Ministrove puškice | B92 Blog\nMilutin Milošević / 26.02.2009. u 00:58\nDa li su učenici dobro pripremljeni za izazove budućnosti? Mogu li delotvorno da analiziraju, razmišljaju i komuniciraju? Da li mogu da nastave učenje tokom celog života?\nProgram OECDa za medjunarodnu ocenu učenika (PISA) svake tri godine traga za odgovorima na ova pitanja, kroz testove koji obuhvataju petnaestogodišnjake - one koji su na kraju procesa obaveznoš obrazovanja. Istraživanje se sprovodi uglavnom u industrijalizovanim zemljama.\nPo istraživanju kvaliteta obrazovanja i učeničke pismenosti u jednoj zemlji, koju OECD sprovodi koristeći PISA testove, Srbija je 2006. godine zauzela 41. mesto u svetu od 57 zemalja u kojima je obavljeno tastiranje. Naš Ministar prosvete Žarko Obradović rešio je da ove godine Srbija znatno poboljša svoj rejting u svetu. Kako reče: "ko god to bio, nikome nije lako biti ministar u zemlji čije obrazovanje je ispod svetskog proseka". Međutim, Ministar namerava da do uspeha dodje na vrlo specifičan način. Umasto podizanja kvaliteta obrazovanja, rešio je da pomogne da učenici što bolje upoznaju tehnologiju polaganja.\nJuče ujutro, Ministar je gostovao u Jutarnjem programu RTSa. Iznenadio me svojim pristupom ovom probleme (a tek onda sam uspeo da, čitajući Dalijev blog Vama je sve to smiješno gos'n ministre?, vidim da je već prosipao bisere po televiziji. Nije da se ovim tekstom priključujem hajci na Ministra Obradovića, ali ne mogu da propustim da prokomentarišem.\nRazlozima kojima je pravdan loš rezultat pre tri godine (najvažniji: neusklađenost našeg sa drugim sistemima obrazovanja), Ministar je dodao još jedan, izgleda presudan: učenici su se uplašili testa! Stoga je osnova strategije Ministra da se sa učenicima radi, da im se objasne testovi, da provežbaju što je moguće više testova, kako bi onda na testu pokazali što je moguće bolje rezultate. U tu svrhu su već odštampani zadaci u tri knjige koje obuhvataju matematičko i naučno znanje i čitalačku pismenost, koji će biti podeljeni nastavnicima već danas, na konferenciji posvećena ovoj vrsti testiranja, da bi ih razrađivali sa učenicima. Dakle, Ministar je odštampao pulšice za svoje đake, ne bi li im pomogao da za njega polože test sa što je moguće boljim rezultatom. Sledeća dva meseca, odabranih 6.000 đaka i njihovi profesori ima da se bave njima, verovatno kao svojim prioritetom. Kakva nastava, kakve pripreme za upis u srednje škole?\nPo mom skromnom mišljenju, odgovor ne ležu u gojenju praseta pred test, već u ozbiljnom radu na promeni sistema obrazovanja koji bi našim naslednicima omogućio da dobro i kvalitetno uče, da budu spremni i raspoloženi da uče, ne samo u školi i ne samo dok se školuju, da ne bubaju već saznaju, da budu spremni da ono što uče povežu sa stvarnošću i upotrebe u životu, da imaju priliku da uče zajedno sa celim svetom, da ih u život uvode kvalitetni, pripremljeni i motivisani učitelji, itd. itd. Takva reforma počela je pre nekoliko godina, ali je ubrzo obustavljena pod naletom promena vlasti.\nNažalost, Ministar nema sluha ili vremena za to. To što nema sluha je za očekivanje: on je barem treći u nizu Ministara prosvete (ili kako već) koji su tu zato što je njihovoj stranci pripalo to mesto. Nije on kriv što druge stranke biraju bolja ministarstva, a onda i u njegovoj stranci ima nekih koji biraju pre njega. To što nema vremena takođe je za opravdanje: ko će da se upušta u posao koji će dati rezultate tek nakon desetak ili više godina. Ministar mora da uradi nešto što će mu pomoći da opravda rad pred naredne izbore i donese još glasova svojoj stranci, pa je stoga bolje uložiti pare u puškice pa zajedno sa đacima i učenicima povećati rejting nego osmisliti korenite i dugotrajne promene.\nKako će se sve ovo odraziti na đake, kakav ćemo ljudski kapital imati u budućnosti - to baš i nije važno. Bolja vremena sačekaće neke druge generacije učenika.\nMinistar O1.jpg / 14.25 / KB image/jpeg\nMinistarO2.jpg / 84.6 / KB image/jpeg\nangie01 01:03 26.02.2009\nja lepo rekla,\nda je on lik godine,..kakav dachamarkovic, todorovic, ljiljadarvincholic.\nMilutin Milošević 01:06 26.02.2009\nRe: ja lepo rekla,\nVidi, jutros mi se učinio običan, pristojan čovek. Sve je OK, lepo mu je i trudi se. Samo, da li oseća taj posao...\nangie01 01:10 26.02.2009\nSamo, da li oseća taj posao...\npa oseca, oseca,...kao i svaki drugi, koji bi dobio po istom kljuchu,...oseco bi i da je izabran za gradonachelnika ili za direktora televizije, elektrodistribucije,...aerodroma...\necce-florian 01:20 26.02.2009\nVidi, jutros mi se učinio običan, pristojan čovek.\nŠta ćeš Gazda, paket aranžman.Kuj te pituva.\nSvi smo mi pomalo ......\nangie01 01:21 26.02.2009\nMilutin Milošević 01:25 26.02.2009\nEl si ti normalna? Saće te banuju.\nangie01 01:30 26.02.2009\nshto?, zbog fazona?\npa nikog nisam vredjala!\nako mislish da smeta-a ti obrishi!\nMilutin Milošević 01:35 26.02.2009\nHvala na pitanju: ne pušim, idem u banju\nangie01 01:37 26.02.2009\nako mislish da smeta-a ti obrishi!Hvala na pitanju: ne pušim, idem u banju\nma shta ondaK reagirash?:))\necce-florian 01:45 26.02.2009\nti će mi brišeš\nJel ti higijenskije kad si obrisala?\nA vi , kako te?\nti znaš da kuj briše ,taj nemož više da piše?\nangie01 01:48 26.02.2009\npa kad gazda oce da je korektan, kao reko mi je, da se vidi, al nema nish sa higijenu.\npa znash kad cu da mu napishem fazon na blogu?!\na josh mi duguje i pice kod Boze.\nMilutin Milošević 01:52 26.02.2009\nHajde, bre Andžo, ne zajebaj. Ja sam samo lepo nagovestio da će te banuju. Što se mene smatra, nek piše kuj šta oće.\nA imao bih i ja dva sjajna na tu temu...\nPiće kad se snadjemo kod Bože. Ja bio početkom siječnja\nangie01 01:54 26.02.2009\npa samo si!\nMilutin Milošević 01:59 26.02.2009\necce-florian 02:08 26.02.2009\nPiće kad se snadjemo kod Bože.\nLagano, samo lagano i pazte na konobara\nangie01 02:10 26.02.2009\nkad se snadjemo kod Bože\npa ja se snashla!\nangie01 02:12 26.02.2009\npa, manje se osecamo!\nniccolo 01:14 26.02.2009\nТест и систем\nMinistar je dodao još jedan, izgleda presudan: učenici su se uplašili testa!\nМа да, ученици се уплаше теста, фудблери кад изгубе нису се адаптирали на услове игре (лош терен) итд. итд.\nveć u ozbiljnom radu na promeni sistema obrazovanja koji bi našim naslednicima omogućio da dobro i kvalitetno uče, da budu spremni i raspoloženi da uče, ne samo u školi i ne samo dok se školuju, da ne bubaju već saznaju, da budu spremni da ono što uče povežu sa stvarnošću i upotrebe u životu, da imaju priliku da uče zajedno sa celim svetom, da ih u život uvode kvalitetni, pripremljeni i motivisani učitelji, itd\nNNN 02:09 26.02.2009\nRe: Тест и систем\nученици се уплаше теста\nMrze ih profesori!\ndrug.clan 01:25 26.02.2009\nTi testovi koje rade su vise nego sumnjivi i gotovo sigurno ne mere nista. Osim toga nasa srednja skola je najbolji deo naseg obrazovnog sistema a ona nije obuhvacena istrazivanjem. Slazem se da nasa skola propada ali ne zato sto je sistem los vec zato sto se lose sprovodi. Ipak je taj sistem stvorio gotovo ni iz cega jako dobro obrazovanu klasu\nPS. O ministru sve najgore ali ga molim da ne zapocinje nikakvu reformu skolstva jer u poslednjih 50 godina skoro nigde u svetu nije napravljena reforma koja je unapredila obrazovanje. Pogledajte samo u sta su se pretvorile skole u Americi i zapadnoj Evropi. Danasnja deca posle isto vremena provedenih u skoli znaju mnogo manje od njihovih roditelja u njihovim godinama sto je blago receno strasno!\nPreporuka: 204 / Link / Replika: 22 / Molimo vas da se ulogujete ili registrujete da biste mogli da šaljete komentare.\nMilutin Milošević 01:29 26.02.2009\nRe: kakav test\nNišta nije sveto da ne bi moglo biti promenjeno!\nJel to ono beše V Kongres KPJ zaključio?\nTo što deca danas manje znaju od nas je dodatni razlog da se izvrši temeljna analiza obrazovnog sistema i predlože načini da se on unapredi\nmateja_boskovic 01:44 26.02.2009\nOsim toga nasa srednja skola je najbolji deo naseg obrazovnog sistema a ona nije obuhvacena istrazivanjem\novaj... a jel ste vi svesni sta pricate?\ndunja73 10:04 26.02.2009\nO ministru sve najgore ali ga molim da ne zapocinje nikakvu reformu skolstva jer u poslednjih 50 godina skoro nigde u svetu nije napravljena reforma koja je unapredila obrazovanje. Pogledajte samo u sta su se pretvorile skole u Americi i zapadnoj Evropi. Danasnja deca posle isto vremena provedenih u skoli znaju mnogo manje od njihovih roditelja u njihovim godinama sto je blago receno strasno!\nOvo nije tacno .\nDanas deca mnogo vise znaju nego roditelji .\nOvde gde sam ja , vec od obdanista se pocinje kroz igru sa radom.\nTako da naprimer ,dete izmedju 3-4 god vec zna slova , pocinje se sa ucenjem engleskog ,\nucenjem pravilnog govora(kome je potrebno) kroz logo i ergo terapije koje su besplatne(u sklopu osiguranja).\nKroz igru se sabira , oduzima , upoznaje racunar\nKroz kontakte direktne sa prirodom , nauce vec sa 5 godina sve ono sto sam ja ucila iz "poznavanja prirode i drustva " do 4. razreda osnovne.\nOko 5-6 godina uglavnom sva deca znaju da plivaju i poznaju bar jedan sport.\nKasnije kroz skolstvo "koje je precizno usmereno" se nastavlja dalje .\nA ako je igde postojalo lose skolstvo , to je "Suvar sistem"\nTako da smo imali po zavrsenom Agronomskom fakultetu - dipl.ing-a koji u zimskom periodu nije mogao razaznati krusku od jabuke , ali je doduse znao sve ostalo sto mu je nebitno za struku .\nSvaka usporedba danasnje dece i roditelja njihovih je nerelevantna ,\nA osim organizovanog skolstva , za uspeh deteta mora malo i roditelj da se "angazuje"\nMilutin Milošević 10:16 26.02.2009\nTako da smo imali po zavrsenom Agronomskom fakultetu - dipl.ing-a koji u zimskom periodu nije mogao razaznazi krusku od jabuke , ali je doduse znao sve ostalo sto mu je nebitno za struku\nJa sam inžinjer informatike koji tokom studija nijednom nije seo za računar, osim lični (doduše, osamdesetih)\nantioksidant 10:29 26.02.2009\nnije to greska naseg obrazovnog sistema.\nnisi seo jer se za racunarima radilo stojeci kad si studirao, milutine.\nMilutin Milošević 10:38 26.02.2009\nMožda zato imam proširene vene\ndunja73 10:41 26.02.2009\nJedino mogu da akceptiram da su deca danas" razmazenija"\nnego roditelji u njihovim godinama.\nA to je vec nesto drugo.\nA inace da znaju manje , i da je pre bilo kvalitetnije\nnikad se necu sloziti .\nantioksidant 10:42 26.02.2009\nsta tacno znaci razmazenija? vise ocekuju a manje su spremni da daju ili nesto drugo?\nantioksidant 10:43 26.02.2009\na i sad mi je jasno zasto osu prvi informaticari bili visoki ljudi. kako bi inace videli najvise fioke kucista?\ndunja73 10:49 26.02.2009\nNe , nego mislim da danas deca mnogo udobnije zive\nod roditelja u njihovim godinama,\na ta udobnost vrlo lako moza da se pretvori u "lenjost i nezainteresovanost"\nA ocekívanja dece , mislim da su kod svih generacija ista.\nSto opet nema veze sa skolskim sistemom .\nMilutin Milošević 10:49 26.02.2009\nA bili su i jaki - od bušenja kartica\nantioksidant 11:09 26.02.2009\nkakvo zanimanje : )\nmora da si bio na meti devojaka!\ninformaticar prve generacije (sa obozavateljkama)\nposle se to pretvorilu u nesto drugo\nantioksidant 11:10 26.02.2009\nznaci biti razmazeniji znaci ziveti udobnije?\ndunja73 11:14 26.02.2009\nCuj, ne slazem se ni ja\nal` to ti je tako ..\nangie01 13:31 26.02.2009\nA osim organizovanog skolstva\nnashe shkolstvo je katastrofalno,..preobimno, puno nepotrebnih podataka, izbor autora i njihova razrada gradiva u rukopisu, u glavnom su nefunkcionalna varijata za uzrast kome se obracaju-sem par izuzetaka, koji ne znam ni kako su se pojavili, jer se urednici za predmete u izdavashtvu, u glavnom oslanjaju na stare tel imenike, davno potroshenih autora, neapdejtovanog znanja, ali politichke podobnosti i veza, nekreativno, sve se svodi na bubanje i odgovaranje i bez praktichne primene kasnije, shto mu je valjda i osnovni cilj.\nto je utvrdjeno vishe puta, stalno se preti sa reformom i jedna jedina koja je zapocjeta pod knezevicem, surovo je sasechena sigurnom rukom ljiljedarvin i toliko o tome- niko nije zainteresovan da se to popravi i da uskladi sa programima koji su se pokazali efikasnijim- barem da potrebne kompatabilnosti.\nmislim, ako vam je dobro-onda nishta!\ndrug.clan 14:21 26.02.2009\nSlazem se da deca predskolskog uzrasta sada vise znaju njego njihovi roditelji u tom dobu ali danasnji osamnaestogodisnjaci znaju mnogo manje nego njihovi roditelji u tim godinama. Ovo vazi za skoro sve zemlje zapadnog sveta.