Nakon globalnog uspeha sa Loganom, Dacia se okrenula uvođenju novog modela, kod koga bi trebale da budu ispravljene neke mane koje je Logan posedovao. Zapravo jedina veća mana Logana je što je dostupan u malom broju putničkih varijanti, samo kao klasičan sedan i karavan, dok je verzija sa petoro vrata niz godina bila izostavljena iz ponude.\nDa bi ispravila ovu malu ''nepravdu'' Dacia je, uz naravno glavnu reč Renaulta, pristupila izradi skraćene varijante. Ali ono što je specifično za Sandero je da se ne radi o verziji kod koje je hirurškim putem odstranjen prtljažnik, nego je zahvaljujući delimičnim izmenama na B0 platformi nastao model koji deluje kao da je potpuno nov. Realnost je zapravo drugačija, jer Sandero i Logan dele čak 75% zajedničkih komponenti.\nPri prvom susretu sa ovom kombi-limuzinom shvatamo koliko je izgled drugačiji nego na slikama, a u oči prvo upada novi prednji deo, sa naglašenim farovima i velikom maskom hladnjaka. Zapravo, da na masci ne stoji logo Dacie, sa velikom sigurnošću bi mogli da izjavimo da je ovo tipičan predstavnik južnokorejske autoindustrije. Visoka bočna silueta otkriva da je porodična sličnost sa Loganom ipak vidljiva, dok je prilično zaobljeni zadnji deo potpuno iznenađenje, pre svega zbog upadljivo predimenzionisanih svetlosnih grupa. Tokom upoznavanja sa izgledom Sandera nismo mogli da se otmemo utisku velike robusnosti, a za ovo je najviše odgovorna visina karoserije od tla koja iznosi 15 cm. Inače dimenzije Sandera (4.02 x 1.74 x 1.53 m) odgovaraju onima koje su sada u upotrebi kod većine gradskim automobila, a u odnosu na Logan Sandero je kraći za oko 25 cm.\nPri ulasku u kabinu primećuje se koliki je napredak ostvaren u odnosu na Logana, ovo se posebno odnosi na centralnu konzolu, na kojoj je očigledno poboljšanje kvaliteta izrade. Sedišta su dobro profilisana u gornjem delu i pružaju dobar bočni oslonac, dok je na sedalnom delu bočna podrška slabije izražena, ali srećom povišeni prednji deo drži telo na mestu. Iako je instrumentacija doživela male promene, sam raspored komandi je lak za upotrebu, a jedino niže spušteni prekidači ventilacije mogu da zasmetaju kada je ručica menjača u prvoj ili trećoj brzini. Kada smo već kod centralne konzole konstatovali smo da je napredak ostvaren, ali on još uvek nije na onom nivou kao što je recimo kod sestrinskog Clia III, mada se mora imatu u vidu da svaka investicija u kvalitet neosporno povlači i višu konačnu cenu automobila, što znači da se negde moralo i prištedeti, radi što povoljnije cene. Dobra pozicija sedenja, sa užim A stubovima u odnosu na Logana, obezbeđuje dobru preglednost prema napred, kao i sa strane, a uz malo navikavanje ni vožnja unazad ne bi trebala da predstavlja problem. Zahvaljujući uglu otvaranja vrata od 67° ulazak i smeštaj na zadnju klupu ne predstavlja problem. Troje odraslih putnika može ugodno da se smesti, pod uslovom da vozač i suvozač odgovaraju standardnim proporcijama, a jedini problematičan detalj može da predstavlja naslon prednjeg sedišta. Kvalitet materijala na sedištima i oblogama vrata je pomalo začuđujuće na višem nivou od onog na centralnoj konzoli. Opravdanje za ovo pronalazimo u najvišem paketu opreme (Laureate) koji se nalazio na testiranom Sanderu. Što se prtljažnika tiče, on svakako nije adut Sandera, jer je njegova zapremina 320 litara, mada je moguće preklapanjem zadnje klupe dobiti ukupnu zapreminu od 1.200 litara.\nTest primerak Sandera je bio opremljen benzinskim agregatom od 1.6 l sa 90 KS, koji snagu na prednje točkove prenosi preko petostepenog manuelnog menjača. Provereni motor iz Renault familije dobro se snašao u karoseriji Sandera, teškoj oko jedne tone, a niska buka u radu i kultivisanost su glavne odlike ovog motora. Pošto smo veći deo testa obavili na slabije uređenim terenima, interesovalo nas je kako povišena karoserija reaguje na udubljenja i ispupčenja. Priznajemo da smo pozitivno iznenađeni jer Sandero nijednog trenutka nije gubio pravac, odaziv upravljača je bio trenutan, a visoko odstojanje od tla je sprečavalo svaki pokušaj bliskog susreta karoserije sa makadamom. Motor je bez problema ''vukao'' dve osobe, a dobra strana agregata je što rezerva snage postoji u sve tri prve brzine. Stabilnost je dobra zbog solidnog međuosovinskog rastojanja od 2.58 m, a uz ABS i raspodelu sile kočenja faktor bezbednosti nikako nije zanemaren.\nNa kraju testa ostale su nam neke dileme vezane za ovaj model, a koje su uglavnom vezane za cenovnu politiku. Osnovna verzija Sandera je dostupna kupcima već od 7.555 evra, ali nju odlikuje dosta skromna standardna oprema, u koju ne spada i servo upravljač. Tek od paketa opreme Ambiance servo dolazi kao standardan, što smatramo za veliki propust, a isto tako ukoliko želite klima uređaj on će vas na osnovnu cenu koštati još 732 evra više. Testirani primerak sa najjačim motorom u najopremljenijoj Laureate varijanti košta 10.727 evra, ali se tu opet dolazi u poziciju biranja između više sličnih modela, a negativna pozicija Dacie po pitanju imidža može da presudi u korist drugog modela. Kao dobro osmišljen i kvalitetan automobil Sandero može bez problema da postane jedan od najprodavanijih na domaćem tržištu, i uz najavljeno smanjenje carine od sledeće godine samo neka nepredviđena stvar može da vas spreči da postanete ponosni vlasnik jednog Sandera.\nJoš jednom se zahvaljujemo firmi Master Group na ustupljenom test automobilu i pozivamo vas da posetite njihov prodajni salon na adresi Rumenački put 4a, 21.000 Novi Sad, a ukoliko želite da zakažete test vožnju Sandera to možete obaviti i preko telefona 021/518-177."\nAutor : Geza Vince\nFoto : Miloš Belić\nPaket opreme: Laureate\nPrednji vazdušni jastuk za vozača, vazdušni jastuk za suvozača, 3 naslona za glavu nazad podesiva po visini, sigurnosni pojasevi u tri tačke nazad i napred, ABS+Sistem pomoći pri naglom kočenju, kodirana blokada paljenja, gornji rub maske u crnoj boji, prednji i zadnji branik u boji karoserije, spoljašnji retrovizori u crnoj boji, brojač obrtaja, police za odlaganje u prednjim vratima, ručice na vratima u crnoj boji, brisači vetrobranskog stakla sa tri brzine, presvlake Pliss, čelične felne 15" sa ukrasnim ratkapnama, grejano zadnje staklo/brisač zadnjeg stakla, preklopivi naslon zadnje klupe, pred-oprema za radio, zatamnjena stakla, metalik boja, bočne zaštitne lajsne u crnoj boji, gornji rub maske u boji karoserije, pojasevi u tri tačke napred podesivi po visini, pomična pepeljara, centralno zaključavanje vrata, tamna metalna konzola, hidraulički servo upravljač, osvetljenje prtljažnika, pregrada za limenke u središnjoj konzoli napred i nazad, osvetljenje u prtljažniku, štitnik od sunca sa ogledalom na suvozačevoj strani, recikliranje vazduha, električni podizači stakala napred, svetla za maglu, električno podesivi, grejani retrovizori, maska u boji karoserije sa hromiranom ivicom, aluminijumski okviri mernih instrumenata, aluminijumska konzola, daljinsko radio-frekvencisko upravljanje centralnog zaključavanja, prednji vazdušni jastuk sa ručnim isključivanjem, postupno gašenje unutrašnjeg osvetljenja, vozačevo sedište podesivo po visini u ledjnom delu, ukrasne lajsne na pragovima vrata, putni računar sa 6 funkcija, džepovi na poledjini sedišta, upravljač podesiv po visini, ukrasne letvice na oblogama vrata, umetci od tkanine na oblogama vrata, preklopiva zadnja klupa u odnosu 1/3-2/3, radio CD 4x15, sa odvojivom prednjom pločicom, klima uredjaj.\n4-cilindrični redni benzinski, postavljen napred poprečno, 2 ventila po cilindru, 1 bregasto vratilo u glavi pokretano zupčastim remenom, aluminijska glava, kolenasto vratilo u pet ležajeva, Euro 4\n55 kW (75 KS) pri 5500 o/min\n64 kW (87 KS) pri 5500 o/min\n112 Nm pri 3000 o/min\n128 Nm pri 3000 o/min\nPogon na prednje točkove, ručni menjač s 5 stepena prenosa\nNapred McPhersonove opružne noge, poprečna trokraka ramena i stabilizator, nazad polukruta osovina, spiralne opruge i teleskopski amortizeri, servoupravljač s nazubljenom letvom (servo: zavisno o opremi)\nNapred ventilirajući disk prečniks 259 mm, nazad doboš\nFelne dimenzija 5,0 J x 14 ili 6,0 J x 15, gume dimenzija 165/80 R 14 ili 185/65 R 15\nD x Š x V 4020 x 1746 x 1534 mm, međuosovinski razmak 2588 mm, trag točka 1480 / 1469 mm, zapremina prtljažnika 320 / 1200 l, rezervoar za gorivo 50 l\nPrazno vozilo 975 kg, najveća dozvoljena 1470 kg, nosivost 495 kg\nPrazno vozilo 980 kg, najveća dozvoljena 1470 kg, nosivost 490 kg\nNajveća brzina 161 km/h, ubrzanje 0-100 km/h 13,0 s\nNajveća brzina 174 km/h, ubrzanje 0-100 km/h 11,5\nU gradu 9,6 l/100 km, na otvorenom putu 5,4 l/100 km, prosečno 7,0 l/100 km, emisija CO2 165 g/km\nU gradu 10,0 l/100 km, na otvorenom putu 5,6 l/100 km, prosečno 7,2 l/100 km, emisija CO2 170 g/km\nčitanja : 10730\n"Što se prtljažnika tiče, on svakako nije adut Sandera, jer je njegova zapremina 320 litara..." - naprotiv, to je najveca zapremina u klasi i to mu je veliki adut. Dugo godina je prvi bio Citroen C3 sa 305 litara, Sandero je sada najveci (Golf ima 350).\nAutor igi 09 Sep 2008, 10:36\nZapremina prtljaznika jeste skromna ako se uzme da je kod Logana 500 litara, a kod Honde Jazz 350.\nAutor Bogi 09 Sep 2008, 13:24\nAko sam dobro razumeo da bi se vozila neopremljena verzija Sandera kojoj je dodata klima treba izdoviti:\n7.555 + 732 = 8287 €.\nNije li to malo previše za auto bez serva i ABS-a?\nAutor nikolas 14 Sep 2008, 16:37\nu basic ponudi\nAutor clj 18 Sep 2008, 10:57\nNa basic verziju ne mozes dodati samo klimu. Ali zato imas ABS.\nSANDERO AMBIANCE 1.4 8498€\nPAKET AMBIANCE ( KLIMA + EL.PODIZAČI PREDNJIH STAKALA + DALJINSKO UPRAVLJANJE\nCENTRALNOG ZAKLJUČAVANJA + SVETLA ZA MAGLU ) 881€\nAutor Torent 22 Sep 2008, 14:52\nNije jasno da li je kod eventualne ugradnje plinskog pogona neophodno ugraditi sekvencijalni uređaj od 1000€ ili može i neki jeftiniji.\nAutor steva 05 Okt 2008, 23:57\nMeni sad nije jasno koliko bi kostala dacia sandera sa nekom pristojnom opremom servo abs neki vazdusni jastuk plin....Molim vas ako neko zna da mi odgovori?\nAutor Branislav 03 Dec 2008, 12:54\nprimer:Sandero ambiance 1.6MPI(8962E)+paket ambiance(821E)=9783Eura.\nProbao sam sandera 1.4MPI sa laureat opremom i veoma,čak veoma sam zadovoljan.Smatram jedino da sa planiranom opremo koja sadrži klima urađaj ipak se treba odlučiti za 1.6MPI.To znatno menja cenu i dolazimo da ful verzija 1.6MPi košta oko 10750Eura.Sa tim parama već se mogu gledati i Astra clasicII,Peugeot 206 sedan,KIA i još neki slični modeli.Lično ja ću sčekati eventualni pad carine da vidim koliko će to uticati na sanderovu cenu,jer je ipak bolja varijanta (bogatija)od Astre.\nAutor Đole 07 Dec 2008, 10:39\nzaboravio sam da kažem da je doplata za metalik boju oko 283 eura.opet vam kažem da ako bude dacia smanjila cenu za pad carine to će biti pravi izbor za nas koji volimo i cenimo samo novo ,a imamo plitak džep.\nAutor Đole 07 Dec 2008, 11:07


