručnih poslova u proizvodnom pogonu. Opis poslova: šivanje i montaža obuće


Aktualno #marvie hotel & health\nPR 23.02.2021 14:13\nMarvie Hotel & Health - 2 (Foto:Damira Kalajžić)\nMarvie Hotel & Health svoje 4 zvjezdice usidrio je prije četiri godine u neposrednoj blizini mora na splitskim Firulama. Internacionalne goste do sada je privlačio kao hotel koji osim odlične lokacije, udobnih soba, panoramskog pogleda na otoke te rooftop bazena, u suradnji sa svojim partnerima pruža i bogatu paletu zdravstvenih usluga. Marvie je sada otišao korak dalje postavši prvi hrvatski hotel koji je kreirao novu ponudu u potpunosti prilagođenu potrebama online radnika, koji se prepoznaju i u sve prisutnijoj kovanici - digitalni nomadi.\nPovoljan dugoročni boravak, 28 dana ili duže, u ovom hotelu sada je moguć tijekom cijele godine, čak i usred ljetne sezone - i to uz popust od 50 %. Također, za one koje zanima dugi boravak, Marvie Hotel & Health uveo je opciju 15-minutnog Zoom ili Google Meets videopoziva, putem kojeg će osoblje pružati sve dodatne informacije.\nS ciljem kreiranja stimulirajućih i produktivnih uvjeta za boravak i rad iz hotela gostima koji traže dugoročan smještaj u Hrvatskoj, ovaj splitski hotel u okviru svog Paketa za dugoročni boravak stavio je na raspolaganje veći broj Deluxe soba s pogledom na more i radnim stolom, coworking prostor s internetom od 200 Mbps, projektorom i flipchart pločom, te neograničen pristup Wellness renevie zoni, koja se sastoji od unutarnjeg bazena, jacuzzija, saune, teretane i zone za relaksaciju.


Rusi kupili Opel a grcaju u dugovima\nTema: Rusi kupili Opel a grcaju u dugovima\n02.06.2009., 15:30 #1\nPremijer Rusije Vladimir Putin smatra da preuzimanje Opela predstavlja uspeh za razvoj ruske auto industrije. Međutim, automobilski stručnjaci na taj poslovni poduhvat gledaju sa sumnjom.\nRuski automobilski stručnjaci začuđeno trljaju oči gledajući euforiju koja je nastala posle preuzimanja Opela od strane kanadskog proizvođača auto-delova Magna i ruske banke Sber.\nOsim činjenice da još nije jasno odakle i na koji način će ruska banka naći novac za to ulaganje, razlog za uznemirenost predstavlja bespomoćnost kada je reč saradnji Opela i GAZ-a.\nNe bojte se, i mi smo kapitalisti\nDruga po veličini fabrika automobila GAZ nalazi se u Nižnjem Novgorodu. Reč je o potpuno zastareloj fabrici opterećenoj dugovima od milijardu evra. Trenutno su u toku pregovori sa bankama o refinansiranju kredita.\nPokušaj saradnje sa američkim auto-koncernom Krajsler je propao. Krajsler je u GAZ-u postavio modernu opremu za proizvodnju, ali ni to nije pomoglo. Propao je i pokušaj saradnje sa Renoom.\nJedan neimenovani ruski stručnjak kaže da je u slučaju Opela reč pre svega o političkom koraku i da Rusija želi Zapadu da uputi sledeću poruku: „Pogledajte i mi možemo od vas nešto da otkupimo. Nemate razloga za strah i mi smo kapitalisti kao i vi“.\nPut pod noge, pa u Rusiju\nOpel je omiljena marka u Rusiji, ali se na listi prodaje nalazi tek na jedanaestom mestu. U prva četiri meseca ove godine prodato je 15.000 automobila.\nAutomobili bi se i dalje proizvodili u Nemačkoj, a delovi bi se spajali u Nižnjem Novgorodu. To je samo jedna od varijanti za koju su naravno neophodne investicije.\n„Kosmomolskaja pravda“ piše da su u celoj situaciji, pre svega, neophodne vešte ruke i hladna glava. Otpušteni radnici Opela, na naprimer, mogu da se odsele u Nižnji Novgorod, pišu ruske novine. Uostalom, već je carica Katarina Velika dovodila Nemce u Rusiju. Dakle, umesto socijalne pomoći „Harc 4“, put pod noge, pa u Rusiju.\nPametni ovi Rusi.\n02.06.2009., 15:31 #2\nRe: Rusi kupili Opel a grcaju u dugovima\nhehe ruje znaju kako se radi\n02.06.2009., 15:35 #3\nZnaci nisu "Rusi" u dugovima, vec kompanija GAZ, Olega Deripaske. Ako je uopste i to istina.\nDakle moderatori - menjajte naslov jer je potpuno netacan.\n02.06.2009., 15:35 #4\nrusi su odigrali pametno,preuzeli opel u vreme krize za male pare,imaju veliko trziste,ujedno poslali signal na zapad da su opredeljeni za saradnju,o juznom i severnom toku da ne pricam\n02.06.2009., 15:36 #5\nKako nije istina, napisashe Nemci, ruska braca, bash kao i 1938. kad su bili...