\nOpet ponavljam problem nase skole nije bio los sistem (sve do suvara - on je uveo anglosaksonski sistem gde svi uce isto tj. nista do kraja srednje skole) jer su se u tom sistemu odskolovali i najbolji strucnjaci vec je problem sto se sistem primenjivao po volji pojedinaca!\nU poslednjih 50 godina reforme skolstva se vrse na nacin "ne trebaju deca nista da znaju vec samo da primenjuju znanje" a ja pitam sta da primenjuju? Gradivo je u poslednjih 20 godina smanjeno za skoro 40%, tako deca danas znaju da koriste racunar ali ne znaju nista korisno da rade sa njim. Matematiku i prirodne nauke vise niko i ne uci, lektiru niko ne cita...\nDanas na prijemnim ispistima iz opste informisanosti za fakultete u Srbiji imate pitanj a tipa ko je napisao knjigu "Na Drini cupija" a pre 30 godina onaj ko nije procitao knjigu nije mogao zavrsiti srednju skolu!\nDa ne pricam o matematici ili fizici. Danas mnoga deca ne znaju tablicu mnozenja ni kada zavrse srednju skolu. Na zapadu mnogi ne znaju ni sta je to! Izracunavanje cene posle popusta od 30% je postalo ljuta muka. Posle veka dramaticnog razvoja nauke i tehnike svet skracuje obrazovanje inzenjera. Tako obrazovani ljudi znaju da rade samo ono cemu su nauceni i u momentu kada se tehnologija promeni oni postaju neobrazovana masa koju svako moze da ucenjuje jer nemaju osnovna znanja koja bi im omogucila lak prelazak ili sposobnost razvoja novih tehnologija.\nUnistavanje klasicnog obrazovanja ima jasan cilj, stvaranje klase ljudi koja zna jako malo te joj se svaka informacija moze poturati kao tacna. Svi "znaju kriticki da misle" ali ne znaju o cemu da misle jer ne znaju skoro nista. Za razmisljanje i kriticku misao covek mora da poseduje mnogo znanja u protivnom dobijete gomilu djubreta zasnovanog na pogresnim premisama. Danasnja deca ne umeju da nadju informaciju na netu jer o stvari koju traze ne znaju bas nista.\nStudent i svaki drugi covek koji puno zna predstavlja opasnost po vlast i drustveni sistem te se deci daje lazno obrazovanje, lazne devalvirane titule (nezenje i gospodari), ispira im se mozak reality show-ovima da bi bili zadovljni i poslusni i da bi drustveni sistem od koga nekolicina ima ogromnu korist preziveo. Ljudi se zastrasuju lazima, svakim danom gube prava ali nisu svesni toga jer ne mogu da razmisljaju jer kao jedinu informaciju imaju lazi koje im se poturaju te moraju da prihvate. Informacije nisu nikada bile dostupnije a ljudi nisu nikada bili nesposobniji da ih nadju.\nStudenti u zemljama sa reformisanim obrazovanjem vise ne protestvuju, ne bune se i placaju svake godine sve vecu cenu za lazno obrazovanje koje dobijaju!\nNase obrazovanje nije dobro ali molim ministra da ga ne dira jer ga moze napraviti samo gorim.\nDa citiram jednog velikog coveka Franka Zapu i njegov stav o onome cemu mi tezimo:\n"Drop out of school before your mind rots from exposure to our mediocre educational system."\n"Some of you like pep rallies and plastic robots who tell you what to read."\nKnjiga koja propagira obrazovanje bez znanja John-a Dewey-a : Democracy and Education na kojoj se zasnivaju skoro sve reforme obrazovanja u poslednjih 50 godina je vise unazadila i upropastila svet od Mein Kamp-a.\nsnezana mihajlovic 14:36 26.02.2009\ndole u dnu strane\nmože da se 'skine' ako nekog zanima:)\n"In historic practice the error has cut two ways. On one hand, it has screened and protected traditional studies and methods of teaching from intelligent criticism and needed revisions. To say that they are "disciplinary" has safeguarded them from all inquiry. It has not been enough to show that they were of no use in life or that they did not really contribute to the cultivation of the self. That they were "disciplinary" stifled every question, subdued every doubt, and removed the subject from the realm of rational discussion. By its nature, the allegation could not be checked up. Even when discipline did not accrue as matter of fact, when the pupil even grew in laxity of application and lost power of intelligent self-direction, the fault lay with him, not with the study or the methods of teaching. His failure was but proof that he needed more discipline, and thus afforded a reason for retaining the old methods. The responsibility was transferred from the educator to the pupil because the material did not have to meet specific tests; it did not have to be shown that it fulfilled any particular need or served any specific end. It was designed to discipline in general, and if it failed, it was because the individual was unwilling to be disciplined. "\nDoctor Wu 14:54 26.02.2009\nDa ne pricam o matematici ili fizici. Danas mnoga deca ne znaju tablicu mnozenja ni kada zavrse srednju skolu.\nNisam znao ovo za tablicu množenja ali pouzdano znam da klinci u 1. razredu Matematičke gimnazije u Beogradu rade elemente teorije brojeva koji su pre oko 20 godina bili na programu samo PMF-a (bar u Beogradu). Kombinatorika, koja se ranije radila u 4. razredu se sada radi u 1. i to na višem nivou a na Međunarodnoj Science (fizika, biologija i hemija) olimpijadi u Seulu bilo je jedno desetak naših klinaca koji su osvojili srebrne i bronzane medalje. Slično se dešava i na IMO olimpijadama.\ndunja73 15:07 26.02.2009\nHvala na ovako razloznom objasnjenju\nSlazem se sa vama sve do ovoga sto sam citirala\nJa se ne bih sa ovim slozila,ovakav pristup\n(teorije zavere , paranoje , borci protiv globalizacije,zastrasivanje ljudi ,kolektivna zavera..)\nipak mislim da i " ne trebamo svi da budemo mnOOOgo pametni"\nZnate li koliko u Evropi ima nasih genijalnih ljudi\nkoji su zakacili Suvarov sistem\na opet odlicni u svom poslu?\nA ima i onih sto ne razlikuju stablo kruske i jabuke , a isto visoko obrazovani,iz Suvarovog sistema\nHocu reci , da ovo sve , o cemu mi pricamo , pored skolskog sistema , je i individualno ..\nI jos nesto , ne da branim ja mlade sto ne znaju autora "na Drini cuprija"\na da li po vama covek od 50 godina takodje ne treba da zna "da otkuca nesto u Word-u," ili taj covek misli da je sve sto je naucio nekad kod Tita u srednjoj skoli dovoljno ..I jednostavno , sa 50\ngodina penzioner , pojma nemam u kom vremenu zivim ,\nali ova omladina danas nije "ko u moje vreme" ..\ndeselby 00:00 27.02.2009\nne slažem se sa tvrdnjom, ali verovatno bi trebalo da znaci da smo mi danasnji roditelji vise razmazili svoju decu nego sto su nas razmazivali nasi roditelji. tj da su nasi roditelji bili bolji roditelji od nas.\nmilojko92 00:40 27.02.2009\ni pouzdano znam da klinci u 1. razredu Matematičke gimnazije u Beogradu rade elemente teorije brojeva koji su pre oko 20 godina bili na programu samo PMF-a (bar u Beogradu). Kombinatorika, koja se ranije radila u 4. razredu se sada radi u 1. i to na višem nivou a na Međunarodnoj Science (fizika, biologija i hemija) olimpijadi u Seulu bilo je jedno desetak naših klinaca koji su osvojili srebrne i bronzane medalje. Slično se dešava i na IMO olimpijadama.\nWu to je 0.1% dece, nego sta cemo mi sa 99.9%?\nmilojko92 00:42 27.02.2009\nProsecan student tehnickog fakulteta danas ima mnogo vece i sistematicnije znanje nego Isak Njutn...\ndali76 02:11 26.02.2009\nJoj gazda Milutine pa ne vjerujes valda gglasinama da bih ja organizirrao hajku na ministra (il jos bolje da mogu). Samo sam se usudio osvrnuti na ponasanje doticnog ministra. Vidim nisam jedini koji je to primjetio I odlucio posvetiti vreme tome I drago mi je.\nIu mome blogu I ovdje cu reci da ovo I ovakvo ponasanje smatram nedopustivim , ali ovdje kod tebe se jos bolje vide razlozi ovakvog ponasanja I sto je vaznije ko su oni koji placaju ceh , al eto knjige su “free” sad jesu li one pravljene za pozajmicu e pa previse pitam !!\nSvidelo mi seono sto je Budimac primjetio kod mene na blogu a to da je ovo mnogo siri sistemski problem a slucaj Obradovic samo njegova manifestacija.\nSreca sto smo ja I ti samo blogeri ; gos’n Obradovic se nece morati latiti pritiska I bolnice.\nMilutin Milošević 09:27 26.02.2009\nJoj gazda Milutine pa ne vjerujes valda glasinama da bih ja organizirrao hajku na ministra (il jos bolje da mogu). Samo sam se usudio osvrnuti na ponasanje doticnog ministra. Vidim nisam jedini koji je to primjetio I odlucio posvetiti vreme tome I drago mi je.\nU mome blogu I ovdje cu reci da ovo I ovakvo ponasanje smatram nedopustivim , ali ovdje kod tebe se jos bolje vide razlozi ovakvog ponasanja I sto je vaznije ko su oni koji placaju ceh , al eto knjige su “free” sad jesu li one pravljene za pozajmicu e pa previse pitam !!\nCrni Dali, metuće nas u čitanke kao primer, uz inkviziciju.\nBez šale, pred kraj jučerašnjeg intervjua čuo sam i za inicijativu o besplatnim knjigama, a tek kasnije sam video tvoj tekst (radi se ovih dana, evo i sad kradem vreme od posla) koji podržavam, kao i najveći broj komentara.\nNNN 02:23 26.02.2009\nveći problem od našeg lošeg plasmana, je to što nam je rezultat gori od prethodnog (dakle ne to što su deca u Srbiji gluplja u odnosu na Evropu, nego što su najgluplja u našoj istoriji, dakle vreme, a ne prostor).\nJedan od razloga našeg lošeg školstva su loši prijemni ispiti za srednje škole (a i fakultete). Tu se uvek gleda da se "narodu" ide niz dlaku. Npr. testovi su smešni. Nije cilj da se nešto nauči i da se zna za prijemni, nego da se kupe neke zbirke zadataka i da se nabubaju napamet (iz tih zbirki sigurno padaju zadaci). Tako su i vuci siti (država masno prodaje te zbirke i obavezne su) i ovce na broju (netalentovana deca mogu da upišu šta 'oće).\nIzvinjavam se zbog toga što sam koristio izraz glup (samo sam stvari nazvao pravim imenom).\nMilutin Milošević 09:24 26.02.2009\nIzvinjavam se zbog toga što sam koristio izraz glup (samo sam stvari nazvao pravim imenom)\nDa, malo je nezgrapno ovako ih nazvati. Medjutim, iz naposrednog iskustva u porodici, sasvim sam ubedjen da se visprenost, zdrav razum, mogućnost rešavanja problema i volja za učenjem i radom mogu odučiti, tj. ne naučiti. Ako nema sistema koji će ove osobine razvijati kod čoveka, sve ostaje na njemu'njoj samoj. Zato i postoji obrazovni sistem (ovde moram da naglasim: ne samo formalno obrazovanje, nego i neformalno i životno) koji treba da pomognu detetu da izraste u čoveka.\nsnezana mihajlovic 07:59 26.02.2009\npročitala juče tu vest, pa se malo podsećala i čituckala pitanja iz testa.\nevo, koga ne mrzi da čita:\n“Ako bi neko za prikaz rezultata ove studije iskoristio kakav grafikon, to bi bilo pravo iznenađenje. O pominjanju standardne ili bilo kakve druge greške pri navođenju rezultata nema smisla ni maštati. Ubeđen sam, takođe, da u novinama nigde nećemo moći da nađemo primere tih problematičnih zadataka iako će i oni sutra biti objavljeni zajedno sa rezultatima testa. Zašto? Možda i zato što publika najvećim delom ne bi razumela zadatke, isto kao što ne bi znala ni da pročita grafikon, ali to svakako nije glavni razlog. Glavni razlog je to što nam istraživanje koje je trajalo četiri godine i kom je učestvovalo preko pola miliona učenika vraća izveštaj na nekoliko stotina stranica kao odgovor, a da niko ne zna šta je uopšte bilo pitanje.”\nNeka od pitanja, pa koga ne mrzi nek pročita:\nThe diagram below illustrates a staircase with 14 steps and a total height of 252 cm:\n*nacrtano i stepenište\nWhat is the height of each of the 14 steps?\nSemmelweis succeeded in his attempts to reduce the number of deaths due to puerperal fever. But puerperal fever even today remains a disease that is difficult to eliminate.\nFevers that are difficult to cure are still a problem in hospitals. Many routine measures serve to control this problem. Among those measures are washing sheets at high temperatures.\nExplain why high temperature (while washing sheets) helps to reduce the risk that patients will contract a fever.\nMany diseases may be cured by using antibiotics. However, the success of some antibiotics against puerperal fever has diminished in recent years.\nA Once produced, antibiotics gradually lose their activity.\nB Bacteria become resistant to antibiotics.\nC These antibiotics only help against puerperal fever, but not against other diseases.\nD The need for these antibiotics has been reduced because public health conditions\nhave improved considerably in recent years.\nThe following table shows the recommended Zedland shoe sizes corresponding to various foot lengths.\n*u tabeli date dimenzije u cm (od /do) + odgovarajući br. Cipela.