Prvi sistem vazdušnih jastuka za zaštitu putnika od sekundarnog sudara – Vrele gume\njan. 24, 2019 u 3:00 pm\nHyundai naporno radi na ovom projektu\n24 januara, 2019 nema komentaraautomobiliHyundainova tehnologijaVazdušni jastucivestiVrele Gume\nHyundai grupacija radi na sistemu vazdušnih jastuka koji će putnike štititi od posledica naknadnih sudara koji mogu da uslede nakon inicijalnog udesa.\nNaime, prema podacima NHTSA (američke Nacionalne agencije za bezbednost saobraćaja), u 30 procenata od ukupnog broja saobraćajnih nezgoda na tlu Severne Amerike (56.000), u periodu između 2000. i 2012. godine, vozila su nakon početnog pretrpela i sekundarni sudar. To znači da su vozila nakon nezgode udarila u sekundarne objekte kao što su drva, ograde, druga vozila i slično.\nTrenutni sistem vazdušnih jastuka ne pruža nikakvu sekundarnu zaštitu nakon inicijalnog sudara. Hyundai-jev sistem će vazdušnim jastucima omogućiti da se ponovo aktiviraju u trenutnku naknadnog udara vozila.\nPredstavnici komapnije Hyundai navode da tehnologija novog sistema vazdušnih jastuka prati položaj putnika u kabini nakon početnog sudara. Ona zatim dopušta jastucima da se brže ponovo aktiviraju u slučaju sekundarnog udara. Na taj način bi se i sprečile ili ublažile nove povrede vozača i putnika.\n“Nadamo se da ćemo zahvaljujući unapređenom sistemu vazdušnih jastuka unaprediti bezbednost vozača i putnika”, rekao je Taeso Či, jedan od zvaničnika kompanije Hyndai. “Nastavićemo da radimo na unapređenju bezbednosti. Cilj nam je da naša vozila učinimo još bezbednijim”, dodao je on.\nHyundai Motor grupa će novi sistem nuditi na novim Hyundai i Kia modelima. Još uvek nema informacija o tome kada će radovi na njemu biti privedeni kraju.\nTagoviautomobiliHyundainova tehnologijaVazdušni jastucivestiVrele Gume


Marko Vukićević - Blic Sport\nSrpski skijaš Marko Vukićević osvojio je novu srebrnu medalju u Čileu na Južnoameričkom kupu (SAC), pošto je posle spusta bio drugi i u superveleslalomu.\nSrpski skijaš Marko Vukićević osvojio je srebrnu medalju u spustu na Južnoameričkom kupu (SAC) u Čileu.Vukićević je podelio drugo mesto sa francuskim prvakom Gizendanerom Blajseom u istom vremenu 1:09.04, što je bilo za 0,08 stotinki slabije od pobednika Dominika Švajgera iz Nemačke.\nSRPSKI TAKMIČARI IZLAZE NA STAZU Evo kada će se olimpijci nadmetati u Pjongčangu\nTokom noći između srede i četvrtka biće dupli program za naše skijaše. Prvo će se na startu dva sata po srednjeevropskom vremenu pojaviti Nevena Ignjatović, koja će voziti veleslalom. Sat i po kasnije (3.30) na stazu izlaze Marko Vukićević i Marko Stević koji će voziti spust.\nSPREMNI ZA START ZOI Poznato sa kog mesta će krenuti Vukićević i Stevović u Pjongčangu\nMarko Vukićević i Marko Stevović spremni su za start na Olimpijskim igrama u Pjangčongu i trku u spustu koja se vozi u tri sata u noći između subote i nedelje po srednjeevropskom vremenu. Naši takmičari su na poslednjem treningu popravili vremena, odnosno smanjili su zaostatak za najboljim svetskim spustašima.


