Kačapor: Cilj izlaganja na sajmu privlačenje investicija - SandzakHaber.Net , Sandžačke Internet Novine !\nNaslovna Sandžak Novi Pazar Kačapor: Cilj izlaganja na sajmu privlačenje investicija\nKačapor: Cilj izlaganja na sajmu privlačenje investicija\nOd Redakcija - 27. Novembra 2013. 0 332 Podeli na Fejsbuku\ntweet Novi Pazar -Regionalna agencija za razvoj Sandžaka SEDA učestvuje na sajmu Biznis baze i lokalne samouprave koji je održava u Beogradu. Direktor Samir Kačapor prilikom posete ministra za lokalnu samoupravu Igora Mirovića izjavio je danas “da je privlačenje stranih investitora glavni cilj učešća na ovom sajmu”.\nministar mirović i kačapor\nKačapor je kazao da je Novi Pazar grad koji se nalazi u jugozapadnoj Srbiji. “To je grad koji je poznat po džinsu, tekstilnoj ali i obućarskoj industriji. Grad koji ima i razvijenu drvoprerađivačku industriju. Grad Novi Pazar karakteriše činjenica da je na tromeđi i ima mogućnosti trgovine ka Crnoj Gori i Bosni” rekao je Kaćapor.\nDirektor SEDA-e je dodao da im je stalo da Sjenica, Novi Pazar i Tutin prezentuju na ovom sajmu i da pokušaju da privrednicima iz ove regije pronađu dobre partnere. Kako iz zemlje tako i iz inostranstva sa kojima bi privrednici mogli da realizuju projekte.\n“SEDA je i ove godine na sajmu biznis baze i lokalne samouprave. Kao što znate ovo je 12 međunarodni sajam i SEDA ove godine pokušava da predstavi na najbolji način opštine Tutin Novi Pazar i Sjenica. SEDA pokriva sve tri opštine i čini sve kako bi dobili što kvalitetnije projekte. Kako bi se na kraju došlo do što većeg zapošljavanja mladih i ljudi kojima je potreban posao”.\nKačapor je zaključio da je SEDA tu i ove godine da bi stranim organizacijama predstavili čime se SEDA bavi i tražili podršku za naše projekte kako od starnih tako i domaćih investitora.\nObjedinjeni sajmovi lokalnih samouprava i preduzetništva traju do 29. novembra, a predstaviće se mnogobrojna preduzeća različitih delatnosti, udruženja preduzetnika, klasteri, kao i više od 120 opština i gradova koji će prezentovati svoje privredne, kulturne, turističke i druge potencijale.\nKLJUČNE REČIsamir kacaporseda PODELI\ntweet Prethodni tekstDžudžević: Siva Srbija krši prava – Milosavljević: Nema uslova za bosanski jezikSledeći tekstGibanica: Čelnik iz SDA je sakrio 1.5. miliona dinara od Fonda za poljoprivredu i zapošljavao svoju decu Redakcija\tPOVEZANE OBJAVEVIŠE OD AUTORA


VIDEO I FOTO: Zlaja i Loki skijali s Mađerkinog brega! | Međimurske Novine\nIstoku Rodešu smiješe se prvi bodovi u kombinaciji\nVaraždinac Rodeš osvojio prve bodove u Svjetskom kupu!\nSvaki zaljubljenik u kapljicu pozvan na Vincekov pohod 2017.\nPredavanje Milorada Šubića o zlatnoj žutici vinove loze\nMađerkin breg, Zlaja, Loki, Štrigova, spust, skijanje\nOTVORENA SEZONA SKIJANJA U ŠTRIGOVI\n30.01.2017 13:59 Mađerkin breg | Piše: rr\nMožda Štrigova jednog dana postane međimurski skijaški centar?!\nMađerkin breg (kod Robadja, Općina Štrigova), neslužbeno slovi kao najviši vrh Međimurja. A od proteklog petka bilježi se i kao vrh s kojeg se spustilo dvoje međimurskih skijaša. Zlaja i Loki, prvi su skijaši koji su odradili spust s Mađerkinog brega te skijali u dužini od kilometar i pol. Skijaške staze naravno nema, skijalo se, "na divlje".\nMađerkin breg mogao bi tako jednog dana postati novi turistički projekt u Međimurskoj županiji. Jer, ne skrivajući zadovoljstvo nakon spusta, Zlaja i Loki slažu se u tome kako bi Štrigova mogla jednog dana postati prava mala skijaška destinacija. Prvi spustaši s Mađerkinog brega, osim toga, ističu kako su skijajući uživali u vidicima na snježno međimursko vinogorje: - Bilo je kratko, ali slatko!\nKako je izgledalo skijanje s Mađerkinog brega pogledajte kroz fotogaleriju i video zapis.\nfoto i video: zv


Učestvuj na FREEROLL Turnirima $50 PokerNika.com i osvoji novčane nagrade + set čipova - LuckyAce | PokerNews\nOdigraće se serija turnira počevši sa prvim već u Nedelju 14. Septembra. Ova serija turnira predstavlja test za početak LIGE na PokerNIKA.com u zavisnosti od odziva igrača.\n#1 Turnir na LuckyAce Poker-u je već otvoren za registraciju\nDatum: 14. Sept.\nVreme: 15:00h (kod nas 21:00h)\nIme Turnira: PokerNika.com\nPristup: za učešće na turniru potrebno je da ste član i da napravite downloadLuckyAce Poker Sobe na www.pokernika.com\n2.Napravi download odmah >>>LuckyAce Poker