\nNpr: 107 cm – 115 cm / veličina 18\n160 cm – 166 cm / veličina 26\nMarina’s feet are 163 mm long. Use the table to determine which Zedland shoe size Marina should try on.\nTeun, Riek, Bep and Dirk have formed a practice group in a table tennis club. Each player wishes to play against each other player once. They have reserved two practice tables for these matches.\nComplete the following match schedule; by writing the names of the players playing\nin each match.\nPa ide tabela:\nPractice table 1\tpractice table 2\nRound 1\tTeun – Riek\tBep – Dirk\nRound 2\t_____________\t_____________\nRound 3\t_____________\t_____________\nSpace station Mir remained in orbit for 15 years and circled Earth some 86 500 times during its time in space. The longest stay of one cosmonaut in the Mir was around 680 days.\nApproximately how many times did this cosmonaut fly around Earth?\nD 110 000\nFor a rock concert a rectangular field of size 100 m by 50 m was reserved for the audience. The concert was completely sold out and the field was full with all the fans standing.\nWhich one of the following is likely to be the best estimate of the total number of\npeople attending the concert?\npa onda, isto iz matematike, zadatak o kockicama, gde se kaže da je: The total number of dots on two opposite faces is always seven, dato 4 primera razvijene površine kocke (sa brojevima, naravno). zadatak je reći da li su primeri mogući ili ne...\nlush92 09:20 26.02.2009\nSvojevremeno sam radila sa decom iz International School of Belgrade - zadaci dosta podsecaju na one koje oni rade u 4, 5 i 6 razredu. Moguce je da prosecni djaci iz domacih skola nisu navikli na ovakav tip pitanja, bar kada je matematika u pitanju. Nama starijima je sve vrlo logicno, ali su oni "istrenirani" na drugom tipu vezbanja i onda prave greske. Medjutim dok oni koje to interesuje i koji zele u slucaju matematike lako mogu da se prebace na drugi nacin razmisljanja, nema te zbirke koja ce im pomoci kada je opsta kultura u pitanju. Neki od bisera koje sam ja imala prilike da cujem ukljucuju cudjenje nad cinjenicom da Indijanci ne zive u Indiji, potpuno neznanje kada je u pitanju geografija (Bec je glavni grad?), zapanjujuce siromasan recnik i sto je najgore deca sa kojom sa ja radila uopste nisu bili losi djaci vec vukovci, koji na primer petice iz engleskog dobijaju nakon sto odrecituju ono sto su napamet naucili kod kuce, a samostalno imaju problema da navedu omiljeno voce. Cast izuzecima, ali situacija u skolama nam je katastrofa.\nMilutin Milošević 09:34 26.02.2009\nMoguce je da prosecni djaci iz domacih skola nisu navikli na ovakav tip pitanja, bar kada je matematika u pitanju. Nama starijima je sve vrlo logicno, ali su oni "istrenirani" na drugom tipu vezbanja i onda prave greske.\nJuče baš pričam sa kolegom ovde, Rumunom. Nekada sam bio sjajan matematičar, išao na gradska takmičenja, čak strudirao matematiku! Danas mislim da bih mogao da podelim brojeve, ali da me neko pita da smisleno objasnim šta je sinus, kosinu, tangens, kotangens (setio sam se svih naziva jer mi je kćerka pomogla), faktorijel, itd... silno bi me obrukao. Medjutim, ono što mi je ostalo od matematike je logika, način razmišljanja, sposobnost da sagledam problem i želja da se upustim u njegovo rešavanje. Mislim da mi je tu škola najviše donela.\nKao što ti reče, danas se školovanje uglavnom svodi ouko bubanje, bez ulaženja u suštinu. Profesori predaju, predaju, a onda pred tromesečje opale seriju kontrolnih zadataka i testova i tako ocene djake.\nIma i pozitivnih primera. Razredna starešina moje kćerke je u svojih negde trideset i par godina zaljubljenik u svoj posao i iz sve snage se trudi da im pojasnim i objasni njihov maternji jezik i nauči ih kako da ga pravilno koriste.\nvracarac92 09:42 26.02.2009\nali da me neko pita da smisleno objasnim šta je sinus, kosinu, tangens, kotangens (setio sam se svih naziva jer mi je kćerka pomogla), faktorijel, itd... silno bi me obrukao. Medjutim, ono što mi je ostalo od matematike je logika, način razmišljanja, sposobnost da sagledam problem i želja da se upustim u njegovo rešavanje. Mislim da mi je tu škola najviše donela.\nista stvar i kod mene...stara skola, sta ces!\nsutko 13:10 26.02.2009\n[. Profesori predaju, predaju, a onda pred tromesečje opale seriju kontrolnih zadataka i testova i tako ocene djake.\n[b][/b]Gradivo nam je zastarelo, i dan danas ucimo istorijske zablude koje smo i mi ucili pre 30 godina.Kao da nauka i tehnika nisu nista napredovale, a vreme u kome zivimo je ostalo isto. Jos nijednom nastavnici i profesori nisu strajkovali zbog zastarelog gradiva, vec uvek zbog plata i samo zbog plata. Dece je u skolama sve manje a gradivo sve obimnije. Da ne pricamo o rancima koji su tezi od njih samih.\nDokle cu ja , svom detetu,da prevodim pesmice koje su na srpskom jeziku. Neke od reci iz tih pesama vise niko ne upotrebljava.Zar je moguce da za ove godine nisu napisane savremenije i deci prilagodjenije knjige, nego uce iste price i pesme , kao i ja pre 30-tak godina. Onda dzabe silne knjizevne nagrade!\nMajka koja izigrava nastavnicu\ndrug.clan 15:40 26.02.2009\nPa to i nije matematika!\nU gore navedenom primeru testa skoro da nema nema ni jednog problema iz matematike. Naravno da se matematika korsiti u resenju ali to nisu pitanja iz matematike vec iz raznih drugih oblasti. Nasa deca nisu navikla na ovakva pitanja sto ne znaci da nisu u stanju da rese ovakve probleme vec samo da im treba vise vremena da se adaptiraju na tip problema. Ovi testovi imaju vrlo ograniceno vreme za resavanje problema.\nPitanje iz science-a je potpuno neodgovarajuce jer podrzaumeva znanje iz zdravstva sto se kod nas uopste ne uci. Zamislite da neko deci u engleskoj postavi pitanje iz hemije koju oni i ne uce u osnovnoj skoli\nA opste neznanje o kome pricate je posledica ideje u obrazovanju koje se primenjuje na zapadu, u International School of Belgrade i kod nas sve vise "da nista ne treba znati vec samo kriticki misliti". Tesko je logicki ili bilo kako drugacije povezati dve cinjenice ukoliko ne znate ni jednu!\ndunja73 15:59 26.02.2009\nKako vi mislite na Zapadu? To je "sirok pojam"\nU Nemackoj svaka bundesland ima svoj sistem skolstva,\nali evo da objasnim prosto -prostije ne umem..\nDjubretarac onaj (bez znaci uvrede) sto stoji na kamionu\nu Nem ima neku zavrsenu skolu\nPored te skole ( nebitno da li je samo osnovna , ili je on iz inostranstva dosao)\non mora imati jos zavrsenih par kurseva..(o reciklazi , o zastiti na radu , o statijaznam jos...\nI to sve mora svake dve godine da na posebnim ispitima potvrdjuje\ni tako do penzije ..\nZa to vreme on radi , prima platu , ako je sam od sebe "obdaren"\nmozda stigne da zavrsi fakultet i dobije dr. titulu ...\nSta mislite , na "Zapadu" kako vi to kazete,\nko su ti ljudi i otkud te firme i sva moguca otkrica i proizvodi\ni kako to uspeva iz tako "zaglupljujuceg" sistema skolstva?\ndrug.clan 18:48 26.02.2009\nPod zapad pre svega podrazumevam anglosaksonski sistem (mada se i ostali sistemi sirom evrope prilagodjavaju tom modelu - bolonja). Nas stari (posleratni) sistem pre Suvara bio je zasnovan na kombinaciji svajcarskog i nemackog sistema a posto je uzimao najbolje iz oba bio je jedan od najboljih u Evropi tog doba.\nOpet kazem nije vazno koliko ste skole zavrsili i kakve titule imate (dal ste nezenja ili gospodar) vec koliko ste naucili. Ogroma kolicina danasnjeg obrazovanja je u stvari lazno obrazovanje.\nA sto se otkrica tice samo da pomenem da se najveci broj otkrica desio u periodu pre velikih reformi obrazovanja ili su u njima ucestvovali ljudi koji su obrazovani pre reformi tj. otkrica su napravili oni koji su po danasnjim standardima bili "lose obrazovani".\nOsim toga zapad a pre svega Amerika godisnje uvozi ogroman broj obrazovanih ljudi pre svega iz azije, bliskog istoka i istocne evrope koji imaju (ili su imali drugacije obrazovne sisteme).\nangie01 19:09 26.02.2009\nazije, bliskog istoka i istocne evrope koji imaju\npa zato shto su jeftina radna snaga, s tom razlikom shto su ti sistemi obrazovanja neuporedivi jedan s drugim,..zavisi koja azijska zemlja,...pa onda zavisi i koja istochno evropska i o kojoj struci govorimo, a svi oni kad stignu, tamo zavrshe obuku i tening, koji je potreban da bi radili na odgovarajucim poslovima.\ndrug.clan 20:13 26.02.2009\nNisu jeftina radna snaga kada dodju u zapadne zemlje (jeftino je kada izvezete posao ali nije kada uvezete radnika jer ga morate platiti bar priblizno domacem radniku).\nGovorim o strukama koje su nezavisne od drustvenog sistema - pre svega o inzenjerstvu, medicini i prirodnim naukama.\nOstale struke se teze uvoze jer se znanje u tim oblastima i njegova primena razlikuju od zemlje do zemlje. A trening koji spominjete je smesan i uglavnom se sastoji od radne etike, upoznavanja pravila i zakona, organizacije posla i ostalih birokratskih detalja. Vrlo retko se uvozi neko kome treba trening u struci.\nangie01 20:51 26.02.2009\nNisu jeftina radna snaga\npa vidi, nivo radnih mesta koji oni popunjavaju, je neki nizi levl, pa tako i plate, oni tamo palcaju kako se dogovore sa zaposlenim, a to je uvek vishe nego shto je u njihovim zemljama.\npa njih ne zanima diploma i drushtveni sistem, nego konkretno i adekvatno upotrebljivo znanje potkrepljeno referencama.( medicina, npr, u kanadi je skroz neupotrebljiva diploma, bez obzira i na reference i radno iskustvo- skoro da mora sve ispochetka, jer shtite svoje trzishte shkolstva u toj oblasti)\ntrening nema veze sa radnom etikom, samo je sveden na najkonkretnije praktichne zadatke.\n( ja zivim na tom kontinentu)\ndunja73 21:22 26.02.2009\nJa se isto ne slazem sa drugclan "jevtina radna snaga"\nsamo ako se gleda da zemlja -primalac nije ulozila u njihovo skolstvo-tada da\na bez treninga i jos kojeceGa ( cije troskove snosi firma ) nema rada.\nNi plate tih ljudi "nisu jevtine"\npocevsi od fizickih poslova - do visoko obrazovnih\nnema tu nista jevtino , niti sme da se po zakonima EU isplacuje radnik manje od propisanog ..\nU Nemackoj , cesto stranac ima vecu privilegiju od domacih\nbas zato sto je stranac - primer godisnjih odmora..\nJa stvarno ne znam kako je u USA\nali bar u ovom delu evrope nem govornog podrucja ,skandinavije\nznam da nije to tako bas kao sto se najcesce prezentira..\nA kriticki osvrt skolstva je isto je jako dobar\nmada se cesto nailazi na pogresnu interpretaciju istog\ni na nerazumevanje biti ..\ne sto se slatko ispricasmo\nmilojko92 00:36 27.02.2009\nSa matematikom je jos i najmanji problem. Koliko me secanje sluzi, nasa deca su bila najgora iz science dela.\nE sad, pored toga kako je osmisljen test i pitanja ono sto je mene debelo razocaralo je recimo sto je prevod na srpski pitanja bio blago receno katastrofalan (poput Windows-a na srpskom...). Verujem da je nekvalitetan prevod mogao i te kako da umanji rezulatate koje su deca postigla. O tim stvarima se naravno u zvanicnom izvestaju na 300 strana uopste ne govori. Izvestaj na prvi pogled deluje strucno, ali ima gomila manjkavosti cak i u statistickoj obradi podataka, a o odabiru pitanja, uticaju prevoda, opste kulture itd. da i ne govorimo...\nU svakom slucaju, kad pripremanje za Mensa test moze da poboljsa rezultate za 20-30%, ne vidim zasto pripremanje za Pisa test u roku od 2 meseca ne bi moglo da poboljsa rezultate i za mnogo vise.\nUostalom objektivno znanje i logicko razmisljanje ne postoji, postoji samo manje ili vise pristrasna ocena istog. Bolje je i pripremati decu 2 meseca za test, nego menjati skolski sistem samo da bi se na testu postigli bolji rezultati (kako rade u pojedinim zapadno evropskim zemljama), jer nije skolski sistem tu zbog testa vec obrnuto.\nmile.drapsin 09:23 26.02.2009\nNe mogu da budem objektivan\nKasna jesen, 29. novembar 2008. godine. Popodnevne vesti, Žarko Obradović pominje neke slavne dane borbe za slobodu. Kratak prilog, nisam ništa uspeo da povatam. Gledam kalendar, 29. novembar. Šta bi ovo moglo da bude, nije valjda. Ma jok, nema šanse.\nJedva sačekam 18,30 evo ga opet. Dosta naroda, ima i dece, zastave, čini mi se da sam video i jednu sa petokrakom, Kadinjača. Ministar srpske vlade prisustvuje obeležavanju poznate nam bitke srpske istorije koju nije vodio ni Lazar ni Karadjordje ni Stepa ni Draža, nego srpski antifašisti sa nešto srpskih komunista. Potapšem se levom rukom i po levom i po desnom obrazu, napravim pokret glavom iz vrata, ono, levo desno nekoliko puta, prilog još uvek traje i to isti, Žarko na Kadinjači medju nekim čičicama koje novinar predstavlja kao borce NOB.