FUDBALSKI SUDIJA - FOOTBALL REFEREE : октобар 2011\nNema veze sa suđenjem, ima veze sa sudijama\nDa se sudije kod nas prozivaju zbog načina na koji obavljaju posao na našim terenima je nešto na šta smo uveliko navikli. Skoro svakodnevno osvanjuju saopštenja klubova o navodnim krađama sudija koji su utakmicu tom klubu sudili. Izriču se konstatacije, kvalifikacije bez ikakve zdrave logike i svesti o težini izgovorene reči. Neko će s pravom reći kakvo društvo, takvi i klubovi. Međutim, ono što se dogodilo nakon utakmice osmine finala Kupa Srbije između Inđije i Vojvodine prelazi svaku granicu pristojnosti.\nO čemu se zapravo radi? FK „Inđija“ je nakon pomenute utakmice izdala saopštenje u kojem je istakla da je sudijska ekipa sa te utakmice, Vlado Glođović, Branko Pavlović, Zoran Mićanović i Novak Simović, odbila da se odrekne dela honorara za učešće u humanitarnoj akciji „Borba za bebe“. Ljudima iz FK „Inđija“ to nije bilo dovoljno pa su u saopštenju otišli korak dalje, prešli su na teren privatnosti, te su u javnost izneli i podatak gde sudije rade i kako zarađuju duple dnevnice. Uzgred nije propušteno da se napomene kako oni takvu odluku sudija ne razumeju, kako su zgraženi takvim činom, dali su sebi za pravo da postave pitanje morala pomenutih sudija zbog takve odluke. Jednom rečju sudijska ekipa je izložena javnoj osudi, stavljena na stub srama. To saopštenje su mediji preneli, kako pisani tako i elektronski, i istom dali veliki publicitet, normalno s negativnom konotacijom. Šta je motivisalo ljude iz FK „Inđija“ na ovakav potez teško da iko može razumeti sem njih samih, ali svakako da sve to što je kroz ovo saopštenje izazvalo takvu medijsku pažnju zaslužuje da se do kraja rasvetli. Prvo, utakmica osmine finala Kupa Srbije je zvanična utakmica u organizaciji FSS te stoga na toj utakmici se mogu sprovoditi akcije, bile one humanitarne ili ne, koje odobri i na njih da saglasnost FSS. S obzirom da se FSS po pitanju humanitarne akcije „Borba za bebe“ do sada nije oglasio u smislu učešća njegovih zvaničnika u toj akciji, takva vrsta informacije ne postoji na zvaničnom sajtu FSS, niko nema pravo da uzurpira ono što je u nadležnosti ljudi iz srpske kuće fudbala. FK „Inđija“ u ovom slučaju je mogla da se uključi u ovu humanitarnu akciju kroz uplatu prihoda od prodaje karata ili na neki drugi način, ali nikako da traži od zvaničnih lica FSS na utakmici sa Vojvodinom, sudije i delegat jesu zvanična lica, da se odreknu dela svog honorara. Kada bi se tako nešto odomaćilo onda bi imali pravu poplavu raznih humanitranih akcija, bilo one opravdane ili ne, koje bi klubovi ili lokalne samouprave ili razne NVO organizovali i po tom osnovu tražili da se sudije, delegati, posmatrači suđenja odreknu svog honorara. Kad su svojevremeno FIFA i UEFA organizovali akciju pod nazivom „Stop rasizmu u fudbalu“ ona se sprovodila isključivo na utakmicama koje su se odigravale pod okriljem ove dve kuće fudbala. Nacinalni fudbalski savezi su mogli, ali nisu morali, da se priključe toj akciji u okviru takmičenja koje oni oragnizuju. Ono što se sudijama može zameriti kad je u pitanju utakmica između Inđije i Vojvodine jeste to da su pre početka utakmice obukli majice na kojima je bio ispisan naziv humanitarne akcije „Borba za bebe“. Svakako da tako nešto nisu trebali da urade jer se FSS, svojom odlukom, nije uključio u tu akciju a oni su bili na utakmici koja je u nadležnosti FSS. Ako to imamo u vidu onda se može sasvim jasno zaključiti da je FK „Inđija“ prekoračila svoje ovlašćenje i prigrabila za sebe nešto što joj ne pripada. Druga je stvar da je ovaj klub organizovao humanitarnu utakmicu u svrhu uključivanja u već pomenutu akciju, međutim to nije bio slučaj. Stavljanje sudijske ekipe zbog toga na stub srama je nedopustivo i skandalozno svakako da zaslužuje reakciju FSS. Drugo, svaka humanitarna akcija je bazirana na dobrovoljnoj osnovi. Stvar je pojedinca da li hoće, ili neće da se uključi u tu akciju. Humanitarna akcija „Borba za bebe“, za koju lično smatram da je bila potreba i da ima itekako smisla što je pokrenuta, nije imperativnog karaktera pa stoga se niko ne može prozivati ili satanizovati zbog toga što ne želi da učestvuje u njoj. Stvar je pojedinca koliko oseća takvu akciju i koliko saoseća sa onima za koje se takva akcija sporovdi. Ovo pitanje spada u domen razvijenosti ljudske svesti. Postoji još jedna stvar koja može biti veoma interesantna a to je pitanje; Da li su sudije, koje su u saopštenju FK „Inđija“ tako bezobzirno prozvane možda, već učestvovale u humanitranoj akciji o kojoj je reč. Zatim, možda sudije nisu želele da njihovo učešće u humanitarnoj akciji „Borba za bebe“ ide preko FK „Inđija“ već imaju nameru da preko nekog drugog, ili možda samostalno da učestvuju u njoj.\nPosle svega jedno je sigurno a to je da je trebalo mnogo toga proveriti pre nego što je jedno takvo saopštenje izneto u javnost. Ovako stiče se utisak o jednoj krajnje neprimerenoj, čak i brutalnoj, hajci koja je povedena prema četovrici sudija koji su bili na utakmici između Inđije i Vojvodine. S obzirom da je reč izgovorena i da ta reč, po onoj Andrićevoj misli, nije ostala na mestu već se valjala i bivala sve veća i veća, otišla u etar onda bi zbog svega toga ljudi iz FK „Inđija“ morali da budu spremni da se suoče sa svim eventualnim posledicama, tako i na taj način, javno izgovorene reči.\nCrvena Zvezda – Banat 1:0\nKao da nema kraja cirkuskim predstavama koje nam igrači priređuju na utakmicama bez obzira da li se radi o ligaškom takmičenju, ili o kup utakmicama. Ovog puta akteri „cirkuske arene“ su bili igrači Banata na utakmici osmine finala Kupa Srbije. Cirkus na našem najvećem stadionu počeo je kad je sudija Obradović, u sudijskoj nadoknadi dosudio kazneni udarac u korist Crvene Zvezde. O čemu se zapravo radi? U 96. minutu utakmice sudija Obradović je dosudio kazneni udarac za Crvenu Zvezdu nakon što je u kaznenom prostoru Banata došlo do kontakta između ruke jednog odbranbenog igrača gostujućeg tima i lopte. Dosuđeni kazneni udarac je bio povod da se dan po završetku meča obilato po medijima govori o sudijskoj greški na pomenutoj utakmici koja je direktno uticala na rezultat. Upravo zbog toga valja se osvrnuti na ovaj sporni detalj.\nKad se pažljivo pogleda snimak spornog detalja jasno je da je kontakta između ruke odbranbenog igrača Banata i lopte bilo. Ono što je u ovoj spornoj situaciji potrebno razrešiti jeste dilema da li je postojala namera igrača Banata da igra loptu rukom u svom kaznenom prostoru? S obzirom da je igrač Banata koji je startova, uklizavao prema lopti koja je upućena ka njegovim vratima imao odručene ruke koje su bile u položaju koji nije bio prirodan da se zaključiti da je samim tim namera postojala. Priroda uklizavanja, to znaju svi oni koji su igrali fudbal, kaže da igrač kad uklizava to radi tako da pada na stranu tela koja mu je igrajuća ( u desno, ili u levo). Prilikom uklizavanja ruka igrača je okrenuta ka dole jer na taj način igrač se priprema da se dočeka prilikom pada. U spornoj situaciji igrač Banata se prosto bacio nogama unapred dok mu je ruka bila u vazduhu daleko od tela što sasvim jasno pokazuje da je igračeva namera bila da loptu zaustavi „pošto-poto“ na putu prema vratima. Na osnovu toga, mišljenja sam da je sudija Obradović ispravno postupio kad je takav kontakt lopte i ruke okarakterisao kao nameru, dosudivši kazneni udarac. Još nešto. Položaj sudije Obradovića u spornoj situaciji je bio idealan. Nalazio se na svega nekoliko metara od mesta događaja i pritom je imao potpuno otvoren vidik, nije bio zaklonjen. Jedan interesantan detalj u vezi ove situacije je taj da igrač koji je skrivio kazneni udarac nije protestovako kod sudije već je ostao na mestu kad je prekršaj načinjen. To svakako ukazuje da je igrač bio svestan šta je uradio. U najvećem broju slučajeva igrač koji je po mišljenju sudije načinio prekršaj, a ne slaže se sa takvom odlukom sudije, ume da budue najgrlatiji kod protesta. Međutim, ono što se posle dosuđenog kaznenog udarca događalo može se pripisati sudiji da je načinio grešku. U gužvi koja je nastala evidentno je bilo da je nekoliko igrača Banata zaslužilo da im se izreknu disciplinske mere – opomena, a nekim igračima čak i disciplinska mera – isključenje. Bilo je u tom mobingu svega i svačega. Bilo je i držanja sudije, i povlačenja, i pljuvanja prema sudiji. Sve to što su igrači Banata demonstrirali nije smelo da prođe bez disciplinskih mera. Pored ne izricanja disciplinskih mera sudija Obradović se oglušio i o proceduru oko izvođenja kaznenog udarca jer je bilo više nego evidentno da je, minimum, jedan igrač Crvene Zvezde ušao u kazneni prostor pre nego što je igrač koji je izvodio kazneni udarac pomerio loptu sa mesta odakle se izvodi kazneni udarac. S obzirom da je pogodak postignut sudija Obradović je morao da ponovi izvođenje kaznenog udarca. I u ovoj situaciji, kao i bezbroj drugih imali smo priliku da vidimo da sudija prilikom izvođenja kaznenog udarca ne kontorliše ono što po PFI treba da kontroliše (da li se igrači koji se nalaze van kaznenog prostora ponašaju tokom realizacije kaznenog udarca onako kako to PFI nalažu u ovakoj situaciji), već gleda u vratara što je posao sudije pomoćnika.\nProšla su puna dva dana od kad sam odgledao utakmicu Vojvodina - Hajduk, a mene jednako muči jedan sporni detalj sa te utakmice. Radi se, koliko me pamćenje služi, o 13. minutu utakmice kad je sudija Mažić dosudio kazneni udarac u korist Vojvodine nakon starta gostujućeg igrača Fejse, nad napadačem Vojvodine Merebašvilijem. U isto vreme sudija Mažić je izrekao disciplinku meru – isključenje igraču Hajduka zbog učinjenog starta. To je kompletna sporna situacija.\nU čemu se ogleda nedoumica u vezi gore pomenutog detalja? To svakako nije isključenje igrača Hajduka, ono je sasvim na mestu i opravdano. Napadač Vojvodine je imao otvoren put ka gostujućim vratima, ispred njega nije bilo nijednog igrača Hajduka sem vratara. S obzirom da se Merebašvili našao u izuzetno povoljnoj prilici za postizanje pogotka i da je u toj prilici bio ometen od strane igrača Hajduka jedina primerena disciplinska mera za učinjeni start jeste isključenje. Odluka sudije Mažića u ovom slučaju je u saglasnosti sa odredbama PFI i uputstvu koje je Međunarodni bord dao sudijama upravo kad su u pitanju ovakve situacije. Međutim, ono što je unelo sumnju jeste dosuđeni kazneni udarac. I to ne da li je prekršaj bio, već gde se prekršaj dogodio? Dok sam gledao utakmicu čim se dogodio sporni detalj u meni se javila sumnja da li je prekršaj bio unutar, ili izvan kaznenog prostora. Preciznije, da li je kažnjiva radnja završena pre nego što je napadač Vojvodine ušao u kazneni prostor i tamo pao. Prvi utisak koji sam stekao je bio da je igrač Hajduka završio svoju kažnjivu radnju nad napadačem Vojvodine tik izvan kaznenog prostora. Cela akcija se izuzetno brzo odvijala tako da ova situacija spada u one na koje nije baš lako dati odgovor. Čak ni snimak spornog detalja teško da može da da precizan odgovor. U ovoj situaciji svakako da je veoma važno kakva je bila reakcija sudije pomoćnika (Dejan Potočan) na strani terena gde se prekršaj dogodio. Valja reći da su sudije na ovoj utakmici imali sistem veze pa pretpostavljam da su u toj situaciji sudija i sudija pomoćnik komunicirali. U pomenutoj situaciji sudija Mažić, to je moj utisak, nije imao dobar položaj, nalazio se u liniji sa oba igrača koji su bili u duelu. Kad je kažnjiva radnja počela da se odvija Mažić je počeo da se izvlači iz linije u stranu kako bi imao bolju preglednost. S obzirom na brzinu akcije biće da je zakasnio u izvlačenju iz linije pokrivenosti. Definitivno nalaženje jasnog odgovora kod ovakvih situacija nije baš uvek i do kraja izvodljivo. Snimak spornog detalja, bar onaj koji sam ja imao prilike da vidim, teško da može razrešiti nastalu dilemu. Možda postoji neki drugi snimak na kojem se sporna situacija neuporedivo bolje vidi ali, nažalost ja takav snimak nisam imao. Posle svega za razrešenje sporne situacije ostaje nešto što spada u domen krajnje subjektivne ocene a to je prvobitni utisak ili osećaj, kojeg svako od nas poseduje. Psiholozi kažu da u 90% slučajeva prvi osećaj koji čovek stekne o nekome ili nečemu je ispravan. Ako ovo imamo u vidu i moj prvobitni utisak koji sam stekao kad se sporni detalj desio onda mogu da zaključim da je sudija Milorad Mažić pogrešio što je dosudio kazneni udarac za Vojvodinu.\nU okviru 9. kola Super lige jedna od najinteresantnijih detalja zabeležen je na utakmici Javor – Partizan. U 12. minutu utakmice u kaznenom prostoru Partizana došlo je do kontakta između domaćeg napadača Eliomara, i odbranbenog igrača Partizana Kamare. Domaćini su tražili kazneni udarac, ali sudija Gogić nije bio takvog mišljenja.\nSporna situacija iz 12. minuta utakmice je još jedan u nizu primera kad se radi o primeni pravila „slobodnog sudijskog uverenja“. Kad se pogleda, samo, snimak spornog detalja sa ove utakmice evidentno je da je kontakta bilo, ali isto tako se sasvim jasno može videti da je igrač Partizana ramenom odgurnuo napadača Javora. U ovom slučaju imamo klasičan primer remplovanja unutar kaznenog prostora. Remplovanje u duelu nije kažnjivo pod uslovom da se u njemu ne upotrebljava prekomerna sila. Na snimku sporene situacije stiče se utisak da je Kamara ipak upotrebio kod ovog kontakta prekomernu silu i da je igrač Partizana u duelu, ipak, stratovao na protivnika, a ne na loptu. Na osnovu takvog opažanja stekao sam utisak da sudija Gogić u ovoj situaciji ne bi pogrešio da je start Kamare u 12. minutu utakmice okarakterisao kao prekršaj za kazneni udarac. To je zaključak na osnovu odgledanog snimka. Međutim, s obzirom da se radi o „slobodnom sudijskom uverenju“ ne može se „a priori“ izneti stav da je sudija Gogić načinio grešku. Da bi se došlo do merodavnog zaključka neuporedivo je važnije da se, pregledom snimka celokupnog toka utakmice, vidi kriterijuma kojeg je sudija Gogić imao na ovoj utakmici tj. videti kako je ove i sliče startove sudija sankcionisao tokom igre. Ako ih je sudija tokom igre sankcionisao, onda možemo govoriti o greški, s druge strane ako takve stratove sudija Gogić nije tokom igre sancionisao onda ne možemo govoriti o greški. Stvar je u kriterijumu suđenja na kojeg se direktno naslanja „slobodno sudijsko uverenje“, odnosno procena sudije oko kažnjivosti učinjenih startova.\nАнализирајући учинак судија у прошлој сезони на теренима Премиер лиге изнет је податак да је 98% одлука које су судије донеле око пресуђивања офсајда биле испрване, 2% су биле погрешне одлуке. Оно што је куриозитет око ових статистичких података јесте то да је управо тих 2% грешака које су судије учиниле на теренима премиерлигаша у енглеској фудбалској јавности изазвло велики публицитет. Клубови, навијачи, представници седме силе су, на основу тих 2%, у глас истицали да је суђење на теренима Премиер лиге испод очекиваног. Да ли је баш то тако? Каква је ситуација код нас? Ми таквих анализа немамо, заправо можда оне и постоје али нису обелодањене. Ако тако нешто није урађено онда би било изузетно добро и корисно кад би Судисјка комисија ФСС урадила једну такву анализу кад је у питању учинак наших судија на теренима наших суперлигаша. С друге стране ако такве анализе постоје онда би оне требале бити обелодањене. Горе изнети подаци јесу да нису са нашег простора, али се они свакако могу посматрати као опште место.\nАко горње статистичке податке ставимо у аналогију са учинком клубова и/или играча, онда би се могло поставити питање; Да ли постоји клуб или играч који је током сезоне имао позитиван учинак од 92%? Дефинитивно таквог клуба или играча нема. Не постојање тако високог процента успешности никога у клубу, међу навијачима или медијима не наводи на мисао да учинак таквог тима прогласе неуспешним, а таквог играча лошим. Ако такав принцип важи за клубове и играче, зашто би онда судије биле изузетак. Шта показује реалност кад су у питању судије. Реалност показује да су потребне године рада да би се један фудбалски судија формирао, а довољна је само једна секунда да се он уништи. Судије се не могу купити у супермаркету или наћи на углу улице, оне се школују кроз процес који траје годинама. Због тога се са прваом поставља питање; Има ли ико право да због једне секунде уништи све оно што је годинама стварано? Наравно, одговор је да нема! Ако се грешка коју играч на утакмици учини, чак и ако она има крајње негативне последице по екипу, сматра саставним делом игре, зашто би онда грешка коју је судија учинио (овде не говорим о намерним грешкама нити су такве грешке предмет овог разматрања) била третирана као „мрачна ујдурма“ која је изашла из Дантеовог пакла. Логичног објашњења за постојање тих двојних аршина, маколико год се неко трудио да их нађе, нема. На нашим просторима учинак судије се свакодневно ставља под трослојну лупу. Свако има право да коментрише суђење како год хоће и да о учинку судије изрекне коментар какав год хоће. Због тога није редак случај, заправо постала је пракса, да се након утакмице на којој је судија учинио грешку (под претпоставком да је грешка стварно учињена) поведе права медијска хајка, медијски линч који има за резултат само једно, а то је да се квалификацијама свакојаког садржаја уништи, дискредитује судија који је грешку учинио. Примера те врсте у нашој фудбалској пракси има на претек. То је она једна секунда с почетка овог текста! Ако би такав принцип пренели на учинак (грешке) играча и тренера током утакмице код нас, сумњам да би се фудбал још играо на овим нашим просторима. Просто делује као немогућа мисија прокламован слоган по којем играчи имају право да греше (чак и кардинално), док с дуге стране судијама је такво право ускраћено. Овде се не ради о томе да је неко некоме дао или одузео нека права, већ се ради о томе да су нека права некоме отета, а другоме поклоњена на силу. Чим је сила у питању ту ничег доброг нема.\nПосле свега једно је сигурно а то је да судије морамо заштити, морамо их задржати, морамо се према њима односити као према људима којима је такође дата могућност да могу учинити грешку а не опходтии се према њима као према убрусу за једнократну употребу. Ако не променимо свој однос према судијама поставља се једно питање, за некога ће оно имати призвук „смешног“, да ли ћемо у догледној будућности имати ко да нам суди утакмице. Можда питање јесте „смешно“, али је и те како реално. УЕФА је ову опасност препознала па је стога и предузела одређене активности. Угледајмо се на боље од нас. То бар ништа не кошта, а може користити.\nSudija koji se nalazi u razvojnoj grupi Novak Simović, debitovaće na Super ligi. Sudijska komisija je ovog sudiju odredila da bude sudija na meču 9. kola između Crvene Zvezde i Novog Pazara koja se igra na beogradskoj Marakani. Ovo je prva utakmica na Super ligi koju će ovaj sudija voditi. S obzirom na specifičnost utakmice, iako je razlika u kvalitetu ekipa vidljiva, sigurno je da će Simović biti na velikom iskušenju.\nNa osnovu svega onoga što sam imao prilike da vidim gledajući ovog sudiju na nekoliko mečeva Prve lige Srbije mogu reći da je Sudijska komisija FSS s punim pravom Simoviću ukazala ovakvo jedno poverenje. Radi se, bar po mom skromnom sudu, o jednom od najtalentovanijih sudija koji se nalaze u razvojnoj grupi. Poseduje dobar osećaj za igru, hrabrost i snalažljivost kao i neophodnu doslednost u primeni PFI. Ovome svakako treba dodati i izuzetno dobru fizičku pripremljenost. Očekujem da će sve ove pozitivne osobine, koje su izuzetno važne, kompezovati nedostatak iskustva ovog sudije kad su u pitanju utakmice Super lige.\nIskreno se nadam da Simović neće podlegnuti atmosferi beogradske Marakane, to uvek prestavlja problem za svakog debitanta, i da će ukazano poverenje opravdati i na taj način pokazati da Sudisjka komisija FSS na ovog sudiju u potpunosti može računati u narednom periodu. Definitivno, Novak Simović ima kvaliteta.\nDinamo (K) - Bešiktaš 1:0\nAko je na utakmici PAOK-Totenhem postojao jedan detalj koji je uticao da slika, koju je Milorad Mažić sklapao svojim suđenjem, ne bude tako jasna kao što je trebala da bude, takvog detalja na utakmici Dinamo (K)-Bešiktaš nije bilo. Puzzle koji je Mažić na pomenutoj utakmici sklopio bio je kristalno jasan odišući svom koloritnošću koja jedno suđenje svrstava u red suđenja s preporukom.\nNa utakmici Dinamo (Kijev) - Bešiktaš, kad je suđenje u pitanju, sve je funkcionisalo kako treba. Mažić je demonstrirao sigurno i autoritativno suđenje. Njegove odluke su od strane aktera meča prihvatane s krajnjim respektom. Uvek blizu mesta događaja, ne prepuštajući ništa slučaju, Mažić je kod presuđivanja jasno stavljao do znanja igračima na terenu šta se može, a šta ne. Fizički izuzetno dobro pripremljen Milorad Mažić je uvek bio blizu faze igre. Mala digresija. Ruski komentator, utakmicu sam gledao na kanalu NTV sport plus, u jednom trenutku dok je prenosio utakmicu je rekao “Mažić je opet bio blizu i sve jasno video”. Mažić se kretao na utakmici onako kako je igra na terenu to nalagala. Menjao je ritam kretanja, trčao unazad, čas lagano čas punim intezitetom, a sve u cilju da uvek bude tamo gde treba da bude. Usled takvog kretanja i, ovom prilikom valja reći, dobrog postavljanja Mažiću na utakmici ništa nije promaklo. Video je svaki detalj čak i one skrivene prekršaje (držanje, guranje) koji se teško vide, a opet stekao se utisak kao da ga na terenu nema. Bio je neprimetan. U tome se zapravo vidi kvalitet jednog sudije. Dosledanost u izricanju disciplinskih mera - opomena, večeras ih je izrekao sasvim opravdano i sa puno mere sedam, je još jedna u nizu kvaliteta koji je večeras Milorad Mažić demonstirao. Postoji još jedan detalj koji svakako treba istaći a koji je bio više nego vidljiv a to je stil suđenja. On je kod sudije Mažića izgrađen do kraja, a krasi ga i jedna vrsta elegancije kako u kretanju, tako i prilikom ophođenja s igračima na terenu. Saradnja s pomoćnicima na večerašnjoj utakmici je bila na zavidnom nivou. Mažićevi pomoćnici Ristić i Radojčić pokazali su da su izuzetno dobri mahači koji su demonstrirali kako se kvalitetno obavlja posao sudije pomoćnika. Bili su budni i skoncentirasni u svakom trenutku utakmice zbog čega nije bilo nijede sporne situacije kad je ofsajd u pitanju, a bilo je devet dosuđenih ofsajda od kojih su bar dva bila u “smicanju”, kao i nekoliko situacija kada ofsajda nije bilo a koje su nalagale krajnju budnost sudija pomoćnika. Kad se sve sabere stekao se utisak da je sudijska ekipa iz Srbije delovala na večerašnjoj utakmici kao jedan izuzetno dobro uigran tim.\nPosle ovako demonstriranog kvaliteta suđenja i slike koju je Mažić sa svojim pomoćnicima sklopio sasvim je izvesno, a i realno, da ovog sudiju kao i večerašnje njegove pomoćnike Ristića i Radojčića gledamo i na utakmicama Lige šampiona. Siguran sam da je u beležnici UEFA posmatrača suđenja na ovoj utakmici poznatog bivšeg španskog internacionalca Manuela Diaza Vege konstatovano da je večeras video “suđenje s preporukom”.\nJOŠ JEDAN USPEH SUDIJA SA PROSTORA BIVŠE JUGOSLAVIJE\nNakon dužeg vremena na listi sudija koji sude utakmice Lige šampiona našao se još jedan sudija sa prostora nekadašnje Jugoslavije. Damiru Skomini iz Slovenije, koji već uveliko sudi u najelitnijem klupskom takmičenju, pridružio se Aleksandar Stavrev iz Makedonije. Stavrev je u okviru 3. kola Lige šampiona imao debi, sudio je utakmicu H grupe Braselona – Viktoria Plzen. Treba napomenuti da je UEFA već duže vreme pomno pratila učinak makedonskog sudije i da njegovo određivanje da debituje u Ligi šampiona svedoči da je Stavrev zadovoljio izuzetno zahtevne kriterijume koje UEFA postavlja pred sudije.\nInače, u okviru odigranog 3. kola Lige šampiona debitovalo je čak četvorica sudija. Pored Stavreva poverenje su dobili Hagen iz Norveške, Gautier iz Francuske i Nihuis iz Holandije. Ova četvorica sudija su do sada sudili utakmice Lige Evrope.\nNavršilo se tačno godinu dana od kad je ovaj blog počeo da živi. Prvi članak na blogu je objavljen 19. oktobra 2010. godine. U ovakvim situacijama red je da se nešto kaže o proteklom periodu. Kad sam se odlučio da pokrenem ovaj blog duboko sam bio zapitan koliko će on zapravo naići na razumevanje kod ljudi koji su fudbalske sudije, i to ne samo kod onih koji su fudbalske sudije, već i kod onih koji se na bilo koji način bave fudbalom. Posle godinu dana ta zapitanost je nestala. Broj vaših poseta i komentara je najbolji dokaz zašto je ta, prvobitna bojazan nestala. Zbog toga vam dugujem jedno veliko hvala.\nNekolicina, meni dragih ljudi koji znaju za ovaj moj poduhvat su me pitali; Šta me je motivisalo da pokrenem ovaj blog? Odgovor je vrlo jednostavan. Nekada je na ovim našim prostorima izlazio bilten koji se zvao „Fudbalski sudija“. Bila je to publikacija koja je izlazila četiri puta godišnje i u kojoj su svoja znanja i iskustvo kroz pisanu reč pretakali Milivoje Gugulović, Konstantin Zečević, Marijan Rauš, Života Vlajić, Vlado Tauzes, Stjepan Glavina i mnogi drugi vrsni delioci fudbalske pravde. U tom biltenu su se mogli pročitati više nego odlični članci iz oblasti tumačenja PFI koji su izašli iz pera Zorana Miškovića, instruktora FIFA. Bilo je u tom biltenu i šaljivih strana na kojima su pričane i prepričavane anegdote mnogih fudbalskih sudija. Jednom rečju, bio je to bilten koji je bio obavezna, ali draga edukativna literatura za svakog fudbalskog sudiju. Prosto je bilo nezamislivo da budete fudbalski sudija a da u svojim rukama nemate tu publikaciju. Taj bilten je prestao da izlazi davne 1990. godine i od onda, pa sve evo do danas na našim prostorima postoji jedna vrsta „edukativnog vakuma“ kad je u pitanju sve ono što je vezano za sudije i suđenje a nisu PFI i njihovo tumačenje. Ovaj blog nema, i nije imao ništa drugo u planu nego da bar delimično popuni taj „edukativni vakum“ kad su u pitanju sudije i suđenje. Kao što ste mogli videti, svi vi koji ste posetili ovaj blog, postoji veliki broj interesantnih tema koje su bliske sudijama, koje su itekako vezane za suđenje, a koje se ne nalaze u PFI niti u njihovom tumačenju. Želja mi je bila da te i takve teme približim sudijama onoliko koliko je to bilo moguće. Da im približim a sve s ciljem da budu što bolje sudije. S druge strane želeo sam da iskoristim i dostignuća iz oblasti razvoja komunakacionih sistema i da na jedan savremen način sve ono što je važno učinim dostupnim sudijam kroz grafičke prikaze, animacije i video klipove. Na kraju želeo sam da kroz vaše komentare čujem šta mislite o nekim pitanjima, da čujem vašu reč kako bi u međusobnoj interakciji mišljenja došli do najboljih saznanja i spoznaja. Ovaj blog je bio i ostao otvoren za sve ljude dobre volje. Ukoliko neko od vas ima želju i potrebu da kaže nešto o nekoj temi koja mu se učini interesantnom i bitnom znajte da vam ovaj blog otvara i tu mogućnost. Uključite se slobodno i bez bojazni. Ali isto tako nemojte se ustručavati i od kritike. Svaka dobronamerna kritika koja ima za rezultat poboljšanje kvaliteta sadržaja na ovom blogu biće oberučke dočekana jer po onoj narodnoj, svaka greška se najbolje vidi tuđim očima. Ono što mi je posebno drago je to da je ovaj blog rado čitan ne samo u Srbiji, nego i u Crnoj Gori, Bosni i Hercegovini, Hrvatskoj, Makedoniji ali i šire. Veliki broj poseta iz ovih zemalja u meni je uvek izazivao osećaj zadovoljstva. Zbog toga koristim priliku da se i posetiocima koji dolaze iz tih i drugih zemalja iskreno zahvalim.\nPosle svega jedno je sigurno a to je da blog „Fudbalski sudija“ ne bi bio to što jeste da nije bilo svih vas koji ste ga u zaista velikom broju posećivali a kroz posete i podržali. Zahvaljujući vama ovaj blog je izašao, na moje veliko zadovoljstvo, iz okvira anonimnosti. Iako ga nisam javno reklamirao on je postao delić prostora koji se rado posećuje, delić prostora u koji mnoge sudije rado dolaze. To svakako raduje, ali i obavezuje. Zbog toga ću pokušati, naravno uz vašu pomoć, da ovaj blog u narednom periodu učinim još boljim i sadržajnijim i da ga u jednoj bliskoj budućnosti pretočim u sajt što će otvoriti još više mogućnosti. Pojedinac može mnogo, ali zajedno možemo mnogo više. Na kraju dragi moji upućujem vam još jedno veliko, od srca hvala!\nVlado Glođović, naš internacionalni sudija određen je od strane UEFA da bude jedan od sudija za kvalifikacioni turnir U-17 grupa 10, koji će biti održan u periodu od 30. oktobra do 2. novembra 2011. godine u Luksemburgu. Prema rasporedu koji odredila UEFA naš arbitar bi trebao da sudi dve utakmice i to Severna Irska – Farska Ostrva koja je na programu 30. oktobra, i Francuska – Severna Irska koja je na programu 2. novembra. Na turniru pored domaćina učestvuju još i reprezentacije Francuske, Severne Irske i Farskih Ostrva. Srećno!\nNakon utakmica PAOK-Totenhem i Belgija - Kazahstan naš trenutno najbolji sudija Milorad Mažić ponovo će biti na međunarodnoj sceni. UEFA je našeg arbitra odredila da vodi meč 3. kola, grupe E, Lige Evrope između Dinama iz Kijeva i Bešiktaša. Utakmica je na programu 20. oktobra i igra se u Kijevu na stadionu Valerij Lobanovski. Ovo novoukazano poverenje Mažiću, svakako je znak da UEFA na našeg sudiju najozbiljnije računa kao jednog od kandidata koji bi u narednom periodu trebao da sudi utakmice Lige šampiona.\nSudijska komisija FSS će, saglasno proceduri, odrediti Mažićeve pomoćnike. Nama ostaje da kompletnoj sudijskoj ekipi poželimo puno useha. Da utakmicu odsude dobro i kvalitetno.\nDodatne informacije za posmatrače suđenja u vezi popunjavanja Izveštaja posmatrača suđenja koji se koriste od početka takmičarske sezone 2011/2012.\nSkala procene: Dodatne informacije za ocene 8.0 – 8.4:\n8.3 ili 8.4 – Dobar učinak kao što se očekuje na ovom nivou, međutim još uvek bi moglo biti nekih manjih tačaka za poboljšanje ali sve u svemu dobar učinak. Ova ocena bi mogla da pokaže da je ovaj sudija spreman za buduća delegiranja.\n8.2– Prihvatljiv učinak, ali su potreban poboljšanja u nekim oblastima. Kontrola utakmice je bila prihvatljiva ali je bilo nekih očiglednih grešaka.\n8.0 ili 8.1 – Sudija je zadržao kontrolu utakmice ali postoje neka „značajnija“ polja u suđenju na kojima je potrebno poboljšanje. Ova ocena bi bila naznaka da je poboljšanje neophodno u budućim utakmicama sudije koji je ocenjen ovom ocenom, kao i da bi Sudisjka komisija FSS trebala da bude oprezana prilikom narednog delegiranja ovakog sudije.\nU utakmicama sa veoma malo ofsajd odluka, te samim tim u normalnoj utakmici, mali broj odluka ne treba da utiče na ocenu. Ako su odluke na takvim utakmicama bile tačne, onda sudija pomoćnik treba da ima dobru ocenu. Posmatrači suđenja ne mogu da snižavaju ocenu sudijama pomoćnicima ako nema mnogo odluka koje je trebalo doneti a učinak je dobar.\nSavet Posmatračima o pravilnom ocenjivanju sudija:\nVažana greška koju je sudija na utakmici učinio mora se i dalje smatrati važnom greškom čak i kad je odluka korigovana posle konsultacije sa sudijom pomoćnikom.\nSudija je dosudio kazneni udarac i izrekao disciplinu meru opomene igraču, ali je posle intervencije sudije pomoćnika, sudija odluku promenio u spuštanje sudijske lopte.\nSudija je zaboravio da isključi igrača koji je drugi put opomenut. Sudija je bio spreman da nastavi utakmicu, ali nije kada je intervenisao sudija pomoćnik i savetovao sudiju u vezi s potencijalnom greškom.\nU oba gore navedena primera odluke su bile tačne, ali se ne može prihvatiti da sudija pravi ovakve greške. U ovom slučaju ocena kod sudije ne može biti veća od 8.0.\nIsti princip treba primeniti ako takvu grešku, misli se na prirodu greške, napravi sudija pomoćnik.\nNa osnovu mnogobrojnih razgovora sa sudijama stičem utisak da sudije danas nisu do kraja upozanti, mislim u kvalitativnom smislu, sa činjenicom koliko su PFI u protekle dve decenije pooštrena, pogotovu kad je u pitanju Pravilo 12 – Prekršaji i nesportska ponašanja, kao i izricanje disciplinskih mera. Najbolji način da se to pitanje približi sudijama, bar po meni, jeste da se pogledaju neki od snimaka sa utakmica koje su odigrane pre nego što je Međunarodni bord zauzeo stav da se igrači moraju maksimalno uzeti u zaštitu od oštrih, na momente i nepromišljenih startova, i to uporedimo sa sadašnjom interpretacijom Pravila 12 i preporukama u vezi tog pravila koja se daju sudijama.\nKao primer postavio sam klip sa utakmice Engleska – Argentina, koja je odigrana 1991. godine na Vembliju u okviru Čelindž kupa. Utakmicu je sudio Zoran Petrović, a pomagali su mu: Peter Mikelsen iz Danske i Emilio Soriano Aladren iz Španije. Za suđenje na ovoj utakmici kompletna sudijska trojka je od strane kontrolora ocenjena izuzetno visokom ocenom. Interesantno je da u isto vreme možete posmatrati i reakciju igrača pa na osnovu toga izvesti zaključak koliko su igrača tada, kao i danas svesni koliko je koji start težak i kakvu disciplinsku meru zaslužuje. Dok gledate video klip, iz današnje perspektive, mnogi startovi koje možete videti bi bili okarakterisani tako da zaslužuju disciplinsku meru – opomena, a oni koji su tada bili okarakterisani kao startovi za opomenu danas bi bili tretirani kao startovi za isključenje. U tome se može videti koliko je Međunarodni bord danas u odnosu na neke ranije periode izuzetno pooštrio pitanje iz domena tumačenja i primene Pravila 12, PFI.\nZnači, ovaj klip ima za rezultat jednu vrstu mini edukacije sa izurazitom željom da sve one sudije koji postavljeni klip pogledaju mogu u svojoj glavi napraviti upoređenje na relaciji nekad i sad, na relaciji koja im može pomoći da iz današnjeg ugla potpuno sagledaju na kvalitetan način interpretaciju Pravila 12. Da pokušaju da dođu do dogovora šta se danas od njih traži kad na terenu, kroz presuđivanje, tumače i primenjuju odredbe iz Pravila 12, PFI.\nSEVERNA IRSKA –ESTONIJA KROZ PRIZMU SUDIJSKIH ODLUKA\nUtakmica između Severne Irske i Estonije koja je odigrana u Belfastu izazvala je u našim sportskim medijima veliku pažnju. Mnogi mediji su nakon odigravanja ove utakmice preneli informaciju da je sudija meča Manuel Graf iz Nemačke svojim odlukama „obilato častio estonce“ i na taj način im pomogao da dođu do nova tri boda.\nRadi se o dve sudijske odluke sa ovog meča. Krenimo redom. Prva se odnosi na dosuđeni kazneni udarac za Estoniju. U vezi ovog spornog detalja naši novinari su istakli sledeće: da je sudija neopravdano dosudio kazneni udarac za Estoniju, jer je prekršaj nad napadačem ove reprezentacije učinjen van kazneog prostora i da je igrač nad kojim je prekršaj načinjen samo pao u kaznenom prostoru. O čemu se zapravo ovde radi? Prekršaj nad napadačem reprezentacije Estonije jeste započet van kaznenog prostora, i jeste tačno da je napadač pao unutar njega.To su činjenice koje se na video snimku sasvim jasno mogu utvrditi. Međutim, ovde treba znati sledeće a to je da je odlukom Međunarodnog borda iz 1996. godine povučeno iz prakse pravilo po kojem je mesto prekršaja tamo gde je započela kažnjiva radnja. Umesto povučenog pravila ustanovljeno je novo pravilo o prekršaju na rastojanju. U konkretnom slučaju u vezi sporne situacije sa utakmice Severna Irska - Estonija evidentno je da se radi o prekršaju u trajanju, odbranbeni igrač reprezentacije Severne Irske konstatnto je držao rukom napadača Estonije, od momenta nastanka kažnjive radnje do momenta pada napadača Estonije, što znači da je sudija Graf bio u pravu kad je dosudio kazneni udarac. U ovakvim slučajevima prema tumačenju Međunarodnog borda primenjuje se princip „teže kazne“, u ovom slučaju to je kazneni udarac. Da je kojim slučajem prekršitelj, pre nego što je napadač ušao u kazneni prostor pustio protivnika a ovaj ušao u isti i pao u njemu, tada ne bi bilo osnove da se dosudi kazneni udarac već direktan slobodan udarac van kaznenog prostora.\nDrugi detalj sa ove utakmice koji je takođe izazvao pažnju naših novinara jeste pobedonosni pogodak reprezentacije Estonije za koji su naši novinari smatrali da mu je predhodio ofsajd od strane napadača Estonije. Ova situacija jeste specifična zbog jednog detalja, koji se ne viđa često pogotovu na međunarodnim utakmicama, a to je da sudija nije uvažio intervenciju, signal svog pomoćnika o ofsajdu, već je njegovu odluku izkorigovao i pusti da se igra nastavi. Ovde se mora znati da sudija ima pravo, PFI mu to dozvoljavaju, da odluku svog pomoćnika ili uvaži, ili ne uvaži. U konkretnom slučaju na utakmici Severne Irske i Estonije sudija meča odluku svog pomoćnika nije uvažio. Da li je ofsajd bio? Na osnovu snimka stiče se utisak da ofsajda nije bilo, jer je loptu do napadača reprezentacije Estonije uputio odbranbeni igrač reprezentacije Severne Irske a ne igrač Estonije. Zbog toga je sudija i izkorigovao odluku, nije prihvatio signal, sudije pomoćnika. Ovde se radi o dosta grubom previdu sudije pomoćnika s te strane. Očigledno da sudija pomoćnik nije do kraja pratio razvoj igre zbog čega je usledila ovako gruba greška.\nNa osnovu svega da se zaključiti da su naši mediji nerealno preneli informaciju o navodnim sudijskim greškama na utakmici Severna Irska - Estonija.\nДавне 1918 године, 22. октобра основан је судијски колегијум као аутономно тело Хрватског спортског савеза, састављено од три члана. За председника изабран је професор Милан Граф, а чланови колегијума су били Павао Каудерс и др Мирко Пандаковић. Са оснивачке седнице упућен је допис свим заинтересованим спортистима да се пријаве за полагање судијског испита. Тада је закључено да професионални тренери не могу бити судије.\nСудијским правилником уведена је категоризација судија: савезна, републичка, прва и друга категорија. То је био јединствен правилник за све судије, без обзира којој су спортској грани припадали. Оснивачка скупштина Збора фудбалских судија Југославије увела је и пету категорију која је имала сва обележја привремености. Већ 1956. године ови чланови судијске организације добиле су назив подсавезне судије првог и другог разреда. Статутом и општим правилником СФСЈ од 3. јула 1971. године обе категорије претворене су у једну – судију подручја – општине, а Статутом од 27. априла 1974. године задржан је назив судије подручја, да би Статутом од 21. априла 1979. године утврђен назив «судија». Од тада су се арбитри разврставали у следеће категорије: привремени судија, затим судија, републички судија и савезни судија. Након распада СФРЈ и осамостаљивања Црне Горе судије у Србији су разврстане у четири категорије и то: привремене судије, судије III категорије, судије II категорије и судије I категорије.\nПотпуна самосталност судијској организацији враћена је на оснивачкој скупштини Збора фудбалских судија Југославије 11. децембра 1948. године. Ту је донешена одлука да је Збор судија стручна, осамостаљена организација, а истовремено и посебна целина. Самосталност се огледала у томе да су саме судије бирале своје руководства, обављале категоризацију, селектирање, делегирање, контролу и кажњавање. Тада конципирана судијска организација је са мањим статутарним изменама је функционисала све до 1988. године када је укинута самосталност судијској организацији.\nУнапређење стручног рада стално се кретало узлазном линијом. Кроз активност Стручног савета путем састанака, семинара, контроле суђења, провере теоријске и физичке спремности, издавањем Правила фудбалске игре, стручне литературе и билтена «Фудбалски судија», знатно је подизан стручни и теоријски ниво чланова судијске организације.\nПрви часопис (касније Билтен) «Фудбалски судија» изашао је у септембру 1949. године и са мањим прекидима је излазио до 1990. године. Овај часопис је имао значајну улогу у едуковању судија и унапређењу суђења уопште.\nИзвор: Коришћен материјал са сајта УФС ФСБ\nIma jedna pojava koja se konstantno provlači na našim terenima, kako na utakmicama Super lige, tako i na utakmicama Prve lige Srbije i Srpske lige. Pojava na koju sudije ne reaguju uvek adekvatno, a morali bi jer ih PFI na to obavezuju. Radi se o prevremenom utrčavanju igrača u kazneni prostor prilikom izvođenja kaznenog udarca. U Pravilu 14 sasvim jasno je napisano kako se igrači moraju ponašati prilikom izvođenja kaznenog udarca i gde oni treba da budu dok se kazneni udarac izvodi. Isto tako u istom pravilu stoji kada igrači mogu da uđu u kazneni prostor kad se izvodi kazneni udarac. Međutim, na velikom broju utakmica sudije prenebregavaju ovu odredbu, jednostavno rečeno gledaju kroz prste igračima koji naruše ovu odredbu. Svakako da se ovako nešto, ukoliko sudija to ne sankcioniše, treba smatrati sudijskom greškom. S druge strane, Pravila 5 i 6 između ostalog uređuju pitanje šta kontroliše sudija, a šta sudija pomoćnik prilikom izvođenja kaznenog udarca. Tu ne sme biti nikakve zabune.\nZbog toga što sudije kod nas ne reaguju uvek adekvatno na gore opisanu pojavu nije na odmet još jednom podvući osnovne smernice kojih se sudije MORAJU pridržavati prilikom izvođenja kaznenog udarca:\nSvi igrači, sem izvođača kaznenog udarca i vratara, moraju biti van kaznenog prostora, u granicama terena za igru, iza tačke za kazneni udarac, najmanje 9,15 metara od tačke za kazneni udarac;\nVratar ostaje na svojoj poprečnoj liniji, licem okrenut prema izvođaču, između stubova vrata dok se lopta ne udari tj. dok lopta ne bude u igri;\nLopta je u igri kada se udari i pomeri napred;\nDok god lopta nije u igri igrači ne smeju ući u kazneni prostor;\nUkoliko igrači koji se nalaze van kaznenog prostora prekrše Pravila igre, pre nego što je lopta u igri uđu u kazneni prostor, sudija takve prekršaje MORA da sankcioniše. Šta će sudija dosuditi zavisi od toga: koji igrači (kog tima) su prekršaj učinili, i da li je pogodak postignut ili ne;\nPrilikom izvođenja kaznenog udarca sudija kontroliše ponašanje izvođača kaznenog udarca kao i igrača koji se nalaze van kaznenog prostora, dok sudija pomoćnik koji se nalazi na strani terena na kojem se izvodi kazneni udarac kontroliše ponašanje vratara i da li je pogodak postignut ili ne. Znači, između sudije i sudije pomoćnika mora da postoji jasna koordinacija;\nKao što se može videti u ovih šest tačaka je sublimirano sve ono što sudija treba da zna kad je u pitanju procedura izvođenja kaznenog udarca. Ovo je poznato svim sudijama. Teško da ima neko od sudija da gore nabrojane tačke ne zna tj. da s njima nije upoznat, a opet se dešava da se one ne poštuju tj. da sudije greše. Poslednji primer jeste utakmica 9. kola Prve lige Srbije odigrana između Donjeg Srema i Mladog radnika. Na pomenutoj utakmici sudija Trailović, nakon ispravno dosuđenog kaznenog udarca u korist domaćeg tima, propustio je priliku da poništi pogodak Petkovića koji je ovaj igrač postigao iz kaznenog udarca jer je bilo sasvim jasno da su igrači domaćeg tima ušli u kazneni prostor pre nego što je lopta bila u igri, odnosno pre nego što ju je Petković pomerio napred. Šta je bio problem u ovoj situaciji? Problem je bio taj što je sudija Trailović prilikom realizacije kaznenog udarca gledao u golmana a ne tamo gde bi trebao da gleda, saglasno Pravilu 5 PFI, a to je u igrača koji izvodi kazneni udarac, i u igrače koji se nalaze van kaznenog prostora. Zato je na pomenutoj utakmici greška i učinjena. Na ovom blogu su dati grafički prikazi pravilnog i nepravilnog izvođenja kaznenog udarca, pa stoga ne bi bilo zgoreg te ilustracije pogledati.\nProcedura oko izvođenja kaznenog udarca nije plod proizvoljnog tumačenja, a još manje selektivnog. Ona ima imperativni karakter, jer je propisana PFI, što znači da je se sudije MORAJU prdržavati. U suprotnom čine greške, a svaka greška treba da bude konstatovana.\nProteklog vikenda sam u okviru 8. kola Prve lige Srbije gledao jednu utakmicu na kojoj je sudija napravio nekoliko puta identičnu grešku koja inače nije karakteristična za ovaj stepen takmičenja. Namerno neću reći o kojoj utakmici je reč, kao ni koji je sudija u pitanju i to ne zbog toga što smatram da bi obelodanjivanje aktera priče bilo nekorektno s moje strane, već zbog toga što ne želim da se ovakva i slična zapažanja pretvore u „lov na veštice“ (čitaj lov na sudijske greške) već mi je želja da se kroz ovakve i slične osvrte skrene pažnja sudijama na propuste koje čine. Znači akcenat je na jednoj vrsti edukacije.\nO čemu je zapravo reč? Na utakmici koju sam gledao sudija je šest puta (baš toliko jer sam pedantno brojao) prilikom prekidanja igre zbog prekršaja i dosuđivanja slobodnog udarca izostavio da pokaže o kojoj vrsti tehničke mere se radi. Koja vrsta slobodnog udarca je u pitanju. Umesto toga sudija je u svih šest puta pokazao samo mesto prekršaja i ništa više. Svakako da je ovako nešto pogrešno. Pravilo 5 PFI jasno nalažu da je sudija u obavezi da kad da znak pištaljkom da je igru prekinuo zbog učinjenog prekršaja jasno pokaže koja vrsta tehničke mere je dosuđena. Da li je u pitanju direktan, ili pak indirektan udarac. To je osnovno što sudija mora da uradi. O razlozima zbog čega je ovo potrebno ne treba trošiti reči jer su isti svima veoma dobro poznati. Pokazivanje mesta prekršaja sudija može da uradi samo ako proceni da prilikom nastavka igre, izvođenja udarca, igrač tima u čiju je korist slobodan udarac dosuđen dislociranjem lopte želi da stekne prednost u odnosu na pravo mesto prekršaja i/ili protivničke igrače, ili u slučaju kad igrači traže od sudije da tačno pokaže gde je mesto gde se dogodio prekršaj sa kojeg treba da se izvede slobodni udarac, i to je sve. Nikakvo pokazivanje mesta prekršaja bez neke posebne potrebe nije potrebno. Valja reći da u svih šest slučajeva, koje sam izbrojao na ovoj utakmici, nijedan od igrača, jednog ili drugog tima, od sudije nije tražio rečima ili gestom da pokaže mesto prekršaja. Na svu sreću na utakmici koju sam gledao iz slobodnih udarcaca koji su izvedeni, a koje sudija nije označio kojoj vrsti pripadaju nije se izrodilo ništa sporno. Međutim, postavlja se pitanje šta bi bilo da je kojim slučajem bilo spornih situacija iz ovakvih slučajeva? Može se samo naslutiti!\nOvde se postavlja pitanje šta se dogodilo sa sudijom da je ovakvu, krajnje ne tipičnu vrstu greške, načinio. Teško da mogu da verujem da sudija o kojem sam govorio nije upoznat sa gore pomenutim odredbama Pravila 5 PFI. Radi se o sudiji prve kategorije, sudiji koji sudi Prvu ligu Srbije. Pre će biti da je u pitanju nešto drugo. Ili je u pitanju nedostatak koncentracije u određenim trenucima igre, ili je u pitanju želja za teatralnošću, što nije isključeno pošto su još neke odluke koje je ovaj sudija donosio ukazivale na jednu ovakvu vrstu potrebe ovog sudije. Šta god da je razlog za nastanak propusta o kojem je bilo reči definitivno taj razlog treba otkloniti!\nNaš, trenutno najbolji, fudbalski sudija Milorad Mažić određen je od strane UEFA da deli pravdu između Belgije i Kazahstana u okviru kvalifikacione grupa A, za plasman na EURO 2012. Utakmica je na programu 7. oktobra i igra se u Briselu na stadionu Roi Boduen. Ova utakmica se sigurno može smatrati još jednim, u nizu, poverenjem kojeg je Milorad Mažić dobio od UEFA.\nSudijska komisija FSS je odredila sudije pomoćnike i četvrtog sudiju. Mažićevi pomoćnici na pomenutoj utakmici će biti Milovan Ristić i Igor Radojčić, dok će četvrti sudija biti Milenko Vukadinović. Ovo će biti tridesetprva utakmica koju će Milorad Mažić suditi na međunarodnoj sceni. Nama ostaje da sudijskoj četvorci poželimo puno uspeha na utakmici. Da budu to što jesu, najbolji među najboljima!\nNe ukazije se baš često prilika kod nas da se jedno suđenje analizira sa aspekta primera kako ono treba da izgleda u svim segmentima; počevši od primene PFI preko njihove interpretacije i primene disciplinskih mera do samog stila suđenja i potrebnog autoriteta. Jednom rečju, primer kvalitetnog i dobrog suđenja. Upravo takav jedan primer, bar po meni, jeste suđenje Boška Jovanetića, na derbiju 7. kola Jelen Super lige između Vojvodine i Partizana.\nKrenimo redom. Zbog istorije susreta između ova dva kluba sama utakmica je u sebi krila latentnu opasnost da na njoj može da dođe do neželjenih scena kako na terenu, tako i na tribinama. S druge strane bilo je više nego primetno, kako pre utakmice tako i tokom nje, da je kod igrača Vojvodine bila prisutna nervoza više nego što je to uobičajeno. Ta dva preteća elementa sudija Jovanetić je, očigledno dobro pripremivši se za utakmicu, detektovao pa je shodno tome i svoj stil suđenja prilagodio tim, na oko, ne baš vidljivim elementima. Svojim kretanjem na utakmici, mada je bilo primetno da ne voli baš trčanje u nazad, bio je uvek blizu mesta događaja na taj način neostavljajući ni trunku mogućnosti da igrači oba tima posumnjaju u ispravnost njegovih odluka. Kriterijum suđenja mu je bio ujednačen bez obzira o kom delu terena se radi, bez obzira na to koji tim je u pitanju. Zbog toga se stekao utisak da je sudija Jovanetić, bio nenametljiv jedva primetan na terenu. U pojedinim trenucima utakmice, od kojih su neki bili ispostaviće se ključni, Jovanetić je demonstrirao maksimalnu sigurnost i stabilnost. Radi se o drugom pogotku Partizana kada je posle trapave i nespretne intervencije defanzivca Vojvodine Mojsova, isti pao pokušavajući u tom padu da prikaže da je nad njim bio načinjen prekršaj. Sasvim se jasno videlo da je Mojsov, sam pao – sapleo sam sebe i da mesta za dosuđivanje prekršaja nije bilo. To je Jovanetić, odlično uočio. Te i mnoge druge odluke ovog sudije, kao što je pokušaj napadača Vojvodine Stevanovića, da u 27. minutu utakmice "iscenira" prekršaj za najstrožu kaznu- za šta je sasvim opravdano kažnjen disciplinckom merom -opomena, ili u 60. minutu pad napadača Vojvodine Bojovića u kaznenom prostoru Partizana kada je isti igrač neopravdano tražio kazneni udarac, su pokazale sa koliko autoriteta je sudija Jovanetić vodio utakmicu. Dosledno se pridržavajući PFI i UEFA instrukcija Jovanetić nije padao na „jeftine fazone“ odbranbenih igrača Partizana u vezi odugovlačenja igre. Tu je bio neumoljiv jasno pokazujući na taj način da se takvo nesportsko ponašanje neće tolerisati. Ovde svakako treba dodati i izrečenu disciplinsku meru – opomena napadaču Partizana Baboviću kad je isti pokušao da sam deli pravdu. Za taj pokušaj Babović je od sudije Jovanetića sasvim ispravno zaradio gore pomenutu discilpinsu meru. Sudija Jovanetić, je u svim situacijama preventivno delovao, jedna od ključnih zadataka sudije je upravo taj elemenat, što je rezultiralo time da su se njegove odluke na terenu poštovale. Ovde treba istaći situaciju iz prvog poluvremena kada je defanzivac Vojvodine Trajković, igrao rukom. za šta je opravdano zaradio disciplinsku meru - opomena. U ovoj situaciji iako se sve dogodilo u fazi napada ekipe Partizana mesta za izricanje disciplinske mere - isključenje jednostavno nije bilo pošto nisu bili ni ispunjeni svi neophodni uslovi da se takva mera i izrekne. Na ternu nije bila zabeležena nijeda incidentna situacija u smislu da je došlo do konfrontacije među igračima. Sudija Jovanetić je imao punu kontrolu nad utakmicom od prvog do poslednjeg zvižduka, ne ispuštajući tu kontrolu nijednog trenutka. S druge strane Jovanetić je imao osećaj za igru, nije je seckao već je puštao da se ona maksimalno razvije u granicama dozvoljenog. Na taj način Jovanetić je uspešno izbegao zamku jeftinog i lošeg populizma, u koju često naše sudije upadaju, koji se takvim pristupom može stvoriti. Ovde svakako treba istaći, nešto što se retko viđa na našim terenima, a to je istančan rafinman sudije Jovanetića prilikom duel igre. Ovaj elemenat je nešto na šta bi mnoge sudije morale da obarete pažnju kod presuđivanja prekršaja. Saradnja sa sudijama pomoćnicima je bila sigurna i sinhronizovana. Jednostavno rečeno stekao se utisak da je kompletna sudijska trojka delovalao na utakmici kao „dobar i uigran tim“.\nNa kraju neko će reći da se od sudije Jovanetića, s obzirom da se radi o iskusnom sudiji koji dugi niz godina nosi znak FIFA, očekivalo da utakmicu sudi na način kako je gore navedeno. Međutim, svedoci smo da su mnoge sudije, u dosadašnjem toku prvenstva,od kojih se očekivalo da sude kvalitetno taj nivo suđenja nisu prikazale. Zbog toga suđenje Jovanetića na utakmici Vojvodina Partizan treba istaći kao pozitivan primer. Ono što je dobro treba dobrim i prikazati kao primer drugima.