Tajne birokratske veze- iliti birokratija je svuda ista - Emotional Emigration\nNakon što je stan iznajmljen, mislila sam da su najgore muke prošle. O kako sam bila u krivu. Ovde nameravam da dam podatke koje sama, uprkos ogromnom broju sati provedenom u istraživanju nigde nisam našla-zato pažljivo čitajte vi koji se spremate za dolazak!\nDošli ste i nemate SSN. Opšti savet je da se sutradan po dolasku ode u najbliže socijalno i prijavi. Međutim, pošto smo mi u ambasadi dali bratovljevu adresu i platili tzv. Immigration Fee, posle duuugog čekanja, čovek nas ljubazno oduva i kaže da dođemo tek ukoliko za tri nedelje ne dobijemo SSN (ili ti social security number). Bez njega si kao go – uglavnom da bi uopšte aplicirao za ozbiljne kompanije online, a i ako žele da te prime – potreban ti je SSN, da bi decu prijavio na državno All Kids zdravstveno osiguranje – potreban ti je SSN, da bi otvorio račun u većini banaka, posebno da bi dobio kreditnu karticu (koja ti je potrebna da počneš da gradiš nešto što je ovde veoma važno: kreditnu istoriju)- potreban ti je SSN. Da bi aplicirao za federalnu pomoć za školovanje (FFSA) – pogađate – potreban vam je SSN. Bukvalno ti je potreban za sve a nama NARAVNO nije došao posle 3 nedelje. Opet smo čekali u socijalnom i ponovo morali da podnesemo zahtev. Dobili smo za nedelju dana, znači nešto više od mesec dana od dolaska smo bili polu hendikepirani.\nSrećom za upis dece u školu nije potreban SSN. Ali su vam potrebni: izvodi iz matične knjige rodjenih, nama su tražili podatke o Andrejevom prethodnom obrazovanju (na srecu ponela i prevela), potvrdu o vakcinaciji (nakon nekoliko nedelja su morali da prime dodatne vakcine i da urade lekarski pregled) i potvrdu da živite u granicama škole – zapravo tri potvrde (ugovor o iznajmljivanju, račune itd.). Mi smo imali samo jedan – ugovor o iznajmljivanju, a onda smo kao drugi iskoristili to što smo ovu adresu upisali pri otvaranju računa u Bank of America (za debitni nije tražila SSN). Za treći su nam progledali kroz prste i dozvolili da ga naknadno donesemo.\nE sad računi. To je posebna priča. Ovde onaj koji iznajmljuje sklapa ugovor sa gasovodom i elektrodistribucijom. Ali!!!! Ali…oni neće da sklope ugovor sa vama tek tako. Traže dokumentaciju – neki ID sa slikom, ako baš mora može pasoš, kreditnu istoriju (koju kad još ni SSN nemamo?!), naravno ugovor o iznajmljivanju. Gasovod je srećom tražio sve to skenirano i poslato na e-mail, ali je elektrodistribucija mnogo nepoverljivija i ima ugovore sa Currency Exchange radnjicama (to su mesta na kojima se radi mnogo stvari – nose dokumenta na fizički uvid za elektrodistribuciju, unovčavaju čekovi, notarizuju dokumenta i još svašta nešto). Znači morali smo tamo da odemo i da damo teti naša dokumenta na uvid da bi ona poslala dopis elektrodistribuciji da ih je lično videla i da njoj deluju verodostojno. To nas je koštalo (još nas je i praznik uhvatio) nekoliko dana bez struje.\nAli to nije kraj. Pošto nemamo kreditnu istoriju, obe kompanije su nam tražile da im platimo depozit od otprilike 150 dolara. U ratama uz prvih nekoliko računa. Sjajno za nekog ko još ni posao nema.\nNama su zelene karte stigle pre SSN. Kad kažem nama, mislim na muža i mene. Deci nisu, ali mislili smo da samo kasne. DOk nije stigao dopis da moramo da ih odvedemo u najbliži USCIS (United States Citizenship and Immigration Services) da im uzmu biometrics?! Deci se ne uzimaju otisci a svi smo slikani još u ambasadi. Kad sam zvala, rečeno mi je da mi ipak odemo, možda je greška ali eto izbegosmo red za zdravstvene knjižice u Srbiji, a karma je karma ‘ red je da se ovde malo porvemo s državnim institucijama.\nZaključak je jasan: birokratija je svuda ista i naporna!!!!!\nАутор JelenaОбјављено 02/04/2017 Категорије ImmigrationОзнаке Chicago, emigracija, iseljenje u Ameriku, iseljenje u USA, moving to America, USA, zelena karta\nПретходно Претходни чланак: Kućenje\nСледеће Следећи чланак: Traženje posla


NESREĆA KOD PALATE SRBIJE: Automobilom pokosio čoveka na pešačkom, čovek ležao u lokvi krvi | Novosti.rs\nPovređen je muškarac kog je udario automobil na pešačkom prelazu.\nNezgoda se navodno dogodila na semaforu koji ne radi više od dve nedelje.\nPrema nezvaničnim informacijama, čovek je neko vreme ležao u lokvi krvi.\nKako su potvrdili iz Hitne pomoći on je ubrzo prebačen na Ugrentni centar jer su mu konstatovane teže povrede.\nnesreća saobraćajka saobraćajna nesreća povređen pešak