\n02.06.2009., 15:40 #6\nMa paze nemci kome prodaju kompanije ..nisu oni idioti...a i nemaju Dinkica,Djelica i Tadica na vlasti vec normalne ljude koji brinu o svom narodu\n02.06.2009., 15:43 #7\nNajvažnije je da nemaju Dinkića i Đelića...\nZna li i ko i jednu jedinu pozitivnu stvar koj su oni uradili? =)\n02.06.2009., 15:45 #8\nPa svaka zemlja koja nema majnune kao sto su ta dva dripca je srecna zemlja tj ima nade za nju.....Mi smo u debelom maleru.\n02.06.2009., 15:46 #9\nta dva debila ojadise srbiju\n02.06.2009., 15:46 #10\nУпр*кали Тадића к'о ћуран мотку ...\nНајпозитивније што су могли !!!!\n02.06.2009., 15:47 #11\nTo sto ti kazes je odgajanje elite,sto nemci rade 150 godina,a ova nasa "elita" ko zna ispod kog kamena je ispuzala,sve sami doktori nauka a narodu nikad gore. Bagra korumpirana.\n02.06.2009., 15:50 #12\nPa da je kojim slucajem taj Opel nas sta bi nasa vlast ucinila??? Nista.\nA Svabe gledaju da preduhitre bankrot GM-a i da sklone Opel kako ga GM ne bi povukao sa sobom na dno. Opel ko god da je vlasnik uvek ima predznak da je to nemacka marka. Dok recimo ovi nasi lopovi ugasise Zastavu i poklonise FIAT-u da im to bude obicna traka za proizvodnju starih FIAT-ovih modela.\n02.06.2009., 16:19 #13\n"Rusi" "kupili" Opel?\nNe, nego je jedna od ruskih banaka uz pomoć kanadske firme kupila 35% deonica fabrike Opel.Čak nemaju ni većinski udeo.Patrijotske tlapnje...\n02.06.2009., 17:04 #14\nhm.... pogledajte ovaj naslov :\n"Rusi kupili Opel a grcaju u dugovima"\nNimalo nije glup tvorac ovog topica. Pravi naslova za pravo stanje americke ekonomije.\nGM je vlasnik Opela, juce bankrotirao a Rusi u dugovima i opet se nekako stegose i kupise americku firmu.\nPa tek mi je sada jasno koliko su Amerikanci propali a nadam se i onim najortodoksnijim americkim protagonistima kojima do sada nije bilo.\nSada se nadam da su im se bar malo otvorile oci\n02.06.2009., 17:15 #15\nA šta očekivati kad kinezi otkupljuju američke dugove za 20-25% od vrednosti duga ???\nRusi vidim propadoše na svim poljima ...\nZbog čega Angela Merkel nije stisnula pa otkupila 35% Opela od GM ???\nMožda bi i stisla, ali je strah da se ne uk*aki ... A i nema šta da stisne, SEKA bato ...\nA Rus kupuje li kupuje ...\n02.06.2009., 19:38 #16\nZastavu i poklonise FIAT-u da im to bude obicna traka za proizvodnju starih FIAT-ovih modela.\nsamo jedna ispravka: ne za proizvodnju nego SKLAPANJE\ndelovi se prozivode po raznim madjarskama,hrvatskama itd.\nda se to g.ovno stvarno proizvodi kod nas pa vec bi valjali dinkic i ekipa milione komada u majchicu rusiju koju toliko preziru lol\n02.06.2009., 19:41 #17\nstvarno steta sto je ugasen tako uspesan i slavan "brend" Zastave , nismo jos ni Vartburg preboleli ,a vec nam i Zastavu ukinuse sada nam jos samo Moskvic ostade kao jedina nada,uteha i spas\n02.06.2009., 19:43 #18\nmnogo je bolje ovako\npokloniti propalu fabriku i josh dotirati proizvodnju drugih zemalja\n02.06.2009., 19:44 #19\nsve je bolje o proizvodnje onih krseva ,a i dotacije su mnogo manje nego pre\n02.06.2009., 19:56 #20\npa italijani nisu uplatil nista u tu zajednicku firmu, sve zaposlene i dalje placa drzava + dotira i svako vozilo sa najmanje 1000 evra.\n02.06.2009., 20:06 #21\nRusi imaju toliko para u rudnim bogatstvima tako da oko kupovine tuđeg kapitala nema previše problema\n02.06.2009., 20:40 #22\nPa eto Rumuni bili glupi pa nisu dali da se ugasi slavni brend Dacia.\n02.06.2009., 21:06 #23\nProdaše ga. Ali ni to ovde ne nailazi na odobravanje.\n02.06.2009., 21:14 #24\nА код нас, сваки дан исто. Јадни сервис Србије и У92 нам причају о шенгенским визама, хаг и како ето само што нисмо у еу.\n02.06.2009., 22:10 #25\nRusi kupili Opel (mozda i Vauxhall) a Kinezi kupuju Hummer.\nA na prodaju su i Saab i Saturn, znaci i to uskoro kupuju ili Rusi ili Kinezi ili Indijci.\nA malo kasnije bice na prodaju i Pontiac, a Dzeneral Motors ce nastavi da proizvodi samo Chevrolet, Cadilac, Buick i GMC (ako ne bude Chapter 7 i namirenje kreditora GM-a likvidacijom njegove celokupne imovine).\nBraća Rusi osvajaju svet (Opel uskoro ruski!)\nPoslednja poruka: 07.06.2009., 17:22\nrusi preuzeli opel\nPoslednja poruka: 31.05.2009., 03:01\nHrvati u dugovima do guse\nAutor **case-problem**Lost In Space u forumu Preduzetništvo i radni odnosi\nPoslednja poruka: 09.10.2006., 12:36