\nSrbin, srpski ministar iz srpske vlade kaže da su ti novembarski dani kada se branila Užička republika slavni dani srpske istorije. Možda se još ove godine pojavimo kao evropska država na nekoj evropskoj proslavi nekog značajnog dana, npr. 9. maja.\nPosle posete druga Žarka Kadinjači ne bih mogao da komentarišem ovaj članak jer bih morao sa gospodiniom Milutinom Miloševićem da se složim, a to u ovom trenutku ne bi bilo u skladu sa mojim mentalnim stanjem.\nIli, da otvorim dušu do kraja, slažem se sa gospodinom Milutinom, al nek to ostane ovde, medju nama, u poverenju.\nvracarac92 09:27 26.02.2009\nI posle Dace Z Markovica...\n...Daca Z Markovic!\ng.radicevic 10:27 26.02.2009\nma nash sistem shkolstva je sjajan\na klinci katastrofa\nili..................................... neshto trece\njbga nisam siguran\nP.S. naslov komenta je sasvim sluchajan\nDoctor Wu 10:54 26.02.2009\nMene se cini, :),\nda uopste nije problem u znanju, nego u razmisljanju. Kod nas se slabo podstice logicko razmisljanje, formalna logika je, prakticno, izbacena iz skole (to je, ujedno, pored onih proverbijalnih 5000 neprocitanih strana i osnovna razlika izmedju gimnazijalaca i onih koji pohadjaju strucne skole). Nasim klincima na kraju godine treba uvesti GMAT-ove, koje koriste za testiranje sposobnosti logickog rasudjivanja kandidata za prestizne law skole u USA. Za njih nije potrebno nikakvo knjisko znanje nego samo zdravo rasudjivanje. Kod nas se (pogresno) smatra da je to "zdrava, seljacka" pamet, ali, nije. To se uci (po mogucstvu od malih nogu) i vezba i zove se logika.\nPo meni, u Srbiji je zapanjujuci broj funkcionalno nepismenih ljudi, koji, od buke u glavi, ne umeju da odvoje bitno od nebitnog (das coveku vest, on je procita i jednostavno ne razume njeno znacenje). To ja vidim kao osnovni problem srpske skole a, Boga mi, i srpskog drustva u celini.\ndunja73 11:07 26.02.2009\nRe: Mene se cini, :),\nZa njih nije potrebno nikakvo knjisko znanje nego samo zdravo rasudjivanje. Kod nas se (pogresno) smatra da je to "zdrava, seljacka" pamet, ali, nije. To se uci (po mogucstvu od malih nogu) i vezba i zove se logika.\nNe nego ko poseduje " zdravu seljacku pamet" ( da se ne lazemo , mali je procenat takvih,ostali se kriju pod tom krilaticom) ima vec jedan plus za logicko razmisljanje .\nApsolutno , to se vezba od malih nogu ..\nAli se logika dopunjuje znanjem\n"dzaba " je logika bez znanja i obrnuto\nI nije samo kod nas to problem , vec svuda..\nJa kad bih moje dozivljaje pisala , po tom pitanju ,\ntrebalo bi mi vise blog strana\nDoctor Wu 11:33 26.02.2009\n'Znanje' je danas jeftino. Ono se, danas, moze naci svuda. U sve jeftinijim knjigama, na internetu, na dobrim televizijskim programima, u casopisima. Ono sto se ne moze naci i sto je skupo je povezivanje cinjenica i sta sa tim znanjem raditi. Nema tog fakulteta koji svaka vredna budala ne bi mogla zavrsiti, tako sto ce nabiflati, poloziti ispite i dobiti diplomu. S druge strane, retki su oni koji dolaze do dobro placenih pozicija u kompanijama i na univerzitetima. Dobre skole treba da teze da proizvedu sto vise ovakvih jedinki. S trece strane, mnoge od ovih stvari se uce i po kuci, tako da se ne moze sve ostaviti skoli.\nMilutin Milošević 11:37 26.02.2009\nS trece strane, mnoge od ovih stvari se uce i po kuci, tako da se ne moze sve ostaviti skoli.\nKao što gore napomenuh: i neformalno i životno obrazovanje. To su danas u modernom svetu obvezni stubovi obrazovnog sistema\nines08 14:40 26.02.2009\nPotpisujem, sve gore rečeno.\nPrimena stečenog znanja moguća je uz ovladavnje veštinama, što se dodatno uči, uglavnom kroz neformalne vidove obrazovanja. Dobro plaćene pozicije dobijaju baš oni koji su to shvatili i pored formalnog obrazovanja i stečenih diploma radili na sebi, usavršavali svoje personal skills.\ndrug.clan 15:19 26.02.2009\nObicna informacija je danas jeftina a znanje jako skupo i skoro nemoguce dobiti!\nPrave informacije su sa druge strane jako skupe. Ljudi koje vi spominjete kao sposobne ljude na celu velikih kompanija uglavnom nemaju znanje (ne vece od drugih) vec imaju informacije koje kruze samo u uskim krugovima ljudi koji danas upravljaju svetskom ekonomijom i politikom. Ma kako neko bio pametan i ma koliko imao znanja vrlo tesko moze uci u ekipu o kojoj vi pricate.\nKrvna i prijateljska veza je uslov ulaska u to drustvo a ljudi koji znaju i pametni su stvaraju nove tehnologije, nove lekove itd. na kojima oni iz ekipe zaradjuju jos vise i postaju jos mocniji.\nPrica da su bogati toliko bogati zato sto su pametni je prevazidjena odmah negde posle price da su bogati zato sto su u milosti bozjoj. Cast malobrojnim izuzecima ali u danasnjem drustvu bogatstvo se ne zaradjuje radom i znanjem vec nasledjivanjem pozicija moci i porodicnim i licnim prijateljstvima.\nMilutin Milošević 15:28 26.02.2009\nOvo je surovo tačno\nDoctor Wu 15:29 26.02.2009\nIzgovor neprilagođenih i pogrešno usmerenih.\nMa kako neko bio pametan i ma koliko imao znanja vrlo tesko moze uci u ekipu o kojoj vi pricate.\nNe treba posustajati. Držimo palčeve.\ndrug.clan 18:33 26.02.2009\nAko mislite da svi ljudi imaju i pribliznu sansu u zivotu onda sa vama ne treba uopste raspravljati!\nIzadjite iz vaseg sveta na wall street-u i pogledajte malo oko sebe!\naramon 11:40 26.02.2009\n... (po meni, a valjda mogu suditi, tek izadjoh iz srednje) je nezainteresovanost ucenika. Velika vecina ucenika prosto nece nista da radi, niti da ucestvuju u vannastavnim skolskim aktivnostima, niti da uce redovno gradivo, a postoji mali broj, recimo desetina, koja je angazovana u svemu. Ostali idu na minimum truda i uce za ocenu jer, boze moj, od proseka im zavisi broj bodova za upis na fakultet (prosek ne sme da igra nikakavu ulogu, vec prijemni na fakultetu da bude jedini parametar za upis).\nNajvece krivce za ovakav odnos vidim pre svega u roditeljima. Oni moraju uticati na decu da se pravilno razviju. Nazalost nije potrebna nikakva kompetencija, sem polno-ejakulatorno-telesnoprostorne kompetencije, da bi se postalo roditelj. Kako imamo problema sa belom kugom (ne vidim u cemu je problem kad ionako nema dovoljno posla za sve) ne mozemo priustiti da samo savesni ljudi radjaju. Resenje moramo traziti na drugom mestu.\nDrugi problem su profesori. I to ogroman problem. Trenutno na svom fakultetu ne vidim problem sa profesorima, svako radi svoj posao relativno dobro, ali u srednjoj i osnovnoj skoli situacija je daleko od dobre. Profesori dozvoljavaju prepisivanje, kasne na casove i rade razne stvari koje nisu nastava, veliki broj profesora ne organizuje nikakve vannastavne aktivnosti. IZOSTANCI, LENJOST I VARANJE SE NE SANKCIONISU! Jednom recenicom, profesori se ne trude da zainteresuju ucenike za svoj predmet, a to je kljucno. Ja sam svoj faks odabrao jer mi je profesorica srpskog priblizila materiju i ucinila je zanimljivom - nije ni ona osoba koja se moze pohvaliti za rad na casu, ali se zato istakla u vannastavnom delu - preuzela je uredjivanje godisnjeg skolskog lista i pokrenula novi list koji izlazi cetiri puta godisnje i uredjuje bilten pozorisnog festivala koji organizuje skola. Ona nije cekala da ucenici daju inicijativu, niti je zakazala neki sastanak pa cekala da vidi ko ce se pojaviti, vec je dosla do ucenika kod kojih je prepoznala interesovanje i rekla "Ej, trebas mi za jedan zadatak". To profesori trebaju raditi, prepoznati interesovanje i uposliti ucenika.\nKljuc je u VANNASTAVNIM SKOLSKIM AKTIVNOSTIMA, jer samo gradivo nije dovoljno interesantno. Potreban je, nazovimo ga tako, praktican deo. Ucenje istorije nije samo sedenje i citanje knjiga, profesor treba da vodi ucenike u obilaske lokalnih istorijskih mesta, upoznavanje sa gradskim arhivom, posete muzejima... Velika je uloga i psihologa i pedagoga (takozvane PEPSI sluzbe). Oni radionicama mogu "stvoriti" ucenike zainteresovane za vannastavne aktivnosti koje ce profesori sprovoditi.\nTo je ukratko plan. Za ostvarenje je potrebno pre svega poboljsanje polozaja profesora, odnosno PARE. Ne mora se bas dati za Miladina, moze se recimo ista suma dati za srednjoskolski list koji bi na nivou grada mogao izlaziti 6 puta godisnje, narednih 15 godina. Ali nije samo do para, dovoljno je i da profesori malo revnosnije pristupe poslu, nece ih ubiti.\nHehe hvala svima koji zapravo procitaju post\nMilutin Milošević 12:00 26.02.2009\nRe: OSNOVNI PROGLEM...\nHvala tebi za sadržajan komentar\naudrey92 12:12 26.02.2009\nSve roditelje koje sam kao ucenik, student i odrasla osoba u Srbiji upoznala, bili su jedino zainteresovani za ocene svoje dece. Ako ima cetvroke i petice, onda su ga ostavljali na miru, a kod dvojki su ga grdili sto ima lose ocene. Cuvena replika: Koju ces srednju/koji fakultet sa tim prosekom upisati, nesreco! Kvalitet nastave ih ni najmanje nije zanimao. Dete je spontano prihvatalo taj sistem prioriteta i "nezgodne" nastavnike ocenjivalo kao ludace, idiote itd., pravdajuci svoje lose ocene, a pouka roditelja je uvek bila: Ma izmuvaj nesto, samo mi donesi peticu! Dakle, odnos prema nastavi i nastavniku deca uce od roditelja. Roditeljima je na kraju bilo jedino vazno da se dete "dogura" do upisa na neki "bolji" fakultet (medicina, pravo...), dakle cisto formalna strana obrazovanja. Da li je taj fakultet kvalitetan, kakva je nastava, da li to lezi detetu, to je nebitno. Dakle, guras dete kroz skolstvo kao neki teret i pritom ga ucis da je sadrzina nebitna, bitne su ocene i diploma. I naravno da ce deca na nastavi biti nezainteresovana, kad su izdresirana da jure na ocene. Ono: cekam pismeni/kontrolni, spremam se za odgovaranje, a u medjuvremenu, dok nastavnik predaje, gledam u plafon. Sve vrste prepisivanja moralno dozvoljene.\nUzroci ovakvog shvatanja obrazovanja u Srbiji poticu sigurno iz kasnokomunistickog sistema, gde je sama diploma bila jedini i dovoljan uslov da se postane direktor, a privreda pocivala na dotacijama drzave a ne na znanju, inovacijama i uspesnosti zaposlenih. Posto ni danas nije tako, a uspesnost zavisi od clanstva u partiji, nacin razmisljanja se ne menja.\nI na kraju, nadje se uvek jedan procenat ucenika i nastavnika koji se iskreno interesuju za samo gradivo, pa prave sekcije, horove, listove, idu na takmicenja... Vecina se samo formalno obrazuje, na veselje svojih roditelja.\nDoctor Wu 12:14 26.02.2009\nPridružujem se Milutinovom zahvaljivanju. Fantastičan i zreo komentar, javljaj se i diskutuj još više. Ubeđen sam da ovde na blogu sede dokoni gimnazijski profesori koji prosto ne znaju šta će sa vremenom i bistre svetsku politiku i to da li Kosovo treba priznati ili ne, morališu i pljuckaju levo i desno, a ne bi umeli ni delić ovako artikulisanog posta da napišu (a kamoli da malo kreativnije organizuju svoju nastavu).\nMilutin Milošević 12:51 26.02.2009\nodnos prema nastavi i nastavniku deca uce od roditelja. Roditeljima je na kraju bilo jedino vazno da se dete "dogura" do upisa na neki "bolji" fakultet (medicina, pravo...), dakle cisto formalna strana obrazovanja.\nMoram da se pohvalim da sam sa kćerkom imao dug razgovor prilikom upisa u srednju školu. Predlagao sam joj da upiše moju bivšu gimnaziju, koja je izgleda i dalje najozbiljnija u gradu. Ona je u početku nastupila sa stavom "ja i u slabijoj gimnaziji mogu da uz manje rada imam iste ocene koje će mi doneti upis na žekjeni fakultet". Srećom, uspeo sam da je ubedim da joj je važnije dobro učenje nego lak prolaz. Već posle prve godine, na iskustvima svojih drugova iz škole koji su otišli u druge gimazije, sama je shvatila da je napravila dobar izbor.\naudrey92 13:19 26.02.2009\nSvaka cast, Milutine! Dokaz da se detetu vrlo lako moze objasniti da je kvalitet nastave vazan, i da oni to vrlo brzo i sami prihvate. Samo, mora roditelj to prvo sam da misli pa da im onda objasni, a to cine samo retki.\nNisu deca sama od sebe nezainteresovana ili antiskolski raspolozena, to zelim da kazem. A onda se roditelji brane: "Ne mogu nikako da ga NATERAM da uci, a bas ga grdim! Eto kako je bezobrazan!" Mislim, koja je to motivacija da mlad covek prihvati nastavno gradivo kao smisleno i zanimljivo, ako je odnos roditelja prema tom gradivu sadrzan u reci "naterati"?\nsutko 13:35 26.02.2009\nFantastičan i zreo komentar, javljaj se i diskutuj još više. Ubeđen sam da ovde na blogu sede dokoni gimnazijski profesori koji prosto ne znaju šta će sa vremenom i bistre svetsku politiku i to da li Kosovo treba priznati ili ne, morališu i pljuckaju levo i desno, a ne bi umeli ni delić ovako artikulisanog posta da napišu (a kamoli da malo kreativnije organizuju svoju nastavu.