Konjević: Crna Gora jedino njegujući antifašizam može ići naprijed\nDan pobjede nad fašizmom i Dan Evrope sublimiraju temeljne vrijednosti savremene Crne Gore, koja jedino njegujući antifašizam i ideju evropskog jedinstva može ići naprijed za dobro svih svojih građana, saopštio je danas predsjednik Socijaldemokratske partije Raško Konjević.\nPodnaslov: Dan pobjede nad fašizmom i Dan Evrope\nTizer: Dan pobjede nad fašizmom i Dan Evrope sublimiraju temeljne vrijednosti savremene Crne Gore, koja jedino njegujući antifašizam i ideju evropskog jedinstva može ići naprijed za dobro svih svojih građana, saopštio je danas predsjednik Socijaldemokratske partije Raško Konjević.\n"Rijetko koja država se može pohvaliti da je kroz cijelu svoju istoriju uporno branila svoje pravo na slobodu, pravdu za sebe i druge, gradeći istovremeno mostove i jedinstvo u zajedničkim vrijednostima koje danas želimo imati u ujedinjenoj Evropi. Kao što je rijetko ko kao Crna Gora dao toliko žrtava da se pobijedi pošast fašizma i time trasira put evropskog zajedništva", naveo je Konjević.\nKako je dodao, sve ono što se dešava i danas na tlu Evrope pokazuje nam da se za ideje mira, suživota, tolerancije i poštovanja drugog i drugačijeg nikada ne smijemo prestati boriti.\n"Vjerujem da je Crna Gora na putu da opet bude svijetla evropska tačka regiona koja će snagom svojih istorijskih i ovovremenih, Ustavom utvrđenih, vrijednosti ubrzati evropeizaciju ovoga prostora, u cilju njegovog trajnog pripadanja zajednici civilizovanih i demokratskih naroda i država. Čuvajmo tekovine 9. maja jer samo tako ćemo biti dostojni svoje slavne istorije i milenijumskog državnog trajanja, a time i sami sebe u vremenu u kojem živimo i u kojem moramo obezbijediti najbolje uslove života za sve naše građane. U svoje i u ime Socijaldemokratske partije Crne Gore svim građanima čestitam 9. maj - Dan Evrope i Dan pobjede nad fašizmom", poručio je Konjević.\n09.05.2022 - 10:03 | *\nTagovi: Raško Konjević, antifašizam, Dan Evrope, Dan pobjede nad fašizmom


R I Z I N G E R I U M: Dino Šaran: Večne pesme\nDino Šaran: Večne pesme\nSarajevska rock grupa Letu štuke već je svojim prvim istoimenim albumom iz 2005. godine oduševila jednako kritiku koliko i publiku svojim posebnim "minimalističkim izrazom", a nakon prošlogodišnjeg "Proteini i ugljikohidrati" bend je definitivno postao regionalno poznato i ugledno ime u rocku\nNjihov lider Dino Šaran još je od ranije pisao brojne pesme i za druge izvođače. Zbog toga činjenica da on toliko sluša druge albume, da je toliko upoznat sa zbivanjima na sceni, i to ne samo aktualnim već još od pionirskih dana domaćeg rock and rolla – predstavlja veliko iznenađenje.\nUpravo s tom stranom ličnosti Dine Šarana možete se upoznati u emisiji "Sto vječnih" na talasima BH Radija 1 u sredu (danas) 21. 01. od 22:15.\nDino Šaran je, nakon Nune Arnautalića, drugi gost ove emisije u kojoj sada svoje kandidate za večne pesme predstavljaju pripadnici struke, dakle sami muzičari i autori, producenti, diskografi i muzički novinari iz celog regiona.\nU narednoj emisiji Šaran predstavlja svoja 24 predloga – nesrećan što je mogao predložiti samo tako malo songova. Kako kaže, on bi ih sam mogao izabrati više od stotinu.\nIpak, otkrivajući koje grupe i izvođače najviše voli da sluša, koje pesme su na njega ostavile najveći utisak i u nekim slučajevima presudno uticale i na ono što će on raditi, Dino je za preslušavanje u emisiji izvukao prave bisere: od Arsena Dedića, kojeg posebno ceni, Indexa, Bijelog dugmeta, Azre, Idola, Eletričnog orgazma, Pankrta do nekih izvođača iz novije generacije... i, verujte, istinski ćete uživati u njegovim najdražim pesmama.\nKoje su songove fanovi izabrali kao 100 večnih u glasanju koje je trajalo pune dve godine možete pogledati na portalu 100vjecnih.ba.