Republika / Rafa veliki u pobedi: Dominik inspiracijo, hvala\nRafa veliki u pobedi: Dominik inspiracijo, hvala\nnedelja, 9. 6. 2019.| 20:08\nŠpanski teniser Rafael Nadal na Rolan Garosu nastavlja dominaciju sa kojom može da se poredi malo koja u svetu sporta – nakon 12. titule na pariskoj šljaci „Bik sa Majorke“ bio je veoma radostan, a naročito je hvalio protivnika Dominika Tima.\nNadal je slavio u finalu rezultatom 3:1 u još jednoj fantastičnoj predstavi u francuskoj prestonici.\n- Dominik, veoma mi je žao što si danas poražen, naročito zbog toga što si ti velika inspiracija i jedan od najboljih primera na ATP da se vredan rad isplati, a sve to radiš uz ogroman osmeh na licu. Hvala ti zbog toga što si velika inspiracija i meni, ali i mnogoj deci širom sveta i znam da je veoma teško izgubiti u finalu. Ako bih mogao da biram da od nekoga izgubim, to bi bio ti zato što to zaslužujueš. Samo nastavi, u budućnosti ćeš sigurno doći do ovog trofeja. Takođe, želeo bih da se zahvalim svima na Rolan Garosu – osoblju, sudijama, i protivnicima – ovo je zaista najbolji turnir na svetu - rekao je Nadal.\n- Zahvalnost dugujem svojoj porodici i svom timu – do skoro nismo ni znali da li ću uopšte biti na ovom turniru, ali sam zahvaljujući podršci u teškim trenucima uspeo. Želim da se zahvalim i Njegovom veličanstvu kralju, koji je došao da me podrži na ovom susretu. Ne mogu da opišem emocije koje osećam dok držim ovaj trofej po 12. put. Nadam se da ću se vratiti i sledeće godine - dodao je španski teniser.\nNADAL SUPERIORAN PROTIV TIMA: Ispisao istoriju u Parizu\nŠta je potrebno da Tim pobedi Nadala u finalu Rolan Garosa?! Pa, da imitira Đokovića!\nĐoković upleten u priče o seksizmu!\nFrancuska Pariz Tenis Rafael Nadal Teniser Dominik Tim Rolan Garos\nTIM: Rafa ti si legenda\nTeniski svet duguje Novaku VELIKO izvinjenje\nSve što jedan teniski meč treba da sadrži i još mnogo više: NOVAK POKAZAO VELIČINU, ALI PORAŽEN\n(VIDEO) Đoković napustio Rolan Garos pre nego što su organizatori odlučili da li se meč nastavlja!