Naser Keljmendi na crnoj listi SAD\nUz Keljmendija na američku crnu listu dodani su još jedan Meksikanac i Afganistanac. Naser Keljmendi, državljanin Bosne i Hercegovine, je kosovski Albanac, koji vodi jednu od najjačih albanskih kriminalnih porodica na Balkanu, naveli su američki dužnosnici.\nVjeruje se kako Keljmendijeva organizacija trguje kokainom i heroinom, kao i sirćetnom kiselinom, koja je osnovni sastojak u proizvodnji heroina, prenose agencije.


Fnatic i Invictus Gaming ubedljivi u svojoj grupi – RUR Esports\nHome - eSports - Fnatic i Invictus Gaming ubedljivi u svojoj grupi\nPrvi meč dana bio je između Fnatic i 100Thieves-a u kojem je severnoamerička ekipa morala da pobedi da bi imala kakve šanse za dalji plasman, ali Fnatic je bio ubedljiv, pa je slavio nakon 32 minuta. 100T je nakon toga igrao još 2 meča, ali videlo sa da nisu imali previše želje za borbom, pa u meču protvi IG-a nisu imali šta da traže. Slavili su i protiv G-Rexa, ekipe, koja se potrudila da Mad Team ne bude jedini tim sa skorom 0-6.\nInvictus Gaming je u jednom trenutku imao skor od 5-0, ali u tom trenutku gube svoj poslednji meč od Fnatica, samo da bi zakazali revanš par minuta kasnije u tajbrejku za prvo mesto u grupi. U oba meča Fnatic je dobro startovao, i dobrom timskom igrom pokazao da žele da se bore za veliki trofej ove godine. Sa te 2 pobede Fnatic je u bukvalno zadnji čas oteo prvo mesto Kineskoj ekipi.\nBrzo nakon odigranih mečeva bio je žreb za plej-of fazu takmičenja u kojem smo dobili veoma zanimljive duele. Dvadesetog oktobra gledaćemo mečeve RNG-a protiv G2-a i KT Rolstera protiv IG-a. Druga strana žreba će ipak biti znatno slabija, pa će se dan kasnije sastati Cloud 9 i Afreeca Freeca i Fnatic i EDG.\nAladoric suspendovan na tri partije u narednoj sezoni…\nGde i kako možete pratiti izvlačenje grupa za…