″Sarajevska zima″ i čudesni krompir | Panorama | DW | 27.01.2009\n"Sarajevska zima" i čudesni krompir\nJubilej festivala „Sarajevska zima“ počinje 7. februara pod nazivom “Organic Art Life“. Po prvi put pokrovitelj ovog festivala je Evropski parlament. Najavljeno je spektakularno otvaranje ispred Narodnog pozorišta.\nPlakat festivala "Sarajevska zima"\nFebruar je posljednjih 25 godina mjesec kojem se Sarajlije najviše raduju. Tog mjeseca, festival „Sarajevska zima“ dovede u glavni grad brojne umjetnike iz tridesetak zemalja svijeta, sa svih kontinenata. Oni donoseći svoju umjetnost, donose i pozitivnu energiju, pa ožive sarajevske galerije, pozorišta, koncertne dvorane i trgovi.\nKrastavac, krompir, klice, mrkva, umjetnost…\n„Sarajevska zima“ traje od 7. do 28. februara, a zatim se nastavlja od 1. do 9. marta festivalom EKO OKO, posvećenom evropskoj kinematografiji. Treći dio Festivala, od 19. do 21. marta, posvećen je mladim umjetnicima čija će originalna muzička i koreografska djela biti izvedena u Sarajevu.\nPokrovitelj jubilarnog festivala „Sarajevska zima“ je prvi put Evropski parlament. Festival nosi tematski naslov “Organic Art Life“, a njegov direktor Ibrahim Spahić objašnjava vezu između organski uzgojenog krastavca, krompira sa klicama i mrkve i umjetnosti.\nIbrahim Spahić direktor "Sarajevske zime"\n„Zašto, dakle, 'Organic Art Life'? Naš projekat treba da pokaže organsku vezu između umjetnosti i života i to u godini kada obilježavamo ne samo 25 godina „Sarajevske zime“ i 14. Zimskih olimpijskih igara, nego i 20 godina od pada Berlinskog zida i 50 godina od usvajanja Evropske konvencije o ljudskim pravima. Sretan sam da je ove godine počasni gost Festivala Češka Republika, predsjedavajuća zemlja Evropskoj uniji,“ rekao je direktor Ibrahim Spahić.\nJubilarna 25. "Sarajevska zima", objedinjuje mnoge jubileje, pa tako i 20 godina od pada Berlinskog zida.\nKao simbol na plakatima Festivala dominira povrće, u prvom redu krompir sa mladim klicama koje se šire na sve strane i krastavac. Ko poznaje direktora Spahića, zna da je on spreman na svaku vrstu umjetničkog performansa. Tako je na susretu sa novinarima, demonstrirao blagodeti krompira, režući ga nožem na pola, a zatim, lijepio te polovice na čela učesnika, objašnjavajući pri tom, kako su nas nekada naše nane i bake liječile upravo tako - krompirom. „Čudesni krompir izvlačio nam je temperaturu,“ kaže Ibrahim Spahić.\nDiplomatija ili …\nČeški ambasador u Bosni i Hercegovini Jirži Kudela, strpljivo se ponio u ovom eksperimentu, držeći glavu zabačenu i sklopivši oči kao u meditaciji. „Da, baš godi,“ rekao je. Da li je bila riječ samo o diplomatskoj izjavi, nikada nećemo saznati. Inače, češki ambasador Kudela, od dolaska u Sarajevo, snažno se angažovao u kulturnom životu Bosne i Hercegovine. Češka ambasada bila je organizator brojnih izložbi i koncerata u glavnom gradu.\n„Za tako nešto, motivisan sam time, što jako volim Bosnu i Hercegovinu i sve ove zemlje u regiji,“ kaže ambasador na čistom lokalnom jeziku i dodaje: „Mislim da ovdje ima puno darovitih ljudi, prije svega u slikarstvu. Znam neke autore koji su odavde došli u Češku, kao što je na primjer Dino Popaja. Jako volim njegovu figurativnost. On je postao na neki način i češki slikar i to slikar evropskog formata.“\nJirži Kudela, ambasador Češke u Sarajevu, meditirao sa krompirima.\nPominje zatim, Jirži Kudela i Safeta Zeca, bh. grafičare, ali i umjetnike koji rade dobre performanse. Ne zaobilazi ni filmadžije, Jasmilu Žbanić i pozorišnog reditelja Dinu Mustafića. „Sviđa mi se koncentracija talenata na ovim prostorima, ali nažalost, zbog ovih neprilika u kojima se nalazi Bosna i Hercegovina, umjetnost se još ne može dobro iskoristiti za promociju zemlje. To što su uradili vaši umjetnici, to je najbolja promocija za jednu zemlju,“ kaže ambasador Kudela.\nSpektakulatrno otvaranje ispred narodnog pozorišta\nČeška Republika će biti partner „Sarajevskoj zimi“, na otvaranju, 7. februara. U jednom dijelu centralne ceremonije, koja će biti održana na platou ispred Narodnog pozorišta u Sarajevu, muzičar Marko Ivanović, Čeh čije je porijeklo sa naših prostora, dirigovaće orkestrom Sarajevske filharmonije u izvedbi Geršvinovog „Amerikanca u Parizu“. Do tada će, najvjerovatnije, iz Praga stići specijalni instrument koji se zove „klakson“, a koji Sarajevska filharmonija nema.\nDirektor festivala „Sarajevska zima“ Ibrahim Spahić najavljuje spektakularno otvaranje manifestacije na trgu ispred Narodnog pozorišta. Jedan od sadržaja ceremonije biće i pijaca na trgu na kojoj će posjetioci moći da kupe povrće i knjige po ekskluzivnim cijenama. Sav prihod je namijenjen djeci stradalnicima u Gazi. Ono čime se direktor Spahić posebno ponosi je video-most koji će biti uspostavljen na relaciji Sarajevo-Pariz-Brisel.