Temišvar - Beč iz Banata\nod Admin taj Sre 4 Mar 2015 - 13:27\nSuper provod na 155 kilometara od Beograda. Grad sa bogatom istorijom i dobrom kuhinjom\nBANAT u malom. Na samo 155 kilometara od Beograda nalazi se, kako turisti vole da ga zovu, “mali Beč”. Temišvar - grad istorije, šopinga, zelenih parkova i bogatog noćnog života. Ovaj grad, koji su za osam vekova postojanja “gazile” različite imperije, ostavlja utisak snažnog i nepobedivog mesta.\nGrad na Begeju je postao jedna od omiljenih destinacija turista iz Evrope, pa i naših.\nTuristi iz Srbije do Temišvara najčešće dolaze kolima ili autobusom. Ukoliko putuju sopstvenim prevozom, na samom ulasku u Rumuniju treba da kupe vinjetu koja košta tri evra. Iako gradski prevoz dobro funkcioniše, sve znamenitosti se nalaze u strogom centru, pa ga turisti i ne koriste.\nRazgledanje grada i šetnja Trgom pobede (Pjaca Viktorijej). Tu se nalaze zgrade Opere i Nacionalnog pozorišta i čuvena Saborna crkva Banatske mitropolije, kao i kip vučice koja doji Romula i Rema, poklon grada Rima iz 1926. godine. Šetnjom se stiže i do Trga slobode. Tu su kip device Marije i bista poslednjeg dačkog kralja Decebala.\nZa ljubitelje istorije, posle ispijanja šolje dobre kafe u nekom od kafića na temišvarskim trgovima, šetnja može da se nastavi do Trga jedinstva, gde se nalazi i rimokatolička katedrala. Tu je smeštena i Srpska saborna crkva. Srpsko pravoslavno blago krasi ikonostas, delo Konstantina Danila i Mihaila Janića iz Arada. Većina građevina na centralnim trgovima označena je na turističkim info-tablama, s kratkim istorijskim sadržajem.\nPravo je vreme za uživanje u rumunskoj kuhinji. Ručak obično počinje čašicom tuice, rakije od šljive. Rumunija je, inače, drugi u svetu proizvođač šljiva. Temišvar ima dosta restorana domaće kuhinje, koja će zadovoljiti sva čula. Definitivno treba probati palentu, punjene paprike, čorbu s povrćem i mesom, sireve, prasetinu... I sve to zaliti čašom dobrog vina ili sokom od zove.\nJedan od najvećih tržnih centara u ovom delu Evrope nalazi se u Temišvaru. “Julijus mol” ima sve potrebne radnje i robne marke, pa ga turisti iz Srbije ne zaobilaze.\nDinamičan noćni život u Temišvaru traje do sitnih jutarnjih sati. Na hiljade mladih iz svih krajeva Rumunije uživa po klubovima, noćnim barovima i diskotekama.