\nMnogi od ovih profesora su i nama prodavali maglu,a ne secam se da nam se barem jedan izvinuo!Bilo im je lepo,sigurno radno mesto.redovna plata i dugacak letnji raspust. E sad,kad ih je vreme pregazilo ,kao i sve nas,pokusavaju da sacuvaju svoje pozicije po svaku cenu.A to znaci da je njihov predmet najvazniji ,da deca moraju da ga savladaju kao da brane doktorsku disertaciju, ne zeleci da priznaju da su mnogi profesori tu samo zbog teske socijalne situacije u zemlji, a da je njihovo gradivo zastarelo kao i lanjski sneg.Sada bi oni malo i o KOSOVU, i o EVROPI ,a samo slede svoje stranke i po tome drze svoja predavanja o tome.Jadno i bedno!Zato vecina i odlazi iz ove zemlje, ne zeleci da zaglibi kao i mi ,koji smo propustili sansu i poslednji voz za bekstvo iz ludnice.\naramon 13:43 26.02.2009\n"Ne mogu da ga nateram da uci", (zanemarimo rec nateram), to kaze roditelj koji kod kuce jedino TV gleda. Dete ga nije videlo da cita knjigu, zato je i shvati kao obavezu i posao. Bitno je u kakvoj sredini ce dete odrasti. Da li roditelj vodi ikakve diskusije sa detetom (koje nisu vezane za to sta ce se uvece gledati na TV-u) koje ce podstaci dete na razmisljanje o odredjenom pitanju ili problemu?\nKad je dete malo uvek se vodi racuna da dete ide na neki sport, zbog zdravlja i pravilnog razvoja... fizickog razvoja. A nesto sto ce omoguciti pravilan psihicki razvoj? U toj sveri se bas ne vodi racuna. U najboljem slucaju dete je dato na ucenje stranog jezika (ucenje nekog instrumenta je relativno psihicka stvar). O veronauci ne bih da sudim. Ne mislim da su roditelji u ovom slucaju krivi (nije da je bitno ko je kriv, vec je bitno da se stanje popravi), jer ne znam da postoji neka velika ponuda za psihicko razvijanje dece, da postoje udruzenja za male matematicare, male istoricare ili sta vec. Potrebne interaktivne radionice, ne samo u zabavistu, vec i dalje kroz celo skolovanje, s tim da sadrzaj bude prilagodjen uzrastu i da podstice razvoj licnosti.\nmamarjan 14:26 26.02.2009\nHmmm... A kako bi bilo da se na tom TV-u reklamiralo znanje, čitanje knjiga, diskusije na neke društveno korisne teme...? Možda neka reklamna kampanja za promovisanje znanja? Nešto što bi navelo decu da viču roditeljima "Mama, mama, tata, ajde me vodite u biblioteku!" :) Funkcioniše za druge stvari, koje su retko od koristi za razvoj deteta i mladih... Zašto ne bi za nešto korisno?\nŽeljka Buturović 16:04 26.02.2009\nPo mom skromnom mišljenju, odgovor ne ležu u gojenju praseta pred test, već u ozbiljnom radu na promeni sistema obrazovanja...\nako je prase mrsavo a bozic za dva meseca, onda nema druge nego da se sto pre krene na tovljenje. koliko vidim, pisa test je vec u aprilu, tako da u osnovi podrzavam ministrovu odluku da decu treba sto bolje pripremiti za test. iz mog iskustva, oni koji su bubali pred ispit su po pravilu bili bolji studenti od onih koji su propustali rok za rokom da bi se "sledeci put spremili kako treba".\nmislim da nema osobe koja ne prizeljkuje da obrazovanje u srbiji bude bolje. ali, reforme obrazovanja mogu da budu i stetne, a ne samo korisne, pogotovo kad su vodjene nerealnim idealima. u osnovi, ljudski mozak nije evoluirao niti da voli skolsko gradivo, niti da spontano primenjuje nauceno s jednog domena na drugi. zbog toga uspesno ucenje, osim kod retkih pojedinaca, po pravilu podrazumeva ogromnu kolicinu rada i napora na necemu sto je, u osnovi, tesko i dosadno. reforma obrazovanja treba da stvori motiv kod nastavnika, roditelja, ucenika i skolske administracije da taj napor uloze, a ne na razvodnjavanje gradiva do tacke gde nikakav napor nece biti potreban.\nDoctor Wu 16:13 26.02.2009\nreforma obrazovanja treba da stvori motiv kod nastavnika, roditelja, ucenika i skolske administracije da taj napor uloze, a ne na razvodnjavanje gradiva do tacke gde nikakav napor nece biti potreban.\nZnači, lova. Ako se plaćanje škola i bogatstvo profesora i nekim mehanizmom veže za buduće uspehe deteta, onda će i profani biti motivisani. Roditeljima ne treba materijalna motivacija, oni su srećni ako im je dete "dobro prošlo u životu", a klinci bi trebalo da imaju ekonomiju i pravne uslove u kojima će moći dobro da žive od pameti.\nLupam sada, ali možda bi profanima trebalo davati neke deonice na ime dece, koje bi bile vezane za buduće prihode učenika. Ideja samo. Ne znam kako bi se ostvarila kad dete ode u Englesku ili USA, ali možda bi mogli da se uspostave mehanizmi.\nMilutin Milošević 16:23 26.02.2009\nMisliš: kao što od naših fuZbalera imaju zaradu klubovi koji su ih napravili igračima?\nŽeljka Buturović 16:26 26.02.2009\nLupam sada, ali možda bi profanima trebalo davati neke deonice na ime dece, koje bi bile vezane za buduće prihode učenika\nne znam kako sad stoje stvari u osnovnim skolama, ali kad sam ja isla u osnovnu skolu roditelji su znali ko su "dobre" i "lose" uciteljice i pokusavali su preko veze da uguraju decu kod "dobrih" buduci da su se prvaci rasporedjivali u odeljenja slucajnim metodom. rezultat su ponekad bile prave navale na odredjene uciteljice, i ocajnicki pokusaji da se druge zaobidju. u visoj nastavi, razredne staresine su se takodje grabile da "dobiju odeljenje" od odredjene uciteljice.\nznaci, informacija o kvalitetu je postojala u sistemu i roditeljima je bila poznata, ali ni na koji nacin nije bila povezana sa platom i statusom. ne znam da li se to promenilo u medjuvremenu, ali recimo, upostavljanje veze izmedju kvaliteta i nagrade (unutar drzavnih skola), a ne reforma gradiva, je nesto cemu bih se ja posvetila.\nDoctor Wu 16:36 26.02.2009\nPa, ne baš. Tu lovu uzimaju Zeka i Bjeka a ne trener koji je te fuZbalere naučio "najlepšoj sporednoj stvari na svetu". U ovom sistemu se đaci sami prodaju na tržištu (tako da bi finansijski uspeh profana zavisio od uspeha na tržištu), a profani bi bili motivisani da decu osposobe da tržišno razmišljaju, da ne vrludaju i zaluđuju se glupostima. Naravno, potrebna je i interakcija sa roditeljima kao i među samim profanima (kapiram da oni koji podučavaju talentovane matematičare ne bi bili isti oni koji podučavaju mlade slikare, na primer). Ne znam, kažem, pišem dok razmišljam, tako da je moguće da je ideja u osnovi totano glupa, ali za sada mi se sviđa iako, kažem, nemam ideju kako bi se konkretno sprovela.\ndrug.clan 16:40 26.02.2009\nNajveci broj reformi nije uspeo da stvori bolje obrazovanje i u nemogucnosti menjanja motivacije kod dece zbog propalog drustvenog sistema i sistema vrednosti u Srbiji jedino sto nam trenutno ostaje je primena sile (naravno ne fizicke) vec prisiljavanje ucenika da rade.\nNa primerima sirom sveta mozemo videti da novac nije jedini (cak ni dominantan) motiv, mada treba da bude jedan od motiva. Mislim da bi podizanje drustvenog statusa ucitelja i njegove moci u ucionici trebali odigrati vecu ulogu u motivaciji.\nnas najveci problem trenutno je cinjenica sto deca ne vide svrhu ucenja u zemlji u kojoj se obrazovanje ne ceni. U zemlji gde obrazovan covek zaradjuje manje od velikog broja neobrazovanih i gde se ugled vezuje za novcanu i fizicku moc pojedinca deca tesko da mogu da nadju motiv. Ovaj problem pak ne moze da se resi reformom obrazovanja!\nSila (ne fizicka) je jedino sto mozemo upotrebiti da bi rezultate videli u skorije vreme.\nsaphiria 17:53 26.02.2009\nNemamo sistem vrednosti\nPozdravljam razmišljanje i mislim da pogadja srž samog problema obrazovanja. Bitno je pronaći mehanizme i stručne ljude koji će aktivno učestvovati u rešavanju ovog društvenog problema i to što je moguće pre, jer nagomilavanje i nerešavanje problema u obrazovanju imaće dugoročne, nesagledive i štetne posledice na društvo u celini.\nMi, nažalost, nemamo sistem vrednosti koji bi naše društvo razvijalo i vodilo napred već živimo u vrednosnom sistemu koji će nas vremenom uništiti, i iz tog razloga neophodno je što pre definisati ciljeve reforme i krenuti u realizaciju. A primarni cilj svih reformi trebao bi biti formiranje normalnijeg vrednosnog i društvenog sistema\nOvi naši sadašnji učenici sa nejasnim sistemom vrednosti, nikakvom motivacijom, oskudnim znanjem i radnim navikama, su budućnost naše zemlje. Mislite o tome.\nsala-zbilja 11:46 27.02.2009\nProblem novcanih nagrada - recimo vezivanje plate profesora za prihode bivsih ucenika - je alokacija: trziste kaze da finansijski menadzer treba da ima vecu platu od, recimo, lekara, a to preslikano na profesore znaci da ce profesori koji predaju ekonomiju u gimnaziji ili osnovnoj imati daleko vise para od, recimo, profesora matematika. Taj bi sistem stvorio ogromno nezadovoljstvo, kao sada prema bankarima i spekulantima, a i bio bi dugorocno neefikasan, jer bi nagradjivao zanimanja koja stvaraju fiktivnu i kratkorocnu vrednost.\nU Americi se plata profesora vezuje za uspeh ucenika na SAT-u (opsti test matematike i engleskog, ustvari kombinacija testa IQ-a i steknutog metodicnog razmisljanja), s tim sto se gleda rate of change. Dakle, razlicite skole imaju razlicite uspehe na SAT-u, ali se u okviru svake skole insistira da profesor postojeci nivo prosecne uspesnosti poboljsa.\nProblem ovog pristupa je, koliko vidim, sto on uzima u obzir samo profesore matematike i engleskog. Ovo bi se mozda moglo resiti tako, sto bi se cela skola nagradjivala ili kaznjavala u odnosu na testove: drugi profesori bi bili pod pritiskom direktora i ostalih profesora da rade svoj posao kako treba.\nDrugo resenje bi bilo da se za prijemni ispit uvedu testovi za sve predmete, sa akcentom na logicko razmisljanje. Dakle, 60% testa na matematiku i engleski u stilu SAT-a, a ostatak ravnopravno podeljen na ostale predmete. Tako bi svaki profesor mogao da bude ocenjen pojedinacno u zavisnosti od toga kako su njegovi ucenici prosli na ispitu (opet bi se uzimala samo rate of change). Ovaj bi pristup bio i bolji od SAT-a, jer bi ocenjivao i motivisanost buducih studenata, sto je vazna komonentna uspesnost i tog pojedinca, ali i, posredno, drzave.\nteodorakaze 12:13 27.02.2009\nTada bi obrazovanje bilo okrenuto samo ka uspesnosti na testovima (sto je isto sto i gospodin Obradovic predlaze), a nacini procene postignuca ucenika nisu samo testovi, vec ih ima daleko vise.\nTakodje, kada su razredi podeljeni po starosnom merilu, a ne po nivou znanja, vrlo je tesko procenjivati rad nastavnika na osnovu standardizovanih testova.\nBrooklyn 12:27 27.02.2009\njedino relevantno "postignuce" ucenika, je kako uspesno resava probleme, a testovi su problemi za resavanje, po definiciji. mislim lepo je kada ucenik ima znanje sa kojim recimo, impresionira kolege na koktel partiju, ali niko nema razloga da placa za to znanje.\nu stvari, zarada je jedino merilo uspesnosti. mozda nema testa kojim se meri koliko je neko uspesan u customer service, ali ce ti njegova zarada to reci.\nDoctor Wu 12:27 27.02.2009\nDa, ovo nije loše rešenje, sviđa mi se. Znači, neka državna komisija, ili neko u ime nje bi raspisao ispite koji bi se polagali na kraju godine, a profanima bi se na osnovu rezultata na tim ispitima isplaćivali bonusi. To je sistem koji postoji u Engleskoj i mislim da je u osnovi dobar, samo što ovi ovde stalno moanuju kako su testovi mnogo teški za učenike (iako se % onih koji dobijaju straight A, mislim, negde oko 90%).\nTakav sistem je dobar za fiziku, biologiju, matematiku, logiku, ali je što se tako ne može testirati pisanje eseja i verbalna komunikacija.Što je, po meni, jako bitno.\nBrooklyn 12:29 27.02.2009\nsto ne bi moglo. ako se dogovorimo oko kriterijuma, ocenjivace se na osnovu tih kriterijuma.\nteodorakaze 12:49 27.02.2009\nedino relevantno "postignuce" ucenika, je kako uspesno resava probleme, a testovi su problemi za resavanje, po definiciji. mislim lepo je kada ucenik ima znanje sa kojim recimo, impresionira kolege na koktel partiju, ali niko nema razloga da placa za to znanje.\nUopste se ne slazem. Pre svega, postoje predmeti (kao sto su jezici) koji se ne mogu ocenjivati samo na osnovu testova, a i poenta znanja nije resavanje problema, vec upotreba znanja, koja nije nuzno uvek usmerena ka resavanju problema.\nUopste ne mislim da je cilj sticanja znanja zarada! To bi znacilo da je opsta kultura na primer potpuno nevazna, ako umes da obavljas posao u svojoj uskoj specijalizaciji. Principijelno se ne slazemo po tom pitanju.