VOJNO-POLITIČKI ANALITIČAR MIROSLAV LAZANSKI: „Nemoj da se lažemo, nema više života u…“ | Dnevne.rs\nsreda, 1 mart 2017\nOvde ste: Home\nVOJNO-POLITIČKI ANALITIČAR MIROSLAV LAZANSKI: „Nemoj da se lažemo, nema više života u…“\nObjavljeno 1. januar 2017. 16:00 | Nema komentara\nMiroslav Lazanski (Foto: Jutjub)\nNema boljeg poziva i motivacije za Srbe u Republici Srpskoj da u nedelju 25. septembra izađu na referendum od najnovije vesti iz Sarajeva da će gospodin Bakir Izetbegović zatražiti i ukidanje imena Republika Srpska.\nMožda predloži i referendum oko toga? Pa će tamo gde nisu uspeli političari, uspeti ozlojeđeni narod. Na referendumu. Pošto je očito da je u Sarajevu najkraća crta između dve tačke, arabeska.\nŠta god se mislilo, BiH je ratom podeljena zemlja, centralne institucije u Sarajevu smišljene su samo da bi se dokazalo da zemlja nije razdvojena.\nDejton je prihvatao status quo etničkih teritorijalnih granica, ali Zapad ipak već godinama pokušava da obnovi multietnički karakter BiH.\nNa Zapadu je uvreženo mišljenje da je do rata u BiH došlo zbog „srpske agresije”, da su pre izbijanja sukoba Srbi, muslimani i Hrvati živeli u pravoj idili, da nije bilo međusobne „drevne mržnje”, da je Sarajevo bilo srećan multietnički grad, pa se stoga opet može živeti na isti način.\nTo što je više od 150.000 Srba iz Sarajeva moralo 1995. da ode iz tog grada, što su mnoge porodice iskopavale i svoje davno preminule rođake i nosili ih sa sobom, ja za takav slučaj u Evropi 20. veka ne znam.\nNe sporim da se u BiH u onoj velikoj Jugoslaviji živelo i nacionalno i verski prilično tolerantno.\nDa su se ljudi družili, normalno radili na poslu, da otvorene mržnje nije bilo. Kada je, na primer, u Visokom, tamo dalekih sedamdesetih godina, neko ofarbao ogradu mosta na Fojnici u zelenu boju, boja je sutradan promenjena, a farbar pronađen.\nNaravno, nije bilo demokratije, postojala je partija koja je strogo vodila računa i o boji ograde na mostu, ne samo zelenoj, već i o bilo kojoj drugoj. Vodilo se računa da u svakom gradu ili mestu, koje je višenacionalno, postoji kadrovska šema po kojoj ako je predsednik opštine musliman, onda je direktor najveće fabrike Srbin, a direktor školskog centra Hrvat.\nPa se, kada isteknu mandati, nacije samo rotiraju na određenim dužnostima.\nI to je funkcionisalo. Da li je sve to bilo iskreno i dobro?\nMožda i nije, ali nije bilo ni rata, ni nekih međunacionalnih sukoba. Onda kada je srušena Jugoslavija, kada je napokon stigla demokratija, onda su u BiH muslimani prvo odjednom postali Bošnjaci, što mi ni dan danas nije jasno, jer kako možeš 50 godina da se zoveš jedno, a onda preko noći drugo, dakle onda su Bošnjaci odjednom počeli da zagovaraju tezu „jedan čovek jedan glas”, što je drugo ime za preglasavanje, suspendovali su konstitutivnost Srba u BiH i eto rata.\nBiH je bila sazdana na Avnojevskim principima konstitutivnosti sve tri nacije i kada je to ukinuto, rat je bio neminovan. Ne možeš da imaš Avnojevske granice bez Avnojevskih principa. Odnosno možeš, ali onda imaš rat sa svim tragičnim posledicama.\nNa Zapadu to nikako nisu hteli da shvate i uvaže jer su smrt i razaranje samo roba na globalnom tržištu. Ili kako bi to rekao dobri stari Karl Marks: „Ako želite da obesite kapitaliste, oni će vam prodati konopac.”\nJugoslavija se posle Drugog svetskog rata zasnivala na Titu, partiji, NOB-u i JNA, pri čemu su se pojedini nacionalni identiteti i dalje javljali kao međusobna konkurencija. Tito i partija su bili arbitri, ali nisu mogli da otklone jaz između političkog i etnokulturnog shvatanja nacije, već su za sobom ostavili i duboka nacionalna neraspoloženja.\nU Hrvatskoj je poraz nacionalista u „maspoku” 1971. doživljen kao pobeda „srpskih” generala u JNA, dok je u Srbiji pad Aleksandra Rankovića doživljen kao nacionalno poniženje. Specifična konstrukcija jugoslovenske federacije institucionalizovala je nacionalizam u mnogim strukturama države: nacionalne ekonomije, teritorijalna odbrana, republičke veze s inostranstvom.\nOvaj policentrizam je blokirao integralne mehanizme privrede i društva i jačao nacionalnu državnost republika. Federacija je sve više bila nesposobna oko bilo koje odluke, za mobilisanje masa nedostajala je još samo psihološka dimenzija nacionalizma.\nDa bi se dogodio miran raspad Jugoslavije, nedostala je politička integracija novonastalih manjina, a to je opet za preduslov imalo svojevsrsnu građansku svest u novim nacionalnim državama. Umesto toga, novi lideri su istakli koncept kulturne nacije – Milošević, da bi se održao na vlasti, Tuđman kako bi došao na vlast. Srbi su od državotvornog naroda u Hrvatskoj i BiH, u Hrvatskoj degradirani u status manjine, a kasnije i proterani.\nOva dinamika nije BiH, „Jugoslaviji u malom”, ostavila nikakve šanse za opstanak. Na svim dosadašnjim izborima narodi BiH glasali su za podelu duž etničkih granica. Brutalna realna politika u tome vidi i neku privlačnost, nekadašnji sukob na život i smrt svodi se na groznicu niskog intenziteta.\nDa li je to uvreda moralnog osećanja? Moralni odgovor, sam po sebi, nije dovoljan. Pravo je pitanje čiji je to uzak i goli interes, a da nema veze s kategorijom morala – izgradnja multietničke BiH? Posle svega…\n(Dnevne.rs /Izvor: Politika)\nČlanak se nalazi u kategoriji: POGLEDI Oznake: Bošnjaci, Jugoslavija, Lazanski, muslimani, Nacionalizam, Republika Srpska, Rusija, Srbija, Zapad\nOBRATITE PAŽNJU: Ako sanjate voljene preminule osobe, medijum otkriva zašto ne smete to da ignorišete! (VIDEO)\tTUGA DO NEBA: Anita I Mišo Kovač su imali DIVAN ŽIVOT! Smrt sina ih je potpuno UNIŠTILA i PRESUDILA porodici (FOTO)\tDRUGA VERZIJA: Ovo je Simonova priča o sukobu sa Milicom! (INFO)\tPokažite kako stiskate pesnicu – A MI ĆEMO REĆI SVE O VAMA\t<?
\t<?