Jagelonija - Visla\nPetak, 23/08 - Fudbal, Poljska, Ekstraklasa\n23/08Jagiellonia Białystok vs Wisła Kraków1X2tip: 1\nU prvoj utakmici šestog kola elitne poljske lige, Jagelonija dočekuje Vislu iz Krakova. Obe ekipe se nalaze u gornjem delu tabele.\nDomaćin je sakupio osam bodova osle pet kola, što nije loš rezultat, ali je sigurno moglo i bolje. Jedini poraz doživeli su na svom terenu od novajlije Rakova, i to je, realno, jedini kiks. Pobedili su Arku u gostima, i Gronjik na domaćem terenu, prošle nedelje. Još dva remija imaju, oba na strani, protiv Zaglebija i Lehije. Osvojeno drugo mesto pre dve sezone, bio je najveći uspeh ovog kluba. Prošle godine su igrali u finalu Kupa, ali nisu se domogli trofeja, pošto su izgubili od Lehije. Tako su ostali bez Evrope, pa su imali više vremena za pripreme i početak lige.\nVeikan iz Krakova je imao ogromnih problema prošle sezone, pa se postavljalo pitanje da li će uopšte i nastaviti takmičenje. Spas je stigao u liku, i pre svega delu, Kube Blaščikovskog, nekadašnjeg asa Visle, koji se vratio iz Nemačke, igrao za džabe, a uz to i plaćao većinu fudbalera. Visla je nekako preživela, pa je u novo prvenstvo ušla i sa većim ambicijama. Naravno, one još nisu šampionske, ali bi plasman u plej-of, u ovakvoj konstelaciji snaga, bio zadovoljavajući rezultat. U prvih pet kola imaju po dve pobede i dva poraza, a jednom su remizirali. Na prve četiri utakmice na njihovim mečevima pala su ukupno tri gola, da bi prošlog vienda Visla pobedila LKS iz Lođa sa 4:0.\nJagelonija je imala teži raspored na početku sezone, tri puta je gostovala, pa osam bodova i nije tako loš dkor. Da ne beše onog poraza na domaćem terenu, bio bi to odličan učinak. Ovako, moraju da slave u duelu sa Vislom i ostanu u samom vrhu tabele. Verujemo da hoće, pa vam zato i predlažemo da odigrate jedinicu. Koeficijent u kladionici 1xbet iznosi 1.82.