"Tu mislim da smo pošli nekako više sa etiketiranjem, sa velikim izjavama, sa isključivanjem, ili si za Srpsku ili potpuno protiv Srpske, a ako si protiv Srpske onda si i protiv Srbije i onda se nametala jedna atmosfera stvaranja jednopartijskog sistema i mogu da kažem atmosfera paranoje. Svi jedni druge špijuniramo, cinkarimo, ovaj je za onog, ovoga treba isterati jer je protiv Srba, protiv Srpske i države Srbije. Čini mi se da smo ušli u nešto što je za mene potpuno neprihvatljivo", rekla je Trajkovićeva u emisiji Dogovor TV Centar.\nPrema njenim rečima, kampanju je trebalo voditi na ozbiljniji način koji bi podrazumevao usvajanje statuta o formiranju Zajednice Srpski opština. " Da mi u stvari znamo da se vode ozbiljne rasprave, da se zna šta je napisano u tom dokumentu, šta su naše ingerencije, da li imamo izvršnu vlast, čime ćemo se baviti i kako ćemo u okviru te Zajednice uklopiti opštine ispod Ibra, kao i naselja koja su sa albanskom većinom, šta ćemo svi raditi. Da na jedan način imamo zdravu priču, zdravu konkurenciju, da biramo ljude koji su odgovorni, da biramo čoveka koji može da odgovori tim zadacima", kazala je Trajkovićeva.\nNi predsednik pokrajinskog odbora Srpskog pokreta obnove Ranđel Nojkić ne očekuje mnogo od Zajednice Srpskih opština jer, kako ističe, da bi se to telo formiralo trebalo bi da postoje zakonske osnove ili da Brisel primora kosovski parlament i Vladu Kosova da izradi zakon koji bi jasno definisao ingerencije tog tela.\n"Po meni ZSO ima jednu težinu koja je vrlo bitna i tu opravdavam Beograd zašto je zatražio da ima svoju listu koju bi podržao, a to je da bi laške sprovodio ono što je dogovoreno u Briselu i ono što je uzeo kao obavezu u predizbornoj kampanji, izbornom ciklusu i post izbornom ciklusu. U tom smislu je morao da ima ljude na koje je mogao da se osloni. Mi sada u izvršnoj i zakonodavnoj vlasti nemamo prave predstavnike koji su bili spremni da zajedno sa Beogradom učestvuju u donošenju vrlo važnih odluka. ZSO ima jednu težinu, a ta težina je politička u stvaranju tog jedinstva. Mislim da sve ovo što se dešava zadnjih dana da je apsolutno nepotrebno jer će ovi izbori pokazati da nijedna politička lista neće osvojiti većinu pa da može apsolutno da vlada. Već sada vidimo koliko je to pocepano i da će se stvarati koalicije."\nNojkić smatra da je dobro što toliko lista učestvuje na ovim izborima i da ovoga puta birači imaju šta da biraju. Nojkić, međutim, kritikuje prljavu kampanju koju su do sada vodili kandidati za gradonačelnike i opštinske odbornike.\n"Slažem se da kampanje nisu protekle i ne protiču u demokratskoj atmosferi, samom činjenicom da smo imali fizičke napade, što je apsolutno neprimereno, imali smo privođenja što je takođe neprimereno. Mislim da vlast tu uopšte ne bi smela da učestvuje. Da sada privodite kandidate za odbornike i gradonačelnike i da ih saslušavate, to nije posao policije ali jeste posao pravosuđa ako postoji krivično delo koje mora da bude vrlo jasno definisano, ovde vi nemate jasno definisano krivično delo a imate saslušavanje".\nNojkić smatra da treba izaći na lokalne izbore jer je ovo prilika da se promeni situacija u kojoj se Srbi nalaze jer može da se napravi "pozitivan kontakt sa državom Srbijom".\nRada Trajković kaže da su "ovi izbori zaista veliko političko pitanje za državu Srbiju s obzirom da se izvlače institucije države Srbije i da se Srbi usmeravaju prema kosovskim institucijama. To je na jedan način zaokruživanje institucionalnog funkcionisanja ovoga prostora".\nKomentarišući odluku srpskog patrijarha da pozove Srbe na glasanje, Trajkovićeva je to ocenila kao brigu poglavara SPC za opstanak Srba.\nRada Trajković kaže da Srbi u opštini Gračanica ne bi smeli da zaborave realnost u kojoj žive, optužujući pri tom aktuelnog gradonačelnika za legalizaciju naselja Marigona i time promenio etničku strukturu. "Mi znamo da je u Skupštini Gračanice usvojeno da se zemljište koje je poljoprivredno pretvara u građevinsko, da je ovih dana legalizovano pretvaranje jednog teritorijalnog prostora i da se pominje Pacolijevo vlasništvo, ali ja zaista ne znam ko je vlasnik. To su za mene stvari koje ne mogu da se oproste".


Ne, ni u Umagu se ne događa tajno postavljanje 5G repetitora - Faktograf.hr\nDruštvenim mrežama rapidno se širi “apel za rušenje novopostavljenih 5G repetitora” u Umagu za koje se netočno tvrdi da su postavljeni “nedavno dok smo svi u karanteni”. Na Facebooku je u samo 24 sata podijeljena preko dvije tisuće puta i opremljena je trima fotografijama. Jedna od njih naslovna je fotografija teksta koji upravo čitate, a drugu možete vidjeti niže.\nSporna Facebook objava samo je posljednja u nizu dezinformacija koje se šire društvenim mrežama i bez ikakvih dokaza 5G tehnologiju povezuju s korona krizom.\nHrvatska regulatorna agencija za mrežne djelatnosti (HAKOM) potvrdila je Faktografu da fotografije koje se šire uz tu objavu ne prikazuju 5G repetitore. Antenski sustav baznih postaja koji je prikazan na fotografijama nije ni novi, na toj lokaciji nalazi se više od 10 godina.\n“Na fotografijama koje ste nam poslali nalazi se antenski sustav baznih postaja Tele2 d.o.o. koji je postavljen na objektu u ulici Joakima Rakovca 2 u Umagu. Na konkretnoj lokaciji nalaze se GSM1800-UMTS900-UMTS2100-LTE800-LTE1800-LTE2100-LTE2600 bazne postaje, odnosno 2G, 3G i 4G bazne postaje. Uvidom u našu evidenciju možemo potvrditi kako se ne radi o novoj lokaciji na kojoj su postavljene bazne postaje operatora pokretnih komunikacija Tele2 d.o.o., već na istoj postoje 2G i 3G bazne postaje od 2007. godine”, poručio je HAKOM.\nPosljednje proširenje kapaciteta na toj lokaciji, tvrdi HAKOM, nije se događalo za vrijeme trajanja mjera uvedenih zbog epidemije koronavirusa.\n“Tijekom godina na baznim postajama su vršene nadogradnje u vidu proširenja kapaciteta 2G i 3G baznih postaja, a 2016. je puštena u rad i 4G tehnologija. Posljednje proširenje kapaciteta 4G bazne postaje prijavljeno je krajem 2019. Slijedom svega navedenog na toj se lokaciji ne nalazi 5G bazna postaja”, poručio je HAKOM.\nPodsjetimo, društvenim mrežama proteklih dana kruži i dezinformacija da se u centru Zagreba počela u tajnosti montirati 5G mreža. Faktograf je i tu dezinformaciju raskrinkao, a više možete pročitati ovdje.\n5G, covid-19, koronavirus, umag