\t© Copyright 2015 Dnevne.rs\nLajkujte stranicu DNEVNE.rs


Simović: Crnogorska poljoprivreda ide u dobrom smjeru - CdM\nSimović: Crnogorska poljoprivreda ide u dobrom smjeru\nRazvoj sjevera predstavlja prioritet kome Vlada posvećuje posebnu pažnju, ne retorički, nego suštinski i veoma odgovorno, jer je sjever naša velika šansa, izazov i obaveza. I to radimo kroz konkretne projekte. Najznačajniji infrastrukturni projekti koji se realizuju u Crnoj Gori doprinijeće upravo razvoju sjevera, oživljavanju privrede, turizma i poljoprivrede, otvaranju novih radnih mjesta u unapređenju ukupnog kvaliteta života, poručio je potpredsjednik Vlade i ministar poljoprivrede i ruralnog razvoja Milutin Simović.\nOn je gostujući danas na Radiju Crne Gore, u emisiji „Nedjeljom o selu i poljoprivredi“ govorio na temu Agrobudžeta za ovu godinu i uopšte pravcima razvoja crnogorske poljoprivrede. U kontekstu podrške razvoju sjevera, posebno je istakao da su u Agrobudžetu samo za ruralni razvoj kreirane 24 mjere, u iznosu od 32,7 miliona eura.\n„To znači da u ovoj godini imamo rast sredstava za podršku ruralnom razvoju od preko 9 miliona eura ili oko 40 odsto”, kazao je Simović podsjećajući da je i u prošloj godini dominantan broj projekata i sredstava podrške realizovan upravo na sjeveru.\nPrema riječima Simovića, značajno su povećani iznosi sredstava za realizaciju mjera za poboljšanje kvaliteta života na selu.\n„Za oko milion eura su povećana sredstva za izgradnju infrastrukture i za tu namjenu će biti usmjereno 2.260.000 eura“, kazao je Simović, dodajući da Vlada ulaže i značajna sredstva u realizaciju projekata poboljšanja ostale infrastrukture potrebne ruralnim područjima, kao što su obrazovne i druge potrebe staovništva.\nNajavio je i da u Bijelom Polju počinje izgradnja i opremanje Kuće poljoprivrede za sjever Crne Gore, u kojoj će biti objedinjene sve stručne i savjetodavne službe i koja će postati prepoznatljiva adresa svih proizvođača na sjeveru.\nGovoreći o ukupnoj podršci crnogorskoj poljoprivredi, koja Agrobudžetom obuhvata tri oblasti: poljoprivreda (u okviru koje je ruralni razvoj), ribarstvo i operativni programi, Simović je istakao zadovoljstvo što je Agrobudžet ove godine veći za 31 odsto i iznosi 52,4 miliona eura. On je ponovio ocjenu da je Agrobudžet i evropski i domaćinski, jer predstavlja izraz obezbjeđene podrške od strane EU, kao podrške ukupnom napretku Crne Gore na njenom evropskom putu, izraz agrarne politike Crne Gore, u finansijskom i sadržajnom smislu, uz povećanje sredstava iz nacionalnog budžeta kao domaćinskog i odgovornog odnosa Vlade prema vrijednim domaćinima i preduzetnicima i jačanju domaćih institucija.\nI ja sam nestrpljiv u vezi sa IPARD projektima, ali procedure moramo ispoštovati\nSimović je istakao da će ovu godinu posebno obilježiti realizacija velikog IPARD-a, što će obezbijediti veliki investicioni zamah u našoj poljoprivredi i u sektoru primarne proizvodnje i prerade, s obzirom na pristigle zahtjeve za podršku projekata, u ukupnom iznosu investicija od 55 miliona eura, i bespovratnu podršku od 27 miliona.\n„Ubrzo ćemo predstaviti ugovorene projekte za preradu. Ubrzavamo proces terenske kontrole aplikacija za primarnu proizvodnju. Znam za nestrpljenje i sam sam vrlo nestrpljiv i dnevno upozoravam, podstičem i opominjem. Objašnjavam da se mora razumjeti šta znače agro – rokovi, da je u poljoprivredi i jedan dan veliki, nekad i presudan, a kamoli nedjelje ili mjeseci. S druge strane imamo procedure EU koje se moraju ispoštovati. Mislim da se može i moraće se brže uz poštovanje procedura“, ocijenio je Simović, izražavajući očekivanje da do kraja februara ili početkom marta počne ugovaranje projekata za primarnu proizvodnju.\n„Cilj nam je da u ovoj godini objavimo nove pozive i za primarnu proizvodnju i za preradu, kao i da akreditujemo novu mjeru diverzifikacija u ruralnim predjelima“.\nZajedno sa domaćinima i preduzetnicima do novih iskoraka\nSimović je kazao da, na bazi obezbijeđene izdašne podrške i mogućnosti kroz brojne mjere i projekte očekuje nove iskorake u poljoprivredi u svim sektorima.\n„Na bazi rada domaćina, inicijativa sve većeg broja preduzetnika, uključujući i mnoge koji su se se dokazali i u drugim sektorima, a sada su vrlo ozbiljno i posvećeno ušli u sektor poljoprivrede, a koji već realizuju vrijedne investicije, očekujem da ćemo zajedno ostvariti nove iskorake“, naveo je Simović.\nOn je podsjetio da se dosta toga postiglo prethodnih godina, da širom Crne Gore imamo brojne unapređenje i nove prerađivačke pogone, sa ispunjenim standardima, sa EU izvoznim brojevima.\n„Danas možemo ocijeniti da se crnogorska poljoprivreda kreće u dobrom pravcu, ali da dosta toga treba još uraditi i unaprijediti. Ali sada možemo kazati da će taj proces biti brži, efikasniji i vidljiviji. Sada imamo sve izdašniju državnu podršku, na raspolaganju sve izdašnije EU fondove, nove institucije i službe, nove laboratorije, vrijedne domaćine koji na poljoprivredu sve više gledaju kao na priliku za uspješan biznis, mlade farmere, prevaziđenu svijest podozrenja u odnosu na poljoprivredu kao nešto što je manje vrijedno i manje važno.