\nsala-zbilja 12:51 27.02.2009\nI esejska forma se moze standardizovati. Na primer u ekonomiji dobijes pitanje navesti i obrazloziti moguce posledice naglog budzetskog deficita ili neki konkretan primer, pa onda ucenik na parcetu papira pokaze da ume da pise, razmislja i da je naucio osnovne ekonomske zakonitosti (moze i pitanje kao neki konkretan primer); u knjizevnosti dobijas pitanje da analiziras stilski i tematski aspekt jednog knjizevnog paragrafa, pa onda ucenik moze da pokaze da zna i sta je hiperbola ili nuznost dramske radnje i da zna da je konkretno uoci. Koliko vidim, nema tu nicega subjektivnog.\nU svakom slucaju, mislim da je nas osnovni problem (indolentnost birokratije) resiv dugorocno samo kroz nepisane zakone, dakle neka vrsta promene mentaliteta, jer, ako se ne varam, najuspesniji na tom PISA testu, nisu oni tehnokratski ili zakonski najsofisticiraniji (recimo USA ili UK), vec oni sa najrigidnijim kucnim vaspitanjem: Azijati.\nTo kucno vaspitanje gde ti kao klinac naucis da sedis u skoli bez da ti pade na pamet da bezis sa casova, smo mi izgubili i cini mi se da je to jedan od glavnih razloga nasih tako slabih rezultata sada (mislim tacno je da je socijalisticki aparta tome doprineo ucmaloscu i negativnom selekcijom, ali je on ipak kako-tako funkcionisao za vreme SFRJ-a)\nteodorakaze 12:51 27.02.2009\nsto ne bi moglo. ako se dogovorimo oko kriterijuma, ocenjivace se na osnovu tih kriterijuma\nZato sto nisu podlozni testovnim kriterijumima\nBrooklyn 13:03 27.02.2009\nTo bi znacilo da je opsta kultura na primer potpuno nevazna, ako umes da obavljas posao u svojoj uskoj specijalizaciji\ntacno tako. kada ti kupujes nesto na trzistu jel placas za to sto kupujes ili dajes pare nekome zato sto ima opstu kulturu?\nkada sledeci put odes kod zubara i platis mu za uslugu, i onda jos dodatak za opstu kulturu, jer ti je recitovao na francuskom dok ti je radio, onda se javi sa tvojim filozofiranjem. i ako neko plati vise, platice zbog dobre usluge (to je onaj customer service koji sam pominjala).\nkada budes nekom placala samo za opstu kulturu, onda se javi. do tada si licemer, koji hoce da drugi placaju za opstu kulturu, a ne ti sama.\nangie01 13:04 27.02.2009\nPre svega, postoje predmeti (kao sto su jezici) koji se ne mogu ocenjivati samo na osnovu testova, a i poenta znanja nije resavanje problema, vec upotreba znanja, koja nije nuzno uvek usmerena ka resavanju problema.\novo je moj omiljeni primer:)\npa u nashem shkolstvu je sushtina uchenja jezika usmerana bash na "reshavanju problema", prevedesh, preprichash, reshish zadatke, gramatichka teorija,..i posle vishe godina uchenja, skroz si nesposoban da praktichno koristish taj jezik-shto je valjda i svrha uchenja istog, slobo u najosnovnijoj komunikaciji, a kamoli u upotrebnoj varijanti sa odgovarajucin frazama i idiomima,...pa se onda kod nas pojavljuju oni nesrecni prevodi filmova, od ljudi koji su fakat zavrshili fakultet.\nSkroz prevazidjen socijalistichki metod-teorija, bez prakse, shto je katasrofa, kada je jezik u pitanju.\nNe znam zashto to niko ne promeni, kada vec godinama svuda u svetu postoje odlichne koncepcije uchenja jezika-kao ne maternjeg,..tu kao i u svim ostalim univerzalnim predmetima-postoje mnogo bolji programi i metodologije uchenja, tako da samo iste treba primeniti, neophodno prilagoditi- bez izmishljanja tople vode, samo shto to odgovorne ne zanima.\nBrooklyn 13:05 27.02.2009\no cemu ti pricas? "testovni kriterijumi" nisu pali s marsa, nego se ljudi oko njih dogovore, pa bilo sta moze da podlegne bilo kom kriterijumu ako se tako dogovorimo.\nteodorakaze 13:13 27.02.2009\nKao sto rekoh, principijelno se ne slazemo, pa je diskusija nemoguca.\nMedjutim postoji i deo koji nije principijelan - a to je - buduci zubar prvo nauci da govori, pa da cita i da pise, pa uci recimo latinski, pa biologiju, pa hemiju, i jos mnogo stosta da bi bio zubar koji ce ti popravljati zube. Da ne pominjem da obrazovanje nije samo sticanje specijalizovanih znanja, i da ne pominjem da zubar treba nekako da dodje do toga da bas zeli da bude zubar.\nA ono sto ja govorim nije filozofiranje, vec stav zasnovan na praksi. Ocekujem isto i od sagovornika koji na ovaj nacin reaguje.\nteodorakaze 13:15 27.02.2009\nEsej po svojoj prirodi nije test. "Svi kriterijumi" nisu isto sto i "kriterijumi testa"


Nekada samo u američkim serijama, sada i u Danilovgradu - Volim Danilovgrad\nNekada samo u američkim serijama, sada i u Danilovgradu\nNekad su dostignuća forenzičara bila dostupna na malim ekranima u čuvenim američkim serijama, a danas su dio svakodnevnog rada istražitelja u danilovgradskom Forenzičkom centru Uprave policije MUP-a.\nTu se svakodnevno mikroskopski ispituju tragovi izuzeti sa mjesta zločina, rade DNK profili, ispituju olupine od zapaljenih vozila, oružja, vještači droga… Nema uviđaja koji može da prođe bez momaka u bijelom jer sve počiva upravo na pronađenim tragovima koji kasnije u sudnici postaju neoborivi dokazi.\nNačelnik Centra Zoran Tomčić kaže da su izgradili reputaciju koja može da parira i velikim svjetskim centrima. -Službenici Forenzičkog centra doprinose rasvjetljavanju velikog broja teških krivičnih djela i upravo materijalni tragovi izuzeti s lica mjesta, koje oni vještače, su jedan od dokaza na osnovu kojih se osuđuju lica optužena za ubistva, druge krvne delikte, razbojništva… O tome najbolje svjedoče brojke.\n“Prošle godine urađeno je 110.457 analiza, dok je samo za tri mjeseca ove godine obrađeno 6.053 uzorka i urađeno 28.984 analize”, rekao je Tomčić za Pobjedu.\nPrema njegovim riječimsvaka linija rada u Forenzičkom centru kadrovski i tehnički osposobljena da odgovori i pruži pomoć u zavisnosti od vrste posla koji bi se ukazao na terenu.\n“Svakodnevno se uvećava obim posla u centru, pogotovo na grupi za DNK analize, grupi za hemijska ispitivanja kao i grupi za daktiloskopska isptivanja”, kazao je Tomčić.\nOn dodaje da je broj zahtjeva za različite vrste ispitivanja u stalnom porastu, a pogotovo za DNK analize.\n“O ovome najbolje govori podatak da je 2017. godine Forenzički centar odgovorio na 7.596 zahtjeva i naredbi organizacionih jedinica Uprave policije i pravosudnih organa uz visok stepen efikasnosti u radu, što predstavlja visok procenat u rasvjetljavanju krivičnih djela. Pomoću identifikacionih metoda rada u centru kroz saradnju sa kriminalističkom tehnikom na terenu u proteklom periodu rasvijetljeno je više krivičnih djela teško ubistvo, ubistvo, razbojništvo i teška krađa”, ističe Tomčić.\nOn naglašava da Ministarstvo unutrašnjih poslova stalno radi na osavremenjavanju opreme Forenzičkog centra, te i da su u aprilu prošle godine nabavili novi MBIS sistem za elektronsku pretragu tragova papilarnih linija.\nU narednom periodu planirano je da se kroz finansijsku podršku OEBS-a izvrši nabavka softvera za vještačenje mobilnih telefona.\nPrema njegovim riječima, centar isključivo postupa po zahtjevima Uprave policije, suda i tužilaštva.\nNa lice mjesta, kako ističe, njihovi službenici izlaze po zahtjevu organa policije i pravosudnih organa, prevashodno za krivična djela iz oblasti krvnih, imovinskih i drugih delikata, a često se učestvuje u vršenju uviđaja kada se dogodi saobraćajna nezgoda.


NAJVEĆI SKANDAL KRALJEVSKE PORODICE: Objavljene fotografije PRINCEZE U TOPLESU, a onda usledila neverovatna kazna!\nTracara | četvrtak 07. septembar 2017. 00:36h\nFrancuski sud odlučio je da magazin "Closer" mora isplatiti pozamašnu sumu kraljevskoj porodici, zbog objavljivanja fotografije vojvotkinje od Kembridža, Kejt Midlton, u toplesu.\nKejt Midlton • youtube\nOsim odštete od 100.000 evra, urednik i vlasnik magazina "Closer" moraće dodatno da plate po 45.000 evra, javio je britanski list "Independent".\nA post shared by Catherine,Duchess of Cambridge (@elegant_duchess) on Sep 6, 2017 at 3:30pm PDT\nSud je presudio da su fotografi pomenutog magazina narušili privatnost kraljevskog para, budući da su prilikom fotografisanja koristili takozvane zum objektive. Inače, princ Vilijam, drugi po redu naslednik britanskog prestola, i njegova supruga Kejt Midlton tražili su odštetu od 1,5 miliona evra zbog proživljenog šoka.\nU pismu pročitanom pred sudom, princ Vilijam požalio se da je pomenuti slučaj “posebno bolan jer ga je podsetio na uznemiravanje koje je dovelo do pogibije njegove majke”, princeze Dajane, koja je poginula u automobilskoj nesreći u Parizu dok je pokušavala da umakne paparacima.\nDuchess in white Alexander McQueen coat #duchessofcambridge #catherineelizabethmiddleton #catherinemiddleton #katemiddleton #britishroyals #britishroyalfamily\nA post shared by Catherine,Duchess of Cambridge (@elegant_duchess) on Sep 6, 2017 at 2:35pm PDT\nTužitelj je zatražio “značajne” kazne za dvoje predstavnika lista "Closer", odnosno diektorke redakcije, direktora izdanja, kao i dvoje paparaca pariske agencije. Sporne fotografije su objavljene 14. septembra 2012. i prikazuju Kejt i Vilijama pored bazena luksuznog imanja u Luberonu na jugu Francuske.


Hrast u Divljani jedinstven u Srbiji – lista i bez debla\nBeta 1. oktobra 2021. 12:40\nDžinovski hrast kitnjak u selu Divljana kod Bele Palanke još odoleva vremenu iako je od njegovog stabla ostala maltene samo kora.\nHrast sa prilaznog puta izgleda poput svakog drugog drveta, međutim, sa suprotne strane, na dnu stabla vidi se ogromna rupa, a ulaskom u nju umesto debla vidi se nebo.\nBiolog Zavoda za zaštitu prirode Dragana Nedeljković kazala je da se po tome hrast u Divljani razlikuje od svih drugih u našoj zemlji.\n„U Srbiji su 64 hrasta pod odredjenom vrstom zaštite. Neki su zaštićeni zbog svojih dimenzija, zbog svojih dendrometrijskih osobina, a neki su zaštićeni zbog svoje starosti. Jedan broj stabala ima takve šupljine u svom stablu. Medjutim, smatra se da ovo stablo u selu Divljana kod Bele Palanke ima najveću šupljinu jer, kako kaže lokalno stanovništvo, unutra može da se smesti čak izmedju osam i deset odraslih ljudi.“\nStručnjaci medjutim procenjuju da je ovo džinovsko drvo staro između 400 i 500 godina.\n„Što se tiče starosti, ona se na žalost ne može precizno da utvrdi u ovom slučaju zato što ima veliku šupljinu u samom stablu i nedovoljno zdravog kambijuma, pa se standardne metode koje se koriste u šumarstvu ne mogu primeniti na ovo stablo“, kaže Nedeljković.\nObim stabla hrasta u Divljani veći je od šest metara, a njegov prečnik iznosi dva metra. Stručnjaci smatraju da opstaje zahvaljujući dobrom i velikom korenovom sistemu.\n„S obzirom da lokalno stanovništvo pamti ovo stablo u poslednjih 100 godina, a neke priče govore i u poslednjih 200 godina u ovakvom stanju kakvo je i danas, smatramo da i u budućnosti ovo stablo može da opstane, mada generalno stabla hrasta dostižu do 600, odnosno 700 godina i to je njihov vrhunac“, dodaje Nedeljković.\nPretpostavlja se da je šupljina u stablu hrasta nastala prilikom požara ili još verovatnije prilikom pokušaja meštana da pronađu blago koje je navodno zakopano u njegovom korenu.\nHrst je od 1984. godine zaštićen kao spomenik prirode botaničkog karaktera.\nDžinovski hrast kitnjak u selu Divljana kod Bele Palanke izgleda poput svakog drugog drveta. Međutim, na dnu stabla vidi se ogromna rupa, jer je od njegovog stable ostala maltene samo kora, a ulaskom u nju vidi se nebo.


ASUS ROG Strix XG438Q | AXE.RS\n| Hardver | Monitori | ASUS ROG Strix XG438Q\nUnboxovali smo Republic of Gamers Strix XG438Q koji je, kako se navodi u press saopštenju, najveći i najbrži 4K UHD FreeSync 2 HDR gejming monitor na svetu, koji nudi savršeni balans glatkih vizuala i kontrastnih HDR performansi radi što boljeg gejmpleja.\nNovi displej nudi 43-inčni 4K UHD panel sa nivoom osvežavanja do 120Hz, HDR tehnologiju sa 90% DCI-P3 profesionalnim rasponom boja, kao i podršku za AMD Radeon FreeSync HDR tehnologiju. Strix XG438Q takođe poseduje GameFast Input tehnologiju za kontrolu bez lagovanja koja povećava iskustvo tokom gejmpleja.\nOno što izlazi u prvi plan kod XG438Q jeste veliki 43-inčni panel, koji nudi igranje na velikom ekranu i odličan gejming doživljaj bez žrtvovanja brojnih implementiranih tehnologija.\nStrix XG438Q takođe nudi i anti-glare premaz kako bi se omogućilo korišćenje monitora u bilo kojim uslovima, i da neometano uživate uz prikaz bez ometanja uz svetlo sa strane. Nivo osvežavanja od 120Hz će vam omogućiti da svaki trenutak na ekranu, bilo da je u pitanju brza igra na najvišim podešavanjima ili nešto drugo, bude prikazan što „glatkije“ i bez lagovanja.\nZbog svojih performansi, XG438Q odlazi sa Advanced Design priznanjem.