Gostovanje Antoanete Stefanove i simultanka sa aleksinčankama | Aleksinačke vesti - novosti Aleksinac\nPočetna | Sport | Gostovanje Antoanete Stefanove\nsaobraćaj SNS izbori Dušan Ostojić Nenad Stanković Ivan Dimić DS Crveni krst Niš intervju Aleksandar Vučić Dveri opština fudbal Aleksinački Rudnik košarka NATO Aleksinac.Net škole Beograd Miodrag Tasić Žitkovac pozorište Centar za kulturu i umetnost budžet Komunalne usluge JP festival predsednik opštine Radio Aleksinac Napredak KK\n02.12.2015. Dejan Vojinović\nAntoaneta Stefanova svetska šampionka u šahu od 2004. do 2006.\nRođena u Sofiji i sa 7 godina postala šampion Sofije. Rođena je 19 aprila 1979 godine. Igrala je za Bugarsku na 5 šahovskih olimpijada, počev os svoje trinaeste godine.\nU subotu 28. novembra šahovski savez i grad Niš imali su čast da ugoste Antoanetu u hotelu "My place". Sa 20 devojcica iz niškog regiona Antoaneta je odigrala simultanku. Među tih 20 devojčica našle su se i devojčice šahovskog kluba Lav iz Aleksinca, koje je prijavio nastavnik Nenad Ranđelović.\nAnastasija Vojinović, učenica prvog razreda osnovne škole Ljupče Nikolić i Sofija Tasić, učenica četvrtog razreda istoimene škole, imale su priliku da odmere snagu sa Antoanetom i da prisustvuju njenom jednočasovnom izlaganju zasnovano na njenim prvim koracima u šahu do titule najbolje na svetu.\n# Niš šah škole Antoaneta Stefanova Anastasija Vojinović Sofija Tasić Nenad Ranđelović


Obilježen Dan Mjesne zajednice Dragunja - Stranka Demokratske Akcije Gradski Odbor Tuzla\nObilježen Dan Mjesne zajednice Dragunja\nBy admin Vijesti Komentari isključeni za Obilježen Dan Mjesne zajednice Dragunja\nU tuzlanskoj Mjesnoj zajednici Dragunja danas je održana svečanost u povodu 13.jula, Dana Mjesne zajednice Dragunja. Delegacija Općinskog odbora Stranke demokratske akcije Tuzla je tim povodom uz porodice šehida i poginulih boraca, predstavnike boračkih organizacija općine Tuzla, delegaciju Općine Tuzla, predstavnike Savjeta Mjesne zajednice Dragunja, predstavnike Udruženja penzionera iz Dragunje, delegacije brojnih udruženja i građana, te drugih političkih partija odala počast i položila cvijeće na spomen obilježje šehidima i palim borcima ove mjesne zajednice.\nU sklopu obilježavanja Dana MZ Dragunja priređeno je niz aktivnosti.\n– Otvorili smo prostoriju koja je namijenja za penzionere i omladinu, gdje će oni provoditi svoje slobodno vrijeme. Održan je prvi poljoprivredni sajam „ Okusi poljoprivrednih proizvoda „ koju je organizovalo Udruženje proizvođača i otkupljivača „ EKOPRO „ Dragunja. Učešće na sajmu uzelo je 16 udruženja sa područja Tuzlanskog kantona. Namjera je da se ovaj sajam održava svake godine. Ovaj put manifestacija je bila veoma dobro posjećena. Pored toga, organizovali smo turnir u malom fudbalu i šahu, a sa našim gostima obišli smo i novoasfaltirani put u mjestu Namlićima u dužini od 1.200 metara. Izgradnju puta finansirali su mještani, po principu marka na marku. Također, upriličen je prijem za porodice šehida i palih boraca „ – kazao je Zejnil Hodžić, predsjednik Mjesnog ogranka SDA Osoje i član Savjeta Mjesne zajednice Dragunja.\nSvečanost obilježavanja Dana Mjesne zajednice Dragunja su svojim učešćem upotpunili članovi Kulturno-umjetničkog društva Dragunja.\n(sve fotografije se nalaze u foto galeriji sdatuzla.ba)


Dženazu namazu u Bratuncu su prisustvovali članovi Predsjedništva BiH, Haris Silajdžić i Željko Komšić, članovi diplomatskog kora – ambasadori više zemalja, predstavnici bh. i entitetskih organizacija i institucija, predstavnici brojnih općina, nevladinih organizacija iz zemlje i inostranstva.\nZajednička dženaza je klanjana za 33 žrtve genocida ekshumirane iz masovnih grobnica Suha, Podčauš i Redžići na području Općine Bratunac.\nNajmlađa žrtva kojoj je danas klanjana dženaza u Bratuncu je šestomjesečna Narcisa Salihović. Ubijena je sa flašicom za mlijeko u ruci i ekshumirana iz grobnice Suha. Najstarija Zahida Suljagić imala je 110 godina i žrtva je svojih prvih komšija.\nZajedničku poruku u ime predstavnika porodica koje su se okupile na posljednjem ispraćaju žrtvama genocida u Bratuncu uputila je Indira Ramić. Njena poruka je da nevine žrtve čekaju pravdu, a zločinci, koji su bili spremni ubiti nevinu bebu, staricu, ženu, muškarca, koji ništa nisu skrivili – i dalje su slobodni. Zajednička je poruka da se istina mora saznati, a svi odgovorni moraju biti izvedeni pred lice pravde.\nNa Šehidskom mezarju Veljaci do sada je ukopano ukupno 170 civilnih žrtava genocida. Na spisku bratunačkih žrtava nalazi se 603 imena civila ubijenih tokom 1992. godine.\nIzjave prisutnih zvaničnika\nČlan predsjedništva BiH Haris Silajdžić\nOvdje je dovoljno reći da je šestomjesečna beba streljana u naručju majke, pa mislim da za težinu ovog zločina ništa više ne treba reći. Kada govorimo o ovome vi se vraćate u prošlost, ovo je nažalost naša sadašnjost. Danas ćemo ukopati 33 žrtve, neki dan sam saznao da se spaljuju dokumenti u Hagu, čak i lične karte ubijenih u zločinima na području Bratunca, Srebrenice, zatražili smo istragu o tome, prema žrtvama to nije primjeren odnos, ni prema civilizaciji, ni prema standardima koje bi mi željeli da zastupamo, da učimo te standarde, međutim to pokazuje, nedovoljno poštovanje prema žrtvama. Naše sadašnjosti bez pravde i mira nema, to svi kažu i to treba da primijenimo, dok hodaju slobodno oni koji su to činili, teško da će ovdje stabilnosti biti.\nTeško je bilo šta reći, ono što će Vam svako koga pitate pomenuti jeste da se danas ukopava šestomjesečna beba, i nana koja je imala 110 godina, normalan ljudski mozak, a očigledno je bilo puno i nenormalnih, ne može da shvati šta to čovjeka natjera, kako ima snage da tako nešto uradi, jeli to uopšte ljudsko biće, dakle iz godine u godinu, evo i na ovom mjestu i nažalost na mnogim drugim mjestima u BiH se ponavljaju iste priče, stalno se pronalaze ostaci žrtava našeg rata i svake godine kada dolazite na ovakva i slična mjesta ostajete sve više šokirani nekim stvarima, kažem nemoguće je da onaj ko ima svoje roditelje, djecu može u svojoj glavi ikako to prihvatiti, svariti da danas ukopavamo šestomjesečnu bebu kao žrtvu ratnog zločina. Ne postoji način da se iskaže ljutnja i bijes i tuga, sve ono što u čovjeku i iz čovjeka kao ljudskog bića može da izbije kad ste na ovakvom mjestu.\nKod nas je igra u pravosuđu sa ratnim zločinima, jer ne znam kako da to drugačije nazovem, ne procesuiranja, čekanje da vrijeme jednostavno neke stvari pokrije kao prašina, onda pravljenje nekih strategija. Kakva strategija treba i to sad ovoliko godina nakon rata za borbu protiv ratnih zločina, odnosno za procesuiranje tih ratnih zločinaca. Hronološki kako stigne predmet tako se i radi, ja ne znam kome to tačno staviti na teret, ne bih rekao da su samo tužioci i sudije krivi za to, mislim da ima i puno političke manipulacije cijelom tom pričom, da se čeka jednostavno da vrijeme prođe, da i zlikovci nestanu da se umore, da odu i da se rasele van BiH i da jednostavno na taj način se stavi tačka na ratne zločine. Međutim, upamtite šta Vam kažem to je najbolji put i najbolji način da se u ovoj zemlji posije novo sjeme zla za neko buduće vrijeme, jer ne možete vi zaboraviti da ste žrtve, naravno da se treba okrenuti budućnosti i razmišljati o tome kako da se živi u budućnosti, ali ne možete zaboraviti.\nPotpredsjednik Doma naroda Parlamentarne Skupštine BiH Sulejman Tihić\nDanas smo tu da klanjamo dženazu i odamo počast nevino ubijenim žrtvama. Narcise Salihović koja je imala šest mjeseci do najstarije žrtve koja je imala 110 godina. Ovdje je riječ o jednom sistematskom masovnom zločinu koji je činjen širom BiH i ovom prilikom želim da kažem da ćemo učiniti sve da nestali budu pronađeni i dostojanstveno sahranjeni da oni koji su odgovorni za zločine budu kažnjeni da na ovaj način obilježimo i nikada ne zaboravimo šta se dogodilo i šta je bilo, ali isto tako da rješavamo probleme sadašnjosti zbog žrtava i suživota u BiH..