\nNastavićemo zajedno i partnerski da radimo kako bi postigli još bolje rezulate i u sektoru primarne proizvodnje i prerade. Vrijedni, posvećeni i domaćinski rad su uslovi za napredak u bilo kojoj oblasti, a poljoprivrednici veoma dobro to znaju. Sve ostalo ćemo postići zajedno. I osvajanje novih tehnologija i standarda i unapređenje konkurentnosti i tržišnu utakmicu. Ministarstvo će, kao i do sada, pružati svu potrebnu i stručnu i finansijsku podršku“, poručio je potpredsjednik Simović, naglašavajući pristup zajedništva i iskrenog partnerstva, kao jedinog uspješnog modela za dalje iskorake, uz jednaku ulogu stručne naučne zajednice, svih institucija, civilnog sektora, uz podršku evropskih i drugih međunarodnih partnera.\nUvoz hrane posmatrati kroz rastuću turističku potrošnju\nNa konstataciju urednika emisije da se i pored evidentnog povećanja proizvodnje i jačanja konkuretnosti domaće proizvodnje i dalje prilično uvozi hrane, potpredsjednik Simović je kazao da je to tačno.\n„I jedno i drugo. Proizvodnja raste, ali raste i uvoz. Činjenica je da se sve veći dio naše proizvodnje plasira kroz turizam i to je ili nevidljivi izvoz, koji se ne prikazuje u podacima o trgovinskoj razmjeni, iako je to najbolji i najvredniji izvoz. Činjenica je i se od ukupnog godišnjeg uvoza 23 odsto uveze tokom jula i avgusta – u špicu ljetnje sezone, a raste broj turista. U 2017. Imali smo dva miliona turista, što je više za 500 hiljada u odnosu na 2013. Činjenica je i da uvozimo i značajan broj proizvoda koji se ne mogu proizvesti u Crnoj Gori. Ali činjenica je da uvozimo i mnogo toga što bi mogli proizvesti. I tu je naš ključni cilj, naša mogućnost i naša obaveza. Da podignemo obim proizvodnje, da povećamo konkurentnost – i cijena i kvaliteta, da imamo kontinuitet u snabdijevanju. I tu su usmjereni naši napori. Svjedočimo da ti napori daju rezultate, da imamo nove pogone u svim sektorima, osvojene nove standarde, nove proizvode, nove marketinške iskorake. Nastavićemo u tom pravcu. Na tom putu, veoma je važna potreba jačanja svijesti da kupujemo domaće proizvode: kao izraz vrednovanja njihovog kvaliteta, njihove bezbjednosti, njihove svježine, ali i kao izraz da time jačamo našu ekonomiju i jačamo naše fondove za razvoj našeg zdravstva prosvjete, kulture, sporta i socijalne brige“.\nObezbijedili sredstva za mjesta prvog iskrcaja i ribarske luke\nGovoreći o sektoru ribarstva, čije potrebe za razvojem su tokom prethodnih godina bile pod posebnom pažnjom Ministarstva, kroz sve veću i sadržajniju podršku, Simović je kazao da je u 2019. ta podrška 50 odsto veća. Pored podrške za investicije u cilju modernizacije ribarskih plovila, unapređenja marikulture, kao i podrške razvoju slatkovodnog ribarstva i akvakulture, poseban impuls razvoju ovog sektora i usaglašavanja sa pravilima Zajedničke EU ribarske politike, daće realizacija MIDAS II projekta kroz koji će naglasak biti stavljen na unapređenje kopnene infrastrukture bitne za naše ribare: nabavka i instalisanje opreme za mjesta prvog iskrcaja, kao i izgradnja ribarskih luka. Za ovu namjenu je planirano oko milion eura.\nNavodeći jučerašnji slučaj uništenja jedne ribarske barke usljed nevremena i negodovanja pojedinih ribara, Simović je izrazio uvjerenje da ribari shvatiti da najave realizacije projekata o kojima se decenijama nije brinulo, nijesu retorika, nego skora realnost. On je istakao da tu postoje i određeni problemi vezani za nerazumijevanje u mnogim primorskim gradovima gdje se ribarske luke doživljavaju kao nešto što je loše, što remeti ambijent.\n„Naprotiv, mislim da je postojanje ribarske luke sa marinama moguć, poželjan i oplemenjujući za naše primorske gradove. Tu imamo i problema na nekim adresama, ali želim da kažem da ako je u Baru, Meljinama ili drugim mjestima definisano planskom dokumentacijom da jedan dio gata bude opremljen za potrebe ribara, onda tu nema pogodbe”, poručio je Simović, pozivajući ribare na zajedništvo i povjerenje po tom pitanju.\nTagsbudžet Milutin Simović poljoprivreda Sjever\nAli tebi nece biti dobro\nAlbanska poljoprivreda je isla u dobrom smjeru dok ne dodje Rama, dako i nasa krene, ko je lud krtolu da sadi 😈😁\nIvanović iz Pod\nAha koja faca.klasicni dps kirbi promoter.simovicu da nemas kakvo resenje kako grinje da pobijem po kuci.\nIde dobro u grad… ima zene ima sve\nDobar jeeeee . . . . Kad mora bit tu dje je . . . .\nVojvodo od Krtole, dokle god ne budete forsirali nase proizvode, i budete uvozili bespotrebno sa strane nece ic dobro kao sto ni do sad nije.\nSvaka cast. Uzlazna putanja. Samo da nije ove afere i konrarevolucionarnih elemenata u DPS da nam ne kaljaju imidz.