www.marrysraveland.blogspot.com Marry's Raveland: Opi...Eurso Euro\nOpi Eurso Euro je lak koji je već godinama deo moje Opi družine. Deo je prolećne kolekcije za 2013 god. Opi Euro Centrale. Što se mene tiče ovo je najoriginalnija nijansa ove kolekcije i moj je apsolutni favorit medju Opi plavcima. Kada sam kupila ovaj lak bio je malo redji ali se vremenom (posle 3 godine) malo zgusnuo kada sam potrošila jednu trećinu i sad je baš kako treba.\nOvo je veoma jarka plava nijansa crvenog podtona. Čista je krema, a za potpuno pokrivanje su mi dovoljna dva sloja. Ima specifican miris koji nemaju ostali Opi lakovi a to povezujem sa pigmentima koji su korišćeni da bi se dobila ovakva nijansa jer imam još lakova sličnih tonova koji ovako mirišu.\nBrzo se suši i ima visok sjaj. Postojanost mu nije baš sjajna. Već trećeg dana se izliže na vrhovima što je meni nedopustivo i čim se to desi skidam ga.\nBoja mu je unikatna i nisam uspela da mu nadjem zamenu kod ostalih brendova (imam bar 15 tamno plavih lakova) pa bih ga kupila ponovo.\nOpi lakove možete pronaći u bolje snabdevenim apotekama i Sephora parfimerijama po ceni od oko 1100 rsd a možete ih kupiti i povoljnije na predstojećem Sajmu kozmetike 09. i 10. aprila na OPI štandu gde obično budu oko 850 rsd.\nОбјавио Unknown у 11:36\nОзнаке: blue , Opi , spring\nVedrana Brankovic 30.03.2016. 13:49:00\nMarry J 30.03.2016. 15:54:00\nHvala Cajo. :*\nOvo je prvi put da sam uspela da ga uslikam ya sve ove godine a da nema previse senki.\nA. notcopyacat 30.03.2016. 15:30:00\nI've always liked the hue of this OPI.\nMarry J 30.03.2016. 15:55:00\nIt's really amazing blue shade. ;)\nLovestruck Lacquer 01.04.2016. 03:44:00\nI love blue polishes! :) this is a lovely shade of blue\nTamara Krsmanovic 02.04.2016. 10:54:00\nJelena Veselinović 03.04.2016. 20:30:00\nMiriam - Nailtalk 04.04.2016. 13:07:00\nzebra-nails 04.04.2016. 18:26:00


Umeren saobraćaj, povremeno vlažni kolovozi - biznis24.rs\nUmeren saobraćaj, povremeno vlažni kolovozi\nNa putevima u planinskim predelima niska oblačnost donosi slabiju vidljivost dok je magla i sumaglica poslednjih dana česta pojava, a koja i danas otežava vožnju preko planinskih prevoja, može je biti pored reka i kanala u Vojvodini, dolinom Ibra i Drine, kao i dužinom Zapadne i Južne Morave, saopštio je AMSS.\nPrema informacijama Uprave granične policije, u 5.15 časova, nema zadržavanja ni putničkih ni teretnih vozila na graničnim prelazima.\nPrema poslednjim informacijama dobijenim od JP ” Putevi Srbije”, nema zadržavanja na naplatnim stanicama na autoputevima.\nMagla na auto-putu E-763, Surčin Jug – Preljina\nPutevi Srbije mole učesnike u saobraćaju da voze pažljivo i da prilagode brzinu kretanja uslovima na putu.\nNa auto-putu E-75, Beška – Maradik, danas u toku svetlog dela dana, radovi na zatvaranju službenog prolaza i na popravci sigurnosne zaštitne ograde,u smeru Novi Sad – Beograd.\nNa auto-putu E-763, Surčin Jug – Preljina – zbog magle vidljivost je smanjena do 80 metara, saopštili su Putevi Srbije.\nKučevo-Majdanpek, do 15. decembra od 8 do 15 časova radovi na rehabilitaciji kolovoza, uz naizmenično propuštanje vozila.\nSaobraćaj se odvija voznom saobraćajnom trakom, dok je preticajna saobraćajna traka u smeru Novi Sad – Beograd (u dužini 500 m) zatvorena za saobraćaj.\nBumbarevo Brdo – Mrčajevci do 30. novembra od 8 do 17 časova radovi na sanaciji kolovoza, uz naizmenično propuštanje vozila.\nKarbulovo -Trnjani, do 30. novembra radovi na popravci kolovoza i kolovozne konstrukcije. Saobraćaj se odvija jednom saobraćajnom trakom uz naizmenično propuštanje vozila.\nNa auto-put E-763, na deonici Ljig – Takovo, kod mesta Vrnčani, u smeru ka Takovu, saobraćaj se danas pre podne odvija usporeno, preticajnom saobraćajnom trakom, zbog saobraćajne nesreće u kojoj je učestvovalo više vozila.\nZbog udesa kod Vrnčana, saobraćaj samo preticajnom trakom\nNa auto-putu Miloš Veliki, kod mesta Vrčani, kod Gornjeg Milanovca, došlo je do lancanog sudara, potvrđeno je Tanjugu u MUP.\nVozna i zaustavna saobraćajna traka su zatvorene za saobraćaj, ekipe su na terenu, saopštilo je JP “Putevi Srbije”, navodeći da će javnost biti blagovremeno obaveštena o normalizaciji saobraćaja.\nMediji su prethodno javili da je u sudaru učestvovalo šest vozila.\nZa sada nema informacija da li ima povređenih.\nbiti · česta · dana · danas · dolinom · donosi · Drine · Ibra · kanala · koja · magla · može · niska · oblačnost · otežava · planinskih · planinskim · pojava · Pored · poslednjih · predelima · preko · prevoja · putevima · reka · slabiju · sumaglica · vidljivost · Vojvodini · vožnju\nUslovi za vožnju povoljni, saobraćaj umeren\nMilenković i koncert na otvorenom oduševili Novosađane\nZaštitnik građana: Nesavesno postupanje policije prilikom rasvet ...\nSadnja medonosnih biljaka – velika pomoć za pčele\nVisinu poljoprivredne penzije određivaće veličina njive\nDa li se sećate popularnih brendovi u nekadašnjoj Jugoslaviji\nDnevni izveštaj sa Produktne berze za 22.03.2021. godine\nNIS uložio u dodatnu modernizaciju pančevačke rafinerije 800 mi ...\nNajveće istraživanje o KRAĆOJ radnoj nedelji, rezultati VEOMA Z ...


FOTO: Inspekcije kontrolišu ugostiteljske objekte na Oficircu - Komentari | Novosadski informativni portal 021\n02.08.2021\t• 13:20\nPoreznik na plaži\nJedna reč, koju nikad ne koristim, mi se nameće: smradovi. Usmerena na ove koji dođu na divlju plažu da prodavcu limunade uteruju porez. Dok "sektaši" duguju i za to i za komunalije milijardu puta više.\n02.08.2021\t• 13:00\nZemlja kretena. Srpsko drustvo treba jedan reset. Jaki ste biznismeni kada otvorite kafic, ajd napravi nesto i prodaj.\n02.08.2021\t• 10:54\nOficirac je jedna ogromna kanta za đubre! Ko nije skoro bio na oficircu, treba da ode i da vidi svu prljavštinu, nekulturu, bahatost i raspad ovog grada.\n02.08.2021\t• 09:45\nHa ha ha, fiskalni racuni na Oficircu, koja komedija.\nPa vlasnici "lokala" su valjda u fazonu, "divlja" plaza, divlji i kafici.\nNema sta, u skorije vreme ce pristup Dunavu u NSu biti privilegija manjine i privatno vlasnistvo, a prolaz do vode ogradjen i naplacivan, vec je sada na mnogim mestima ogradjen.\nA oni koji to ne budu zeleli, moci ce da se kupaju negde u Futogu npr.\n02.08.2021\t• 06:16\nJuče sam izgubio telefon na žurci na ofisu. Nadam se da će bar konobari od lokala da nadaju u pesku Xiaomi ujutru kada se razidje masa?\nSta kazete, jedno lice je sluzilo sad ne sluzi ni1... ima bar 5 kafana i dve rostiljnice tamo?\n01.08.2021\t• 07:20\nU svakom slucaju vlasnici su pretwrali. Previse kafica al znate sta je interesantno,cene.\nOve godine ne znam ali prosle godine limunada sa listom nane je 150din. Previse za bez racuna itd...\nKafica puno,malo plaze, a o skuterima da ne pricam. I to su sve likovi vlasnika kafica.\nPretvorilo se u jedno veliko ruglo...\nGrad ili ne radi nista ili dozovoli kao na kamenjaru da se placevi bespravno pozauzimaju...\n31.07.2021\t• 22:47\nOficirac nije vise sto je bio\nTresti muzika uvece, haos na plazi, gomila kafica uzurpirali plazu\nInace je Oficirac i prosle god.kad su svi smeli do 22,23h da rade, radio do 01, 02 ujutru\nKako tad niko nije kontrolisao?\n31.07.2021\t• 19:09\nNovi Sad je postao jedan VELIKI splav!\n31.07.2021\t• 18:43\nAko je "divlja" plaža neka takva i ostane - za one koji u tome uživaju. Oni kojima je do "sadržaja" mogu na Štrand. Kako neko može da uzurpira javni prostor i prodaje hranu ili piće bez dozvole? Znači li to da sutra i na Fruškoj Gori svako može da otvori ovakav "ugostiteljski objekat".\n31.07.2021\t• 18:02\nNovi Sad, grad kafica! Ma i na pitomim i divljim plazama samo sede i piju, kao kafu... Da nema ko da pije ne bih i bilo, tako da kupaci su krivi. Ja sve ponesem od kuce i uzivam. Ali vise ne znam od silnih kafica gde cu? Oficirac je bio lep i divlji sa sitnim zivotinjama i pticama, a sad sve pobegle, verovatno im nisu kafu posluzili!\n31.07.2021\t• 17:25\nUpravo na ofisu\nSvi kafici trenutno rade, izbacili stolove i lezaljke. Nema mesta za peskir. Bezobrazluk!\n31.07.2021\t• 17:21\nJednostavno je. Nemoj ici na oficirac i nemoj lupati kao otvoren prozor.\nKontrolišite,Štrand,splavove,Ribarac ,restorane na obali Dunava,dešavanja u "Kineskoj četvrti",studentski dom B(kafana i žurke po sobama),a sa druge strane obale da ne objašnjavamo,pevaljka na mikrofonu,trubači...udarači, aman ,5mešavina po nekoliko muzika u isto vreme,tehno udara u pleksus čak i kada pozatvarate vrata i prozore na 30 stepeni,Pevaljke zavijaju,mnogo"muzika"u isto vreme,BUKA,BUKA BUKA,nekada i do 04h.\nKomunalna kaže ne može da zaustave svirku ,mogu samo kazne da napišu!!!?\nPare idu kome u džep?\nA kakve koristi od toga imaju Limani koji ne spavaju????\nObjasnite ako neko zna.\n31.07.2021\t• 16:39\nRano se setili\nKontrolisati bilo šta u državi koja puca po svim šavovima je skup i ćorav posao.\nKamenička plaža je najlepša..jeste da je kamenita i da zavisi od vodostaja Dunava ali milina jedna..šuma..mir..hlad..\nSvima vama,kojima se oficirac ne svidja kao plaza (visok je dunav,pa je mala) idite na uredjeni(!) strand,pa tamo mudrujte do mile volje.\n31.07.2021 • 14:56\nIdi ti sa tvojom daščarom koju si pretenciozno krstio kafićem na Štrand, pa tamo probaj da ne plaćaš zakup, betoniraš, maltretiraš kupače narodnjacima, pališ vatre i naplaćuješ 0, 25l limenke tristo dinara, jesi li razumeo?\n37 75 -38\n31.07.2021\t• 14:45\nNa Oficirac nisam nikad isla i nemam nameru ici uopste tamo ,imam Strand koji jeste uzurpiran kaficima ali kad mogu da odem rano ujutru pre posla i budem do podneva nema muzike nema dreke i guzve.\n31.07.2021\t• 14:41\nЗа то време Каменичка ада је окупирана бесправном градњом. Километри приобаља су ограђени бесправно. Узео свако себи шта му треба. Подигли викендице, уживанција. Њих не сме нико да пипне изгледа.\nOdzvonilo i oficircu.\nDivlja plaza koja je uvek htela to i ostati. Pre deset godina grad postavio tuseve i svetiljke, naravno divlji komunjarski krmci u fazonu "Ima da bude za dž i kao Kuba Dunava", pokida sve što je grad postavio. Divljaka su priključeni i na vodu i na struju.\nŠta tu ima inspekcija da kontroliše kad je sve podivljalo?\nGrad treba to da ogradi bodljikavom žicom i da sredi. Da se naplaćuje i da služi za nešto. Ovako ciganluk, tuče svako veče, pali vatru ko gde hoće...\n31.07.2021\t• 14:22\nKažnjen JEDAN(!) vlasnik, a na plaži od 300 kvadrata radi bar deset kafića! Ljudi sede jedni drugima na glavama jer su tamo neki N likovi očigledno odlučili da od Oficirca naprave Zlatibor. Jedan čak i izbetonirao ispred. Kad pročitam ovakav tekst jasno mi je da se nikad ništa neće izmeniti nabolje. Očekujem da naredne godine isti ti "vlasnici lokala" ograde plažu i počnu da naplaćuju ulaz. Jer može im se.\n107 47 +60\n31.07.2021\t• 14:15\nOficirac je balterijoloski neispravna plaza…\n31.07.2021\t• 13:35\n31.07.2021\t• 13:21\nHvala bogu da su se setili! Ove kafedžije se izbahatile pa kao na Štrandu zauzele celu plažu. Iako dođeš pre njih na plažu kada se gospoda pojave perfidno krenu da postavljaju stolove oko tebe i za 15 min skontaš da ležiš usred kafića na podu i da oko tebe sede ljudi. Ostavite Oficirac takav kakav je nama Građanima koji želimo da legnemo na peškir da se pokvasimo, osunčamo, družimo. To je mali prostor i divlja plaža želimo da imamo piknik da ponesemo voće i sok/kafu i da se družimo i uživamo u prirodi sa porodicom i prijateljima.\nNije mi jasno ako je tu zona sanitarne zastite izvirista pijace vode, zasto se ne zabrani pristup svima???\n31.07.2021\t• 12:57\ninspekcija ili neko MORA DA ZATVORI tu "plazu" ... NIJE BEZBEDNA\nNeokapitalizam, nemozes biti siroma i srecan, novcem se meri sreca a benzin sve skuplji\n31.07.2021\t• 12:38\nNećete vi još dugo jahati po nama!\n31.07.2021\t• 12:32\nOficirac je bio najlepsi dok nije bilo niti jednog lokala, a ovo danas je pravo vašarište\n31.07.2021\t• 12:30\nŠha je bilo\nAlo Toza, kao šatro briga za građane, a vamo valjaš kuvane kuruze i kavu na Oficircu. Ajd prekini sa lažnim moralisanjem.