Ruska pomoć je stigla u pravom trenutku /video/ - 19.04.2020, Sputnik Srbija\nOva pošast, pandemija virusa korona, samo je eklatantno prikazala da su nam Rusija i Kina istinski prijatelji, i da su pomoć poslali u pravom trenutku. Ovako je... 19.04.2020, Sputnik Srbija\nvirus korona se širi planetom, video, multimedija, analize i mišljenja, komentari i analitika, rusija\n19:50 19.04.2020 (Osveženo: 00:57 26.08.2021)\nOni su se pokazali kada je bilo najteže, ipak, dodaje naš sagovornik, tu ne treba da zaboravimo ni pomoć od Norveške, Ujedinjenih Arapskih Emirata Turske.\nPomoć Rusije izraz vekovnih, bratskih odnosa\n„Pandemija je uz sve poteškoće sa kojima se srećemo ovih nedelja pokazala snagu, sposobnost i moć srpske zajednice i zdravstva. Mi možda nismo bili ni svesni koliko imamo dobre kadrove, a nismo tako ni loši kao što neki stalno žele da nas prikažu. Srbija se pokazala kao ozbiljna država sa stabilnim sistemom. Nagrada može biti to što je veliki broj naših ljudi došao sa zapada i bilo bi jako značajno da bar možda četvrtina ili možda čak polovina tih ljudi ostane u otadžbini, da zajedno podižemo sistem. Ovde imamo lepu metaforu, a to je kada je deci teško oni se odmah vraćaju majci, a ta majka je ovde Srbija, otadžbina“, rekao je Kajtez.\nOn dodaje da će i na nacionalnom i na Svetskom nivou ova pandemija doneti mnogo toga dobrog u geopolitičkom i nacionalnom sistemu i u poimanju suštine zdravstvenog sistema. „Pandemija je, između ostalog, pokazala sve slabosti liberalnog i neoliberalnog koncepta društva koji počiva na individualizmu, samoekonomičnosti i ekstra profitu. Život nije moguće svesti samo na ekonomske kategorije, jer postoji solidarnost i osećaj za drugoga, za kolektiv. Na zapadu postoji socijalni sistem koji je pre svega usmeren na one koji to mogu da plate. Međutim, ogroman broj građana tih najrazvijenijih zemalja praktično nema nikakvo socijalno osiguranje, a i oni koji ga imaju shvate da su cene vrtoglavo visoke, pa razmišljaju da li im je isplativije da umru kod kuće ili da odu da se leče svesni da će morati godinama da odplaćuju dug“, smatra Kajtez.\nPokazuje se, dodaje naš sagovornik, da je pomoć Rusije i predsednika Vladimira Putina lično izraz vekovnih, bratskih odnosa, jer i ona treba da vodi bitku sa ovim virusom, ali je na ovaj način pokazala da Srbiju doživljava kao prijateljsku zemlju. Moskva prema Srbiji i Republici Srpskoj, odnosno srpskom fakturu na Balkanu, uvek ima maksimalno korektan i pravedan odnos.\n„Nedavno sam napisao da mi kao relativno malobrojna nacija ne smemo da budemo pod kišobranom bilo koje velesile, odnosno naš odnos prema velikim silama je ustvari odnos kako se oni odnose prema međunarodnom pravu, suverenitetu i poštovanju neotuđivih prava malih naroda kao što smo i mi.\nPrijatelji nas nisu izdali\n„Nas prijatelji nisu izdali kada je bilo najvažnije, a mi ćemo takođe u meri svojih moći u meri svojih sposobnosti i nacionalnog dostojanstva znati da im se odužimo“, rekao je naš sagovornik.\nIako su zapadni mediji poput „Gardijana“ nazvali tu pomoć novom vrstom uticaja Rusije i Kine na zemlje Balkanu, Kajtez kaže da Srbija svakako ne bi imala ništa protiv da nam je i Velika Britanija pomogla. Niko, dodaje on, niko njima nije branio da nam pomognu, oni jednostavno imaju osećaj ljubomore zašto to neke druge države mogu, žele i hoće, a oni iz milion razloga ne žele zato što imaju sopstvene probleme.\n„Oni ne žele da prihvate da je proces multipolarizma nezaustavljiv i da će ova pandemija korone taj svetski proces samo ubrzati. Oni, koji su nekada bili velesila, ne žele da prihvate da se svet drastično menja. Vide da se istok podiže, jer između ostalog i sunce izlazi na istoku, dakle podižu se nezasutavljive Indija, Kina i Rusija. U tom slučaju optuživati nas za interesna pregrupisavanja je zaista u najmanju ruku licemerno i maliciozno“, naglasio je Ilija Kajtez.\nApsolutna nemoć NATO armade\nZa filozofsko promišljanje sveta ova pandemija je pokazala mnogo toga važnog i ontološki bitnog, objašnjava naš sagovornik. Svedoci smo potpune i apsolutne nemoći armade koja se zove NATO.\n„Oni su povukli trupe iz, rekao bih, suludih manevara opkoljavanja Ruske Federacije, jer između ostalog imaju iskustva i istorijsko poimanje da je posle Prvog svetskog rata praktično više američkih vojnika umrlo od španske groznice nego onih koji su poginuli na bojnom polju. Strah od bolesti je realan, jer imamo informaciju da su od 11 nosača aviona koje poseduje Amerika ostala samo dva na takozvanom borbenom položaju”, rekao je Kajtez.\nPandemija je pokazala mnogo toga besmislenog uključujući i zapadnoevropski način života, a ono što može biti dobro jeste da će ekonomska kriza uticati pre svega na vlade zapadnoevropskih država i SAD da smanje enormno velike troškove za kupovinu naoružanja.\n„Što se tiče naših regionalnih pitanja, zanimljivo je da je Vlada Crne Gore odbila bratsku pomoć Srbije, a posle toga su napravili ogroman spisak želja koje su uputili njihovim zaštitnicima, NATO-u, ne shvatajući da i ta organizacija ima velike unutrašnje probleme i da im je najmanje stalo da se bave sa jednom malom članicom kao što je Crna Gora. Odgovor Alijanse je bio zaista drastičan ali su to mediji u Crnoj Gori pokušali na neki način da minimiziraju”, rekao je naš sagovornik. Dodaje da se od sve silne velike pomoći sve svelo na uslugu Holandije koja im je dala neki avion da prenesu zdravstvenu robu, ali iz Kine, koja se, gle čuda, opet pojavljuje kao apsolutno nezaobilazni faktor u savremenom svetu.\n17 April 2020, 10:50\nAmerika okrenula leđa svetu\nPredsednik SAD Donald Tramp je usred pandemije, u kojoj Amerikanci podnose velike žrtve, okrenuo leđa Svetskoj zdravstvenoj organizaciji. Naš sagovornik podvlači da obično posle velikih kriza oni koji su na vlasti ne opstaju i da Tramp zbog broja obolelih i žrtvava ima zaista veliki problem.\n„Za njega je svaki dan sudbinski – biti ili ne biti u ekonomskom smislu. Broj nezaposlenih raste neverovatnom progresijom i on se suočava sa izazovom kako sačuvati život Amerikanaca, a ne uništiti privredu. To je inače, bio i ostao jedan od njegovih najjačih izbornih aduta”, smatra Kajtez. Tramp je, podseća naš sagovornik, prvo krenuo na Kinu, međutim, posle toga je shvatio da bez Kine ne može da se bori protiv korone, pa je kao jedan pragmatičan čovek našao žrtvenog jarca u toj međunarodnoj zdravstvenoj organizaciji.\nVaskrs bez vernika u crkvi\nDržavni vrh je odlučio, a patrijarh Irinej se sa odlukom saglasio da neće biti obeležavanja Vaskrsa sa vernicima u crkvama zbog zabrane kretanja. Profesor Kajtez kaže da to jeste veliki rizik za sve građane ali da ne želi da ulazi u taj profesionalni deo koji su objasnili lekari.\n„Ono što želim da naglasim jeste da naši protivnici jedva čekaju da država dođe u nesaglasnosti sa svojom Srpskom pravoslavma crkvom, a da ono što mi Srbi moramo da imamo u vidu jeste da ne bi bilo ni srpstva ni Srbije bez SPC. Dakle, ono što nama u ovoj situaciji velikih izazova i iskušenja ne treba je sučeljavanje ili sukobljavanje srpske države i srpske crkve i to je hvala bogu izbegnuto“, rekao je on.\nCrna Gora je fenomen\nŠto se tiče Srpske pravoslavne crkve u Crnoj Gori, tu je situacija drugačija, smatra naš sagovornik, zato što vlast koristi sve moguće načine da se obračuna sa SPC i vernicima ne shvatajući da onaj koji pokušava da se obračuna sa verom on se suočava sa takvom silom, moći, sa takvom dubinom da to nije nijedna vlast uspela da pobedi.\n„Vera, mit, kolevka, sećanje, preci i grobovi su večni. To je nešto što je deo nas, kao kada čovek udiše vazduh i kada koristi vodu i hranu da bi mogao da egzistira tako je to u duhovnom smislu vera. Ljudi koji to pokušavaju ne razumeju zato što na taj način, deluje paradoksalno, oni u stvari veru samo jačaju. I ovo što se pre korone desilo u Crnoj Gori je zaista jedna duhovna liturgija nešto što daje snagu i jača veru. To je fenomen koji će biti proučavan od ostatka sveta, to vraća veru u hrišćanstvo, jer zapadnoevropska civilizacija upravo doživljava slom u smislu neverovanja zato što vrednosti koje ona propagira su vrednosti koje je korona dokazala su nevrednosti”, rekao je Ilija Kajtez.