Niški Portal | Dobitnica IV priznanja ARHITEKTA ALEKSANDAR RADOVIĆ\nčetvrtak 09-07-2020 05:07\nDobitnica IV priznanja ARHITEKTA ALEKSANDAR RADOVIĆ\nIzvor: Niški portal | 29-Jun-2020 | 10:40\nOlivera Nikolić inženjer arhitekture i asistent na Građevinsko-arhitektonskom fakultetu u Nišu svoju plodnu karijeru započela je odmah nakon završetak studija kao saradnik u projekt biroima ali je veoma brzo započela samostalnu delatnost u oblasti unutrašnjeg uređenja i arhitekture muzejskih objekata. Učestvovala je u izradi preko 120 arhitektonskih ali projekata unutrašnjeg uređenja.\nParalelno sa praksom u struci okreće se i naučno istraživačkom radu i kontinuiranom stručnom usavršavanju. Autor je i koautor više desetina naučnih radova u oblasti arhitekture. U okviru doktorskih studija na Građevinsko-arhitektonskom fakultetu u Nišu bavi se primenom BIM sistema projektovanja u arhitekturi kao i primenom različitih savremenih, digitalnih metoda u oblasti interpretacije i prezentacije arhitektonskog nasleđa.\nPredmet njenog naučnog i praktičnog rada jeste unapređenje enterijera bolnica i objekata za negu i oporavak pacijenata ali uređenje i funkcionalnost muzejskih zgrada i objekata sa spomeničkim karakteristikama.\nPosebnu vrednost njenom radu daje i hrabar iskorak ka interpretaciji muzejskog nasleđa obogaćen aktivnostima u cilju unapređenja pristupačnosti javnih a naročito muzejskih objekata i spomenika kulture.\nU svojoj plodnoj karijeri bila je autor dizajna enterijera izložbenih prostora kao velikog broja muzejskih postavki i izložbi među kojima svakako treba pomenuti nove stalne postavke muzeja u Leskovcu, Vranju, Knjaževcu. Posebno mesto među ovim projektima zauzima po svemu izuzetan, a naročito u smislu zaštite spomeničkog nasleđa, Glavni projekat unutrašnjeg uređenja i dizajna stalne muzejske postavke prvog sprata zgrade Logora u memorijalnom kompleksu 12. februar u Nišu, kojom je arhitekta Olivera Nikolić konkurisala i zbog koje je jednoglasnom odlukom komisije Fondacije arhitekta Aleksandar Radović i nagrađena na konkursu 2020. godine.\nKao četvrti dobitnik ove značajne nagrade arhitekta Olivera Nikolić nastavlja da praktičnim primerom i svojim obrazovnim radom promoviše vrednosti za koje se, svojim višedecenijskim radom u oblasti arhitekture, zaštite i interpretacije kulturnog nasleđa Srbije zalagao i arhitekta Aleksandar Radović čije ime nosi Fondacija i ova nagrada.\nPriznanje se sastoji od kopije freske iz crkve manastira Sv.Jovana Bogoslova (Poganovo) u kome je arhitekta Aleksandar Radović započeo svoju karijeru, kao mladi konzervator, davne 1970-e godine, tehničke olovke, koja je bila njegov zaštitni znak i koju je uvek imao pri sebi, kao i sertifikat.\nKopiju freske, koja je ujedno i zaštitni znak Fondacije, svake godine izrađuje za naše laureate, Branko Radović, slikar-konzervator, sin arhitekte Aleksandra Radovića.\nU okviru planiranog programa, tradicionalno će biti predstavljen i rad Fondacije u prethodnoj godini, a za ovu priliku, posebno je važno istaći da je među realizovanim programima i „Oživljavanje kamenog sela“, projekat koji je dobio jedno od 10 priznanja u okviru „Dana evropske kulturne baštine“ i podprograma „Evropske priče onasleđu“ koji podržava Savet Evrope.\n„FONDACIJA ARHITEKTA ALEKSANDAR RADOVIĆ“ je nedobitna, nevladina organizacija, osnovana na neodređeno vreme od strane Zavoda za zaštitu spomenika kulture Niš, radi dobročinog ostvarivanja opštekorisnih ciljeva utvrđenih osnivačkim aktom: da omogući trajno čuvanje uspomene na lik i delo arhitekte Aleksandra Radovića, da doprinese značaju i jačanju oblasti zaštite nepokretnih kulturnih dobara u Srbiji, da pruži podršku mladim stručnjacima u ovoj oblasti, da promoviše i popularizuje pitanja vezana za očuvanje kulturnog nasleđa, da informiše stručnu, ali i širu javnost o najnovijim dostignućima u ovoj oblasti i da doprinese povezivanju stručnjaka iz zemlje, regiona i sveta.\nNIŠLIJKA ALEKSANDRA MIRIĆ LAUREAT TREĆEG PRIZNANjA\nNajava konferencije u Gostuši i briga o "kamenom selu"


Više pacijenata nego u septembru\nPosljednjih dana pred domovima zdravlja protežu se dugi redovi koji se nisu mogli primjetiti u prethodnom periodu.U ovom mjesecu došlo do „sudara“ COVID-a, sezonskih respiratornih infekcija i viroza što je dramatično opteretilo zdravstveni sistem.\nNažalost, ovo je sasvim očekivano za ovaj mjesec jer je u oktobru za 50% veći pritisak u odnosu na septembar što se tiče trijažnih punktova. Sada nam se sudaraju i COVID i respiratorne infekcije i alergije. Ilustracije radi COVID centar Saraj polje je za tri dana, odnosno petak, subotu i nedjelju uradio čak 565 PCR testova.\nVeliki je pritisak na sve COVID ambulante zbog sezone u koju ulazimo.\nNeminovno je da će se trijaža morati raditi dosljednije. Znamo da su simptomi vrlo slični, ali je ovo preveliko opterećenje za sistem. Svaka kijavica i temperatura izaziva paniku kod ljudi pa dolaze u Domove zdravlja što opterećuje sistem.\nOpet se vraćam na preporuke od ranije, a to je da se prati stanje od petog do sedmog dana od infekcije kada se uglavnom javljaju simptomi. Molimo pacijente da prate stanje i ukoliko se dese simptomi poput plitkog disanja, suhog kašlja ili gubitak čula okusa i mirisa to onda već upućuje na COVID. Međutim sada ima i dosta viroza koje nemaju veze sa COVID-om, ali ljudi dolaze u panici .


Izvor: Radio 021/Zabava arhiva vesti 12.12.2017 - Naslovi.net\nKoncert muzičara Nikole Neškovića 15. decembra u CK13\nKoncert muzičara Nikole Neškovića održaće se u petak, 15. decembra od 21 čas, u Omladinskom centru CK13. Nikola Nešković je kantautor iz Velikog Gradišta. Autorske pesme stvara od 2000. godine za nezavisne izdavačke kuće u regionu, Francuskoj i… »\nŠutanovac vratio nagradu "Najevropljanin"\nNaredna četiri dana kišna\nPred nama su četiri kišna dana. U sredu će padati jaka kiša, a temperatura će se kretati od 2 do 6 stepeni Celzijusa. U četvrtak je moguća povremena kiša, uz sunčane periode. Temperatura će biti slična kao u sredu, kretaće se od nula do 7… »


Mjere uštede u vrijeme ekonomske krize, ove će godine pogoditi i organizaciju tradicionalne manifestacije „Visočko ljeto“. Osim pokušaja zadržavanja broja zakupaca štandova, smanjenjem cijene za 20 posto, organizatori su na današnjoj press konferenciji najavili i „recesivno“ vrijeme trajanja cijele manifestacije. Iako je posljednjih godina „Visočko ljeto“ počinjalo oko 15.jula kulturnim i sportskim događajima, a završavalo 02.augusta danima trgovine, ove godine „uštedjet će se i na vremenu, pa će cijela manifestacija trajati od 20.jula do 02.augusta.\n„ Imajući u vidu cjelokupnu situaciju i manju kupovnu moć građana, odlučili smo da cijene štandova ove godine budu niže u odnosu na prošlu godinu u odnosu za 20 posto. Samim tim će i prihodi od „Visočkog ljeta“ biti manji, tako da će i rashodi biti smanjeni, kako za kulturne, sportske i marketinške aktivnosti“ – istakla je Edina Ferizović pomoćnica načelnika u Službi za privredu, razvoj, budžet i finansije.\nI ove će godine štandovi biti postavljeni na tri lokacije: u prvoj zoni u ulicama Čaršijska i Alije Izetbegovića, na Kožarskom mostu(druga zona) i u Prijekom (treća zona). Štandovi sa dovodom električne energije veličine 2,30 X 2,00 kvadratna metra iznosi 350 KM, štand ispred vlastitog poslovnog prostora košta 150 KM, a svaki naredni(ispred vlastitog prostora) plaćat će se po 300 KM.\nŠtandovi u zoni Kožarskog mosta, koji neće imati priključak električne energije koštat će 250 KM, a u Prijekom će se kvadratni metar ugostiteljskog prostora naplaćivati po 50 KM.\nPodsjećamo, prije dvije godine, organizator je podigao cijene štanda za 7 posto.\nZa sadržaje prvih pet noći ovogodišnje manifestacije i ove je godine zaduženo preduzeće „RTV Visoko“ pa je najavljeno i nekoliko već dogovorenih događaja. Između ostalog bit će sevdaha, bluesa, zanimljivih gostiju, nagradnih igara, degustacija i zabave za široke narodne mase.