\nNemojte da platite pivo 120 platite 300...\nInspekcija ne kontrolise tamo gde ljudi ginu, vec trenira strogocu na divljoj plazi. Tera narod u ogradjeni Strand, da bi grad uze vise novca. Jedno je jasno, nista bolja situacija nije na strandu, ako znamo koliko novca ubere tokom sezone. Sigurno je samo to, da se novac vesto ispumpava.\nLokali već dve, tri nedlje unazad rade non stop, 24h dnevno zato što im je ublažavanjem mera zbog kovida to i dozvoljeno.\nMogu da rade neograničeno s tim što muziku moraju da ugase u periodu od 23-08h.\nOstrvo u Karlovcima\n31.07.2021\t• 11:51\nIdite na ostrvo u Karlovcima. Od kafica do hotela\n31.07.2021\t• 11:17\nBio prosle nedelje tamo. Strasno prljavo, smeca na sve strane, "lokali" pola u vodi pola na plazi, plaza prakticno vise i ne postoji, muzika preglasna... Bas lose...\n31.07.2021\t• 11:03\nO kojim lokalima u centru se radi? I zasto postavljas to pitanje kad se u samom pitanju nazire odgovor\n31.07.2021\t• 10:54\nRade svi čak i oni koji imaju zabranu...nema gde peškir da se stavi\n31.07.2021\t• 10:50\nPorusi barake i zavrsi pricu\n31.07.2021\t• 10:45\nSto isti ti insepektori ne svrate malo to magacina,kod brke, trezora, njegosevu, tamo je puno vise novca a ne ovo na Oficircu, tacno je da su kupili pivo 50-60din a tamo ga prodavali duplo, saznace se i ko je ovo prijavio, onda se nemojte cuditi naslovu u novinama ,,zapaljen auto,,\n31.07.2021\t• 10:38\nPa što to nisu uradili kada su bili da hapse onog jadnog Tita koji je tamo negodovao zbog toga. Kao nisu znali, daj bre šta se pravite debili.\n31.07.2021\t• 10:26\nNije samo cuga...\n...Na čuvenoj PZS plaži se moglo kupiti i kokica,sendviča,pljeski pa i ćevapa...nije samo cuga.\nKad je onomad najbolji pizza majstor u gradu prodao,da kažemo,lokal, najboljem mesaru u gradu..ovaj je bio razočaran lošom sezonom 2020. zbog virusa,ali nije klonuo duhom.Pred sezonu 2021. renovirao je tezgu u optimistički uluteo u biznis,nadajući se kajmaku i za ovu i za prošlu godinu.\nA sad mu ovi sve pokvarili...nije fer.\n31.07.2021\t• 10:22\nPa gde sada mi novosadjani da uzivamo uz Dunav? Strand je unakazen i nije vise za uzivanje.\n31.07.2021\t• 10:19\nA narkomafija na Strandu nek sama meri buku pa nek posalje komunalnoj snimak kad se budu setili..\nKafici rade i puna ih je plaza! Sve se pretvorilo u ciganmalu. Ko go da ima 100 evra viska, sklepa sank od dasaka i zauzme mesto na plazi, gde prodaje pice i siba muziku do panja. Obicno isti takvi panjevi to i drze. Cast izuzecima. Plaza izgleda grozno nazalost. Ima vise sankova nego mesta za peskire, uskoro od sankova nece moci ni peskir da se spusti na pesak. Ne znam odakle je ispao ovaj tekst da kafici ne rade?\n127 44 +83\nA sta cemo sa lokalima u gradu koji rade cele noci, jer su im gazde super sa inspektorima?\n139 64 +75\nBolje bi bilo da komunalna i sanitarna inspekcija kontrolise legalne objekte na Strandu. Smece, pobacan inventar , glasna muzika, spremanje Stranda od strane Gradskog zelenila u podne umesto pre otvaranja......., kao da to nije Gradska plaza tj. svih gradjana nego jedan veliki splav\nA najveci problem je sto je plaza u zoni sanitarne zastite izvorista petrovaradinska ada.\nZato ta plaza ne moze ni da se uredi.\n114 36 +78\nKlasika, jure se pilicari a velikima se zmuri na jedno (citaj oba) oka\n180 78 +102


Poslednji test za "orlove" pred "finale" u Portugalu - BIGportal.ba\n12 Oktobra, 2021 12 Oktobra, 2021 077\nFudbaleri Srbije od 20.45 sati igraju protiv Azerbejdžana u Beogradu u kvalifikacijama za Svetsko prvenstvo u Kataru.\nSrbija ovaj duel dočekuje posle minimalne pobede protiv Luksemburga na gostovanju i kao prva u grupi A sa 14 bodova, ispred Portugala koji ima 13 uz utakmicu manje.\nU istom terminu, Portugal dočekuje ekipu Luksemburga.\nSrbija večeras (20.45) dočekuje Azerbejdžan, a osim pobede, važna joj je i gol-razlika pred finiš kvalifikacija za SP.\nKako stvari stoje, sve će se u našoj grupi kvalifikacija za SP svesti na meč poslednjeg kola Portugal – Srbija, ali pre toga Ronaldo i saigrači moraju večeras (20.45) da opravdaju ulogu favorita protiv Luksemburga.\nUkoliko ne bude senzacija, Srbija i Portugal će u novembru u međusobnom duelu igrati za direktan plasman na Mundijal 2022.\nSrbija je nadigrala Azerbejdžan 2:1, na gostovanju u drugom kolu kvalifikacija, u martu.\n“Važna je i gol razlika u grupi, ali primaran cilj je dobra igra i pobeda. Mi igramo na gol više i stvarno ne vidim zašto bismo sada nešto menjali. Utakmica protiv Azerbejdžana je zaista važna, oni mogu da naprave mnogo problema protivniku, imaju kvalitet koji moramo da neutrališemo, ali pre svega je fokus na našoj igri“, rekao je selektor Srbije Dragan Stojković Piksi.\nReprezentativac Filip Kostić ističe da će podrška navijača na stadionu “Rajko Mitić” biti važan faktor u večerašnjoj utakmici.\n“Svaka pobeda je bitna i donosi samopouzdanje, spremni dočekujemo Azerbejdžan i želimo da opravdamo poverenje navijača. Favoriti smo i ne bežimo od te uloge, nadam se da će se Portugalci napraviti neki kiks i nama tako olakšati posao. Što se nas tiče, idemo uvek na gol više”, izjavio je Kostić.\nGrupa A, kval za SP:\n20.45 Srbija – Azerbejdžan\n20.45 Porrtugal – Luksemburg


"Gomex" otvorio prvi objekat u Beogradu\n„Gomex“ otvorio prvi objekat u Beogradu\nObjavljeno 18.07.2015. u 15h\nKompanija Gomex otpočela je ovih dana širenje mreže na teritoriju Beograda.\nObjekat „Filmski Grad“ u istoimenom beogradskom naselju, u opštini Čukarica, otvoren je u petak, 17. jula.\nBrojni budući potrošači okupili su se ispred oba ulaza u objekat gotovo sat vremena pre zvaničnog otvaranja, potvrđujući na taj način veliko interesovanje za našu ponudu i asortiman.\n– Objekat „Filmski Grad“ nalazi se na adresi Ilije Stojadinovića 18-20 i prostire se na 400 kvadrata prodajnog prostora. Asortimanski spada u A kategoriju i u svakom trenutku potrošačima nudi oko 5000 različitih proizvoda. Posebno interesovanje prvih kupaca bilo je usmereno ka našim robnim markama i izuzetnoj ponudi mesa iz Gomexovog Rashladno-distributivnog centra u Zrenjaninu, kao i uvek svežem voću i povrću koje distribuiraju naši saradnici iz „Carske Bašte“. U radnji postoje tri kase, a za brzu i ljubaznu uslugu brine se 18 novozaposlenih radnika, koji su prošli obuku u Gomexovom Trening centru, navode i ovoj trgovinskoj kompaniji.\nCelokupna oprema, od polica do rashladnih vitrina, zadovoljava najviše standarde koji prate otvaranje novih objekata. Ovo je drugi objekat u mreži, nakon „Evrope“ u Novom Sadu, čija je unutrašnjost brendirana novim, kvalitetnijim i potrošaču pristupačnijim grafičkim rešenjima.\n– Otvaranjem objekta „Filmski Grad“ započela je i realizacija ranije najavljenog plana kojim se predviđa da do kraja kalendarske godine u glavnom gradu Gomex bude prisutan sa desetak maloprodajnih objekata, kažu u kompaniji.\nObjekat „Filmski Grad“ radi radnim danima i nedeljom od 6,30 do 22 sata.\nTagovi:gomex, kupci, market, mreža, potrošači, trgovinski lanac


MojTrg - Oglas Pansion za pse - Nova Pazova Prodaje se, Beograd, SPORT I RAZONODA, Kućni ljubimci, Psi, Pansion za pse - Nova Pazova, 802780 Mojtrg.rs | Oglasi | Posao | Usluge | Kupovina | Automobili\nU sklopu odgajivacnice Empire Of Wisdom FCI 5042, na samo 25 km od Beograda u Novoj Pazovi otvoren je pansion za pse. Sa kapacitetom od 10 komfornih letnjih i 10 zimskih boksova, sa 24h video nadzorom, 24h dostupan veterinar, kupanje, setnju I kompletnu negu vas ljubimac ce se osecati kao u svom domu!!! Sve informacije na telefon 060/757-66-22Tasic Dalibor, Nova Pazovaempireofwisdomfci5042@gmail.com


Laguna - Bukmarker - 50 nijansi šokantnog u komplikovanom trileru smeštenom u svet trgovine umetninama - Knjige o kojima se priča\nČitaoci su možda očekivali da će uspeh romana „Pedeset nijansi – Siva“ iznedriti bezbrojne imitacije, ali relativno malo njih je uspelo da postigne komercijalni uspeh. „Maestra“ od L. S. Hilton je jedan od izuzetaka i iako nije privukao tako masivnu pažnju kao bestseler E. L. Džejms, ovaj erotski triler bio je hit 2016. godine. Prvi deo trilogije prati seksualne poduhvate Džudit Rašli, gramzive istoričarke umetnosti koja se nalazi u bekstvu pošto je otkrila veliku prevaru u jednoj prestižnoj londonskoj aukcijskoj kući.\nNa početku drugog dela, nazvanog „Domina“, naša antijunakinja vodi galeriju u Veneciji, pod imenom Elizabet Tirlink. Pozvana je da proceni umetničku kolekciju ruskog oligarha, i uskoro biva upetljana u razrađen plan da se uđe u trag navodnom Karavađovom crtežu – uprkos činjenici da Karavađo nije nikada u svom životu nešto nacrtao.\nPotraga vodi Džudit od Venecije preko Ibice, Pariza, Beograda do Sen Morica gde se druži za superbogatima i prepušta neograničenom razmetanju značajnim poznanstvima.\nSav taj glamur je u suprotnosti sa prljavštinom Džuditinog erotskog života – odvratne žurke sa grupnim seksom i veze za jednu noć sa momcima koji imaju „upaljeno sazvežđe crvenih bubuljica sa donje strane dupeta, zbog čega ga umalo nisam zavolela“ (ne iznenađuje da ovakvi opisi nisu za osetljive prirode).\nHilton, koja je odrasla u radničkoj klasi Liverpula, ovaj put daje malo veći uvid u Džuditinu prošlost, baveći se alkoholizmom njene majke i sumornim pređašnjim životom.\nU prvoj knjizi, autorka je imala dobar osećaj da napadno provokativnim scenama seksa skrene pažnju čitaoca sa nejasnih detalja u zapletu. U nastavku, uprkos živopisnim izlascima, Džudit gubi seksualni zamah i dobrih 200 stranica prođe bez žestokog tucanja koje čitaoci očekuju.\nHilton to odsustvo nadoknađuje zapanjujuće preteranom scenom u kojoj se junakinja susreće sa jednim srpskim gorostasom: Džuditini „sokovi“ prete da unište njenu Lanvin haljinu i gotovo je potope u aston martinu njenog partnera, pre nego što nastupi prizor u kome ona doživljava gromoviti orgazam odupirući se rukama o tavanicu dok on drži njeno telo u vazduhu iznad svoje glave.\n„Domina“ je svakako nekonvencionalan triler, ali čitaoci koji traže izazov mogu se naći pometeni izuvijanim zapletom koji se beskonačno zakomplikuje. Roman se kompulzivno čita, i nešto je poput glamuroznih „Pedeset nijansi“ pomešanih sa „Da Vinčijevim kodom“. Ima seksa, kupovine, nekoliko starih majstora slikarstva i mnoštvo ubistava – šta biste više želeli?\nZa one koji budu želeli da nastave da prate avanture prevejane Džudit Rašli, tu je i završetak trilogije, „Maestra“, završetak u kojem će dogoditi strahovita nesreća koja će sve promeniti. Ne bi li zaštitila sebe, Džudit shvata da mora da se pretvori u nekog drugog. Menja identitet i postavlja pravila nove opasne igre…


NIKE Dri-FIT Kylian Mbappé | Sport Vision – Prodavnica Sportske opreme | Sport Vision\nNike Dri-FIT Kylian Mbappé je dječiji donji dio trenerke za fudbal inspirisan Kilijanom Mbapeom, aktuelnim igračem kluba PSG. Dizajniran je za dječake koji pomno prate, igraju i žive fudbal punim plućima, a kojima je udobnost na prvom mjestu. Zahvaljujući Dri-FIT tehnologiji materijala koja apsorbuje znoj i brzo se suši, ovaj donji dio trenerke predstavlja savršen izbor za svakodnevne treninge, ali i slobodne aktivnosti. Specifikacija: Dječiji donji dio trenerke za fudbal Standardni kroj za udobnost Džepovi sa zipom Dozvoljeno mašinsko pranje Sastav: 100% poliester Boja: Crna/Black.\nNike Dri-FIT Kylian Mbappé je dječiji donji dio trenerke za fudbal inspirisan Kilijanom Mbapeom, aktuelnim igračem kluba PSG.\nDizajniran je za dječake koji pomno prate, igraju i žive fudbal punim plućima, a kojima je udobnost na prvom mjestu. Zahvaljujući Dri-FIT tehnologiji materijala koja apsorbuje znoj i brzo se suši, ovaj donji dio trenerke predstavlja savršen izbor za svakodnevne treninge, ali i slobodne aktivnosti.\nDječiji donji dio trenerke za fudbal\nDonji dio trenerke CW6124-011\nDonji dio trenerke DB8173-014\nDonji dio trenerke DC9158-010