Pored mesečne nadoknade u neto iznosu od 28.000 dinara za 160 radnih sati, za učesnike u programu biće uplaćeni porezi i doprinosi za socijalno osiguranje\n- Iako je aktuelna epidemiološka situacija uticala na privredu, veliki negativni uticaj iste, je posebno izražen u ranjivim grupama, čiji je ekonomski status dodatno narušen. Kao znak solidarnosti, sa partnerima smo pokrenuli meru radnog angažovanja u šest lokalnih samouprava - Vranju, Aleksincu, Pirotu, Kruševcu, Kragujevcu i Subotici. Predviđeno je da u meri radnog angažovanja „Zajedno za zajednicu“ učestvuje 210 osoba. Na ovaj način ćemo osigurati prihode za najugroženije, ali istovremeno kroz sprovođenje radova od javnog značaja doprineti unapređenju kvaliteta života u lokalnim samoupravama koje učestvuju u programu – kaže Robert Bu, vođa tima projekta Nemačke razvojne saradnje „Inkluzije Roma i drugih marginalizovanih grupa u Srbiji“.\nCilj ZaZ mere je da ublaži negativne posledice pandemije COVID-19...Pročitaj obaveštenje


Svedeni smo na vlaško kolo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Svedeni smo na vlaško kolo\nNacionalni savet vlaške nacionalne manjine osnovan je 31. marta prošle godine u Boru, a već gotovo godinu dana nije registrovan i jedini je nacionalni savet manjinskih zajednica koji ima taj problem. Na skupštinu u Boru pozvana su 102 elektora od čega je prisutno bilo 99, što je maksimalna prisutnost.\n– Smatramo da se ovde očigledno radi o namernoj opstrukciji Vlade Srbije koja ne želi da i ovaj Nacionalni savet zauzme mesto koje mu pripada u našem društvu. Ovakvo (ne)činjenje je samo još jedan od dokaza da je vlaška zajednica potpuno marginalizovana u ostvarivanju svojih kolektivnih prava. Ovo je istovremeno i apel budućoj vladi da učini sve što propisi nalažu i time našoj zajednici pruži tretman kao i svim drugim nacionalnim zajednicama – kaže za Danas Živoslav Lazić, predsednik Nacionalnog saveta Vlaha.\nOn objašnjava zašto Savet nije registrovan.\n– Zvanično, posle održane konstitutivne skupštine u Negotinu, predali smo zahtev Ministarstvu za manjinska i ljudska prava. Tada nam je rečeno da treba da dopunimo zapisnik sa zvaničnim sedištem, jer smo napisali da je sedište u Negotinu, ali je trebalo navesti i ulicu i broj. Mišljenje funkcionera Ministarstva Zorana Marjanovića bilo je da, pošto vlaški jezik nije standardizovan, pečat treba da bude urađen na srpskom jeziku. Na prvom konstitutivnom skupu smo odlučili da se koristimo i vlaškim i srpskim jezikom. Dok se ne standardizuje jezik koristićemo švajcarski model, odnosno koristićemo zvanično rumunsko pismo. Mišljenje Ministarstva je pak bilo da se može koristiti samo srpski jezik, što nije u domenu zakona, i nije razlog da se ne dozvoli registracija – objašnjava Živoslav Lazić.\nOn navodi da je Nacionalni savet vlaške manjine ispunio sve što mu je rečeno u Ministarstvu, ali da i dalje zvanične registracije ove institucije nema. U međuvremenu je došlo i do raspada državne zajednice.\n– Jedino što smo dobili je odgovor Ministarstva za državnu upravu i lokalnu samoupravu i ministra Zorana Lončara u kome se navodi da Vlada ne može da nas registruje jer nije donet zakon o ministarstvima i njihovim nadležnostima. Međutim, 14. maja, dakle nakon toga, formiran je nacionalni savet Egipćana i oni su registrovani. Njih je registrovalo Ministarstvo za nacionalne manjine Rasima Ljajića. Ako je to tako, postavljamo pitanje zašto onda nije registrovan i Nacionalni savet Vlaha. Bićemo prinuđeni da povedemo upravni postupak i tražimo zaštitu na sudu. Nažalost ovo je već viđeno kada je u pitanju odnos prema vlaškoj zajednici – Dodaje Živoslav Lazić.\nOn upozorava da, što se tiče kolektivnih prava, Vlasi imaju ubedljivo najlošiji položaj od svih nacionalnih manjina u Srbiji. U sferi informisanja, samo je Radio Zaječar, nedavno, pokrenuo emisiju na vlaškom jeziku i to zahvaljujući sredstvima koja su dobijena na osnovu konkursa Ministarstva kulture. Ni u elektronskim ni u pisanim medijima nema inoformacija na vlaškom jeziku.\n– Slično je i u oblasti kulture. Ranije su, u Kučevu, postojali Homoljski motivi koji su promovisali izvornu tradiciju Vlaha, međutim poslednjih godina ima svega samo nema više Vlaha i njihove tradicije. U Žagubici u srcu Homolja organizovana je manifestacija srpskog pojanja, gde ima ubedljivo najviše Vlaha. Tamo je bilo izvođača i iz Sibira, iz Bosne, iz Srbije, ali nije bila ni jedne interpretacije na vlaškom jeziku – primećuje Lazić.\nNa poslednjem popisu se 40.054 građana Srbije izjasnilo kao Vlasi, a u Istočnoj Srbiji se njih 2.500 izjasnilo kao Rumuni. Utvrđeno je da 154 sela imaju čisto vlašku populaciju, dok su 46 mešovitog sastava.\n– Vlasi, osim u seoskim naseljima žive i u gradovima. I njihovo je pravo da se izjašnjavaju kao Vlasi, Rumuni ili Srbi. Zato i procenjujemo da ih pored 40.000 nacionalno opredeljenih, u našoj zemlji ima oko 250.000. Mi, međutim, ne licitiramo tim brojem već gocorima o jasno opredeljenoj populaciji. O kakvoj je diskriminaciji i asimilaciji reč potvrđuje i podatak da se na popisu iz 1992. samo 19.000 građana Srbije izjasnilo da su Vlasi – kaže Lazić.\nOn tvrdi da je očigledno, da u međuvremenu nije toliko narasla vlaška populacija, niti da je bilo demografske eksplozije, već je to rezultat promena i probuđene nacionalne svesti Vlaha. U crkvenim knjigama su, navodi Lazić, Vlasi popisivani kao Rumuni pravoslavne vere.\n– U sferi obrazovanja tragično je da ni u jednom udžbeniku nema ni slova o Vlasima. Sve ovo ostavlja prostor za manipulaciju. Vlasi imaju svoju tradiciju i kulturu, ali se ona nigde ne pominje. Sve o Vlasima se svelo na folklor i na popularno vlaško kolo. Možete da igrate kolo i da se bavite folklorom, ali ako se tamo nađe više od pet organizovanih Vlaha, onda nastaje problem. Čini nam se da se država još nije oslobodila predrasuda o nacionalnim manjinama. Mi samo tražimo da se Nacionalni savet Vlaha registruje i da država počne da odvaja sredstva za kulturu i obrazovanje, pa tek onda možemo da sa merodavnim institucijama razgovaramo i o standardizaciji vlaškog jezika – zaključuje Lazić.


Radio TV Stara Pazova - Bojan Džepina se u subotu bori za titulu "Wako Pro" profesionalnog prvaka sveta\nBojan Džepina se u subotu bori za titulu "Wako Pro" profesionalnog prvaka sveta\nVojčanin Bojan Džepina u meču protiv Hrvata Luke Žuljevića, u subotu 15. juna od 20.30 boriće se za titulu wako pro profesionalnog prvaka sveta. Meč je organizovan u okviru turnira Trofej Beograda koji traje dva dana u Hali sportova "Ranko Žeravica".\nSa Žuljevićem se u ringu sastao dva puta u amaterskoj konkurenciji. Rezultat je izjednačen pošto je Bojan odneo pobedu na Svetskom kupu, dok mu je na Evropskom prvenstvu ona izmakla. Ovo je prvi put da se sastaju u profesionalnoj konkurenciji gde su pravila dosta drugačija, a bodove donose samo udarci koji nanesu štetu protivniku.\nTrofej Beograda je međunarodni turnir koji se održava 15. i 16. juna u Hali sportova "Ranko Žeravica". Trenutno je prijavljeno preko 300 takmičara i 50-ak klubova iz šest zemalja, a prijave su i dalje u toku.