BiH propustila šansu da imenuje delegaciju u Savet Evrope | Autonomija\n„Imali smo rok do sutra u 10 časova da nam se ne desi da budemo jedina zemlja članica Saveta Evrope bez delegacije pri toj instituciji“, kazao je Izetbegović, konstatujući da ne postoji kvorum da se sednica održi.\nDodao je da je on zahtev poslao u petak ujutro, ali se u BiH „ne poštuje ni zakon, ni Ustav“.\n„Danas je počelo zasedanje u Strazburu, koje traje pet dana. I da se delegacija izglasa, ona bi bila nevažeća dok je ne potvrdi Predstavnički dom“, rekao je Bosić za regionalnu N1 televiziju.\n„Naše učešće nije odlučujuće, delegacije se formiraju prema populaciji zemlje. Mi imamo pet delegata od nekih 450. Šaljete poruku da ne pripadate zajednici, da ste u problemu, ne možete da oformite delegaciju… Šaljete negativnu sliku“, istakao je Bosić.


Za život bez duvanskog dima: Cigarete vas poružnuju, goje, dobijate malje… – Eklinika.rs\nZa život bez duvanskog dima: Cigarete vas poružnuju, goje, dobijate malje…\nU pokušaju da ljude odbiju od duvana, finski lekari pokrenuli su interaktivni sajt koji ukazuje na opasnosti od pušenja. Toobaco je nastao u saradnji sa Finskim društvom za borbu protiv kancera.\nPušači, takođe, imaju dvostruko veći rizik od začepljenja krvnih sudova i slabijeg seksualnog života.\nPušenje izaziva brojne probleme – od pega na licu i povećanog rizika od čira na želucu do čitavog dijapazona bolesti koje se odražavaju i na izgled pušača. Dokazano je da zene pusaca imaju više dlaka na licu i rukama, a kako to izgleda, možete proveriti ako na sajtu selektujete žensko telo, a zatim pretražite deo po deo.\nNaučnicu kažu i da pušači češće imaju bubuljice, jer pušenje slabi cirkulaciju, zbog čega se povećava rizik od infekcije. Koža izgleda nezdravo, jer hemikalije iz duvanskog dima čine da elastična vlakna kože lakše pucaju. Nepušači imaju pet puta manje bora u poređenju sa pušačima koji su pušili kutiju dnevno tokom 25 godina.\nPojačan rast dlaka kod žena izazvan je jačim lučenjem muškog hormona testosterona izazvanog pusenjem. Tako je i Medicinski fakultet u Viskonsinu otkrio da žene koje puše kutiju cigareta dnevno ili više, imaju više dlaka na licu i ulaze u ranu menopauzu. Kod pušača se takođe gomila salo oko struka.


Od 17. do 20. oktobra: Sve je spremno za šesti Be:femon - Portal Moj Bečej - Bečejske opštine iz ugla građana!\nJedinstveni festival monodrame u regionu, bečejski Be:femon otvara čuvena glumica, Bečejka, Branka Veselinović\nFestival monodrame Be:femon u sredu 17. oktobra od 20 časova u Gradskom pozorištu Bečej otvara čuvena glumica, Bečejka, Branka Veselinović.\n-U današnje vreme je teško napraviti bilo kakav festival, a naročito monodrame, koji naizgled deluje kao nedovoljna interesantna forma.. Be:femon je pokazao da to nije tako i mislim da smo mi probili te barijere,rekao nam je direktor Gradskog pozorišta Bečej Zdravko Petrović.\nOno što organizator nije u velikoj meri menjao jeste stručni žiri festivala. GlumiceDušanka Glid StojanovićiHana Selimovićradiće ove godine sa kolegomArpadom Černikom.\nPre otvaranja festivala u prostorijama galerije „Krug” od 18 časova održaće se razgovor sa našom glumicom o njenoj bogatoj glumačkoj karijeri i humanitarnom radu, tokom kojeg će biti predstavljena i monografija o Branki Veselinović „Na dnu smeha leže suze“.\nPored toga, u saradnji sa Pozorišnim muzejom Vojvodine biće realizovana i izložba„Pozorišni svetlopisi“. Od portreta do scenskog pokreta: pozorišna fotografija u Vojvodini do četvrte decenije 20. vekakoja će biti postavljena u gornjem foajeu i u galeriji „Krug“ i trajaće tokom celog festivala.\n20 časova: „Moje nagrade“ Slobodana Beštića, prvaka drame Narodnog pozorišta u Beogradu.\n19 časova: „Soba za poglede“ Ivane Buljan Legati (Zagreb, Hrvatska)\n21 čas: „Eva Braun“ Darije Lorenci Flatz (Teatar Exit, Zagreb, Hrvatska)\n17 časova: „Karton és karfiol“ Gabora Mesaroša ( Pozorište Kostolanji Deže, Subotica)\n20 časova: „Moj život“: priča o Isidori Dankan Anke Gaćeše (Beograd)\n20 časova: „Desnica“ – igre proljeća i smrti Juraja Arasa (Teatar VeRRdi, Zadar, Hrvatska)\nCena pojedinačnih ulaznica je 200 dinara, a komplet karata za svih šest predstava je 800 dinara.\n021/6915-336 i 062/282-062


<< < 49 50 51 52 53 54 55 56 > >>Ukupno: 565 Displaying: 511 - 520\nIzvor: RTV ALT 26.08.2010.\nVisoka škola za vaspitače bez septembarskog upisnog roka\nIzvor:RTV ALT 26.08.2010.\nU Visokoj školi za vaspitače strukovnih studija u Aleksincu neće biti drugog, septembarskog upisnog roka. Naime, u junskom roku upisalo se 145 studenata u prvu godinu studija, i to 55 koji će biti školovani o trošku države i 90 samofinansirajućih, koji će plaćati školarinu od 45 hiljada dinara. Inače, u junskom roku je bilo prijavljeno 156 kandidata, 11 više od broja predviđenih za upis, ali su oni sami odustali, tako da nije bilo potrebe za zahtevom za proširenje upisne kvote.\nRadno-edukativni sastanak Crvenog krsta Srbije u Lipovcu\nIzvor: aleksinac.org 24.08.2010.\nU organizaciji Crvenog krsta Srbije, 25. i 26. avgusta, u Ustanovi za odmor i rekreaciju “Lipovac” u Lipovcu, biće održan radno-edukativni sastanak predstavnika Crvenog krsta i lokalnih samouprava iz gradova širom naše zemlje. Dvodnevni sastanak u Lipovcu biće posvećen analizi rada na programima ublažavanja i otklanjanja posledica poplava koje su pogodile Srbiju u proteklih šest meseci, a između ostalog, biće reči i o novom Zakonu o vanrednim situacijama RS, kojim se uređuje i…\nPatrijarh u Lipovcu na Preobraženje\nIzvor:Tanjug, aleksinacnews 19.08.2010.\nIzvor: aleksinac.org 19.08.2010.\nU nedelju 22. avgusta 2010. godine prema kalendaru obeležavanja istorijskih događaja u opštini Aleksinac, biće obeležena 134. godišnjica bitke na Šumatovcu. Tom prilikom pripremljen je program u organizaciji Opštine Aleksinac i Centra za kulturu i umetnost: 1030 h – Parastos izginulim srpskim vojnicima 1045 h – Polaganje venaca na spomen obeležja 1100 h – Umetnički program u organizaciji Centra za kulturu i umetnost U okviru umetničkog programa nastupiće gradski hor…\nZamena neispravnih vodomera\nJavno komunalno preduzeće “Vodovod i kanalizacija” započelo je akciju zamene neispravnih vodomera. Zahtev za ugradnju ispravnog vodomera koji će registrovati stvarnu potrošnju vode i tačne račune za plaćanje, građani mogu da upute pozivom ili slanjem SMS poruke na broj 063 10 77 847. U saopštenju nije pomenuto šta raditi kod domaćinstava koji nemaju ugrađen vodomer.\nHilandarski kolač je prevara\nSPC: Hilandarski kolač je prevara Kvasac koji se deli vernicima u Srbiji za spravljanje takozvanog Hilandarskog kolača je prevara za narod, a verovanje da taj kolač donosi sreću onima koji ga prave je čisto sujeverje i besmislica, saopšteno je iz manastira Hilandar. "Hilandarski kvasac ili hilandarski kolač nema nikakve veze sa manastirom Hilandarom, niti to potiče iz manastira Hilandar", navedeno je u saopštenju objavljenom na sajtu Srpske pravoslavne crkve. foto: Smabs…\nSvečano otvoren Bovan Kamp 2010\nU utorak 3.avgusta, negde oko 9 sati, nakon prvog zajedničkog doručka mladih kampera iz Srbije i Evrope, na Bovanskom jezeru svečano je i otvoren internacionalni omladinski kamp Inovacija Bovan 2010. Kamp je otvorio i prisutnima se obratio predsednik opštine, Ivan Dimić, koji je najpre svima poželeo dobrodošlicu na prvi kamp ove vrste u organizaciji Kancelarije za mlade i Kancelarije za lokalni i ekonomski razvoj opštine Aleksinac, u partnerstvu sa Odredom izviđača…\n"Sinema kafe" - kratki filmovi i zabava\nKancelarija za mlade u saradnji sa lokalnim udruženjima građana u okviru obeležavanja 12. avgusta Međunarodnog dana mladih organizuje manifestaciju “CINEMA CAFFE ON TOUR SOUTH EAST SERBIA – SHORTS FILMS AND PARTY”. Održavanje manifestacije planirano je na lokaciji terena za male sportove TAŠ za 12.avgust 2010. godine sa početkom u 21 sat. Na manifestaciji će biti prikazani kratki autorski filmovi na video projektoru uz pratnju odgovarajućeg ozvučenja, nakon čega će uslediti…\nSvirka će biti održana u Aleksincu, na gradskom trgu, kod fontane, u četvrtak, 19. avgusta, 2010. godine. Početak je zakazan za 19h.


Zdravlje Autor:Božica Luković13. maj. 202121:38 > 21:52\nBlagi i umereni neželjeni efekti su češći nakon kombinacije doza vakcina AstraZeneka i Fajzer, ukazuje nova studija.\nGroznica, glavobolja i bolovi u mišićima zabeleženi su češće kada se kombinuju različite doze vakcine. Sve neželjene reakcije bile su kratkotrajne, bez ikakvih drugih sigurnosnih rizika.\n„To je zaista intrigantno otkriće, a ne nešto smo nužno očekivali“, rekao je profesor Metju Snejp iz Oxford Vaccine Group.\nStudija Com-Cov pokrenuta je u februaru da bi se videlo da li različite vakcine mogu pružiti dugotrajniji imunitet, kao i bolju zaštitu od novih varijanti koronaviursa. Takođe se ispituje da li bi države mogle da mešaju vakcine u slučaju prekida zaliha.\nKanadske provincije Ontario i Kvebek saopštile su da planiraju da mešaju vakcine u bliskoj budućnosti, usled nesigurnosti oko pošiljki AstraZeneke i zabrinutosti zbog retkih krvnih ugrušaka.\nStudija koju je vodio Univerzitet u Okfordu regrutovala je 830 dobrovoljaca starijih od 50 godina. Očekuje se da će prve kompletirane rezultate objaviti u junu. Ali preliminarni podaci sada su objavljeni u istraživačkom pismu u medicinskom časopisu Lancet.\nModerna i Novavaks u istraživanju kombinacija vakcina\nNuspojave kod vakcina – posle prve i posle druge doze\nJedan od 10 volontera kojima su date dve doze AstraZeneke u razmaku od četiri nedelje prijavio je groznicu – ali ako su dobili jednu AstraZeneka i jednu Fajzer dozu, bilo kojim redosledom, prijavljivanje neželjenih efekta je poraslo za oko 34 odsto.\n„Iste razlike primećene su i za druge simptome kao što su umor, glavobolja, malaksalost i bolovi u mišićima“, rekao je prof. Snejp, glavni autor ispitivanja.\n„Jedna stvar koju nam to govori je da ne biste želeli da vakcinišete celo odeljenje medicinskih sestara istog dana različitim dozama vakcina, jer ćete sledećeg dana možda imati više izostanka“, dodao je.\nFajzer / Bajontek vakcinaVakcina AstraZeneka