Počinju prijemni ispiti za specijalizovana odeljenja | 013 info\nTanjug\tPet, 13/05/2022 - 09:13\nPrijemni ispiti za specijalizovana odeljenja gimnazija i umetničkih škola počinju danas i trajaće do 22. maja, najavilo je Ministarstvo prosvete.\nPreliminarni rezultati prijemnog ispita (detaljna obaveštenja u srednjim školama koje sprovode prijemni ispit) biće objavljeni od\n16. do 24. maja. Podnošenje i rešavanje prigovora učenika na preliminarne rezultate prijemnog ispita su od 16. do 24. maja.\nsrbija škola prijemni ispit specijalizovana odeljenja


Pet prometnih nesreća - Radio Đakovo\nHome / Novosti / Crna kronika / Pet prometnih nesreća\nU protekla 24 sata na području Osječko-baranjske županije zabilježeno je 10 prometnih nesreća u kojima je pet osoba ozlijeđeno. Pet prometnih nesreća dogodilo se na području Đakovštine, tri na području Osijeka te dvije na području Belog Manastira, izvijestio je Centar 112.\n← Prethodna vijest “Ljeto u prirodi”\nNovija vijest → Trodnevna priprava u Dragotinu


Ramljak u četvrtak u Sarajevu zbog krize u Agrokoru | Ekonomija BiH | Al Jazeera Balkans\nRamljak u četvrtak u Sarajevu zbog krize u Agrokoru\nPovjerenik Vlade Hrvatske razgovarat će s predstavnicima bh. vlasti o krizi koja potresa koncern.\nAgrokor u Bosni i Hercegovini zapošljava više od 5.000 ljudiAl Jazeera\nPovjerenik Vlade Hrvatske za Agrokor Ante Ramljak doputovat će ove sedmice u Bosnu i Hercegovinu kako bi s predstavnicima vlasti razgovarao o krizi u tom koncernu i planovima za buduće poslovanje.\nRamljak bi se u četvrtak u Sarajevu trebao sastati s predsjedavajućim Vijeća ministara Bosne i Hercegovine Denisom Zvizdićem i ministrom vanjske trgovine i ekonomskih odnosa Mirkom Šarovićem te drugim zvaničnicima u tijelima vlasti koji su dosad izražavali zabrinutost zbog mogućeg odliva kapitala iz Bosne i Hercegovine kako bi se pokrili dugovi Agrokora u Hrvatskoj.\nOčekuje se razgovori o poslovanju Agrokorovih kompanija u Bosni i Hercegovini koje osiguravaju radna mjesta za više od 5.000 zaposlenih.\nDugovi dobavljačima iz Federacije BiH\nNajveći dio poslovanja Agrokorove kompanije kćeri u Bosni i Hercegovini ostvaruju na području entiteta Federacija Bosne i Hercegovine.\nU dosadašnjim razgovorima o mogućim posljedicama krize u Agrokoru ispostavilo se da su dugovanja prema dobavljačima iz Federacije Bosne i Hercegovine trenutno na nivou blizu 130 miliona konvertibilnih maraka (66,5 miliona eura).\nŠarović: I BiH treba imati 'lex Agrokor'\nDomazet o problemima Agrokora u BiH\nDron je, kako se navodi u saopštenju izraelske vojske, pao tokom rutinske sigurnosne aktivnosti.


Supena kašika brašna – Recept Za\nIngredient: Supena kašika brašna\n6 žumanca dobro umutimo sa šećerom, dodajemo so, brašno, orahe, i sneg od ulupanih belanaca. Koru pečemo u dobro podmazanom plehu na 200 c. Pomešamo orahe sa 100 gr isprženog šećera, i sve još malo ispržiti. Izručujemo na vlažnu dasku da se ohladi, pa samletljemo ili istucamo u avanu. (...\nKrem torta od šećera\nMleko skuvamao sa ½ šećera, malo posolimo, kuvamo dok se ne stegne. Drugu polovinu šećera pržimo sve dok ne počne da penuša, a zatim odmah dodajemo kremom od mleka. Mešajući krem rashladimo i dodamo puter. Kore nafilujemo kremom. Ukrašavamo tortu po želji. Prijatno.\nUmutimo belanca sa šećerom i dodamo seckane urme, orahe, brašno, koru limuna i čokoladu. U zauljen i posut brašnom pleh nalivamo smesu i pečemo koru na 180 c. Potreben su nam 3 ovakve kore 12 žumanca umutimo sa šećerom, i skuvamo na pari, dodajemo umućen puter sa prah šećerom. Kada...


Vučić i Kolinda u ponedeljak u Vukovaru i Dalju\nBeta\t 16. juna 2016. 22:50\nBeogradski list Novosti piše u izdanju od petka da će u ponedeljak, 20. juna, predsednik Vlade Srbije Aleksandar Vučić s predsednicom Hrvatske Kolindom Grabar Kitarović obići rodnu kuću naučnika Milutina Milankovića u Dalju i da će zajedno posetiti Vukovar.\nKako list saznaje, planirano je da u Dalju Vučić i Grabar Kitarovićeva polože vence kraj rodne kuće naučnika Milankovića.\nNovosti navode da je cilj tog susreta otvaranje nove stranice u odnosima Srbije i Hrvatske, kako bi dve države pokazale da su spremne da prevazidju nesuglasice iz prošlosti, “zbog kojih je saradnja u poslednjih nekoliko meseci spuštena na veoma nizak nivo”.\nPo navodima lista, zajednički stav biće da dve države imaju mnogo više onoga što ih povezuje nego što ih razdvaja, a očekuje se da će tokom susreta biti pokrenuta i pitanja nestalih, povratka kulturnog blaga, ali i zaštite srpske i hrvatske manjine.\nIzvori lista tvrde da je hrvatska predsednica preuzela inicijativu za otopljavanje odnosa s Beogradom jer je, kako navode, dosadašnja hrvatska vlada radila suprotno – “povlačeći poteze, pogotovo na medjunarodnom planu, koji su ih dodatno pogoršavali”.\nDnevnik je podsetio na hrvatske pokušaje blokade otvaranja poglavlja 23 u pregovorima Srbije sa Evropskom unijom.\nPoslednji susret Vučića i Kolinde Grabar Kitarović bio je u martu ove godine u Mostaru.


Misli, radi, stvaraj, dijeli!\nU 30 godina svog postojanja, svjesna svoje odgovorne funkcije u društvu, Atlas Grupa postavlja kao jedan od svojih prioriteta uspostavljanje i razvoj boljeg životnog standarda. Donacije najboljim studentima, bolnica, specijalizovane institucije, podrška projektima u obrazovanju, umjetnosti i sportu bile su samo dio prakse Atlas grupe od njenog osnivanja.\nStalne aktivnosti Atlas grupe su projekti koji imaju za cilj podizanje standarda obrazovanja, zdravstvene zaštite, ekonomije koja brine o životnoj sredini, ohrabrivanje regionalne saradnje i osnaživanje žena. U tom cilju, osnovana je Atlas fondacija koja će obuvhatiti i efikasno sprovoditi naše ideje i ciljeve. Podići će javnu svijest i umrežavanje tražeći efikasna rješenja za ova važna društvena pitanja. Partneri i mreža kontakata Atlas grupe, renomirane nagrade i priznanja koja smo dobili kroz višegodišnje poslovanje u oblastima finansija, bankarstva, medija, zdravstvene zaštite i obrazovanja pomoći će u procesu uključivanja ne samo domaćih već i međunarodnih partnera u našu misiju.\nVažnost ove strategije i njenog potencijala za razvoj društva prepoznate su i podržane na najvišem nivou. Na inicijativu političkih i finansijskih lidera iz SAD i UK, predsjednik Atlas grupe Duško Knežević pozvan je da bude član renomirane organizacije Globalna inicijativa Klinton kako bismo dobili međunarodnu podršku na najvišem nivou za ambicioznu i altruističku misiju naše grupe.