Hotel Zoo Kreuzberg, hotel Немачка. Ograničeno trajanje ponude!\nHotel Zoo - Opis\nkolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Kurfürstendamm Strasse 25 Berlin 10719, a pozicija mu je zapad za grad Kreuzberg. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.Stil hotela Hotel Zoo je Luksuzan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n.a..\nHotel Zoo tip(ovi):\nNa 10 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Lietzenburger Str. 79-81 Berlin 10719, a pozicija mu je zapad za grad Kreuzberg. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje gra\nHotel ima 12 soba/e/u, i to od soba tipa Single do soba tipa Apartment. Cene najjeftinijih soba u hotelu Hotel Pension Bella kreću se od 3 211 dinar - Srbija . Na 11 minuta kolima udaljenosti od centr\nNalazi se u ulici Uhlandstreet 162., pozicija mu je zapad za grad Berlin, a od centra je udaljen samo 11 minuta kolima.U hotelu Hotel Seifert Berlin pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel kat\nPozicija ovog hotela je zapad za grad Berlin, a nalazi se u ulici Meinekestr. 18-19, na samo 11 minuta kolima od centra grada.U hotelu Berlin Mark Hotel pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel\nNa 11 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici Fasanenstraße 69 sa pozicijom zapad za grad Berlin, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nekoliko da\nStil hotela Jetpak Flashpacker je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n.a.. Pozicija ovog hotela je zapad za grad Berlin, a nalazi se u ulici Pariserstraße 58, na samo 11 minuta kolima o\nNalazi se u ulici Lietzenburger Str. 76, pozicija mu je zapad za grad Berlin, a od centra je udaljen samo 11 minuta kolima.Stil ovog hotela kategorije dve zvezdice je Luksuzan za grad Berlin. U njemu 291 m -\nStil hotela Hotel-Pension Gitte je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Sobe za nepušače, Televizija. Na 12 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici Pfalzburger Stra�e 87 s\nStil hotela Hotel Residenz Berlin je Luksuzan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Restoran, Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Novine, Sobe za nepušače, Poslovni centar, Perionica, Po


KURIR OTKRIVA: Tender za bus-plus namešten, a Đilas ćuti\n11:27h POZNATI SE OPRAŠTAJU OD NOVICE ZDRAVKOVIĆA Pevačice Mina Kostić i Zlata neutešne: Voleo je muziku kao i njegov legendarni brat\nKURIR OTKRIVA:Tender za bus-plus namešten, a Đilas ćuti\n26.01.2013. 22:22h 00:00h\nGrad na čelu s Draganom Đilasom nije ispoštovao Zakon o javnim nabavkama prilikom uvođenja unosnog sistema. Posao dodeljen firmi „Apeks solušn tehnolodži“ posle polujavnog konkursa čiji su uslovi iz takmičenja izbacili 50 firmi koje su otkupile konkursnu dokumentaciju\nBEOGRAD - Mutno!\nPrilikom uvođenja sistema „bus-plus“ u javni gradski prevoz, Grad Beograd nije ispoštovao Zakon o javnim nabavkama, pokazuju istraživanja CINS.Kada je raspisan tender, pravila Grada ograničila su konkurenciju, što je rezultiralo time da se prihvati ponuda konzorcijuma koji je jedini ispunjavao nove uslove, a predvodila ga je firma „Apeks solušn tehnolodži“. Pri tome, čak 51 kompanija otkupila je konkursnu dokumentaciju, a nova procedura raspisivanja konkursa i propisana pravila skoro sve njih izbacila su iz igre.Nigde konkursaDirekcija za javni prevoz ovaj konkurs nazvala je međunarodnim, a stotine formulara koje je trebalo da popune učesnici konkursa bili su na srpskom jeziku, ispisani ćirilicom, iako Zakon o javnim nabavkama nalaže da se za poslove čija je vrednost veća od 150 miliona dinara, kao što je sistem „bus-plus“, mora prevesti na engleski jezik.Pored toga, iako se konkursi ovakvog obima objavljuju u domaćim i u svetskim medijima, konkurs za posao naplate karata u javnom prevozu objavljen je u nekoliko domaćih medija i na veb-sajtu Gradske uprave.CINS je otkrio da je najmanje pet inostranih kompanija tražilo produženje roka kako bi imale vremena da dokumentaciju prevedu sa srpskog, naprave ponudu, zatim je ponovo prevedu na srpski i na ćirilici dostave Gradu. Ipak, Direkcija je sve zahteve odbila.Od 51 kompanije koja je otkupila dokumentaciju, tri su poslale ponudu, a samo je jedna sadržala neophodnu dokumentaciju. U pitanju je konzorcijum tri firme - „Kentkart“, grupe sa sedištem u Istanbulu, „Lanus“ iz Beograda i „Apeks solušn tehnolodži“, takođe iz Beograda, firme koja je na konkursu bila predstavnik ovog konzorcijuma. On je u većinskom vlasništvu „Lanusa“, koji poseduje 90 odsto kompanije, a ostatak „Apeks solušn tehnolodžija“ u vlasništvu je jedne od firmi iz grupe „Kentkart“.Bez zakonaU trenutku raspisivanja konkursa, Srbija nije imala Zakon o javno-privatnom partnerstvu i koncesijama - usvojen je, naime, godinu dana nakon što je Grad potpisao ugovor s konzorcijumom. Iako je u tom trenutku Grad mogao da se odluči da konkurs sprovede u skladu s odredbama Zakona o javnim nabavkama, postupak je sproveo na osnovu Odluke o javnom linijskom prevozu putnika, koju je 2009. usvojio sam Grad.Rade Đurić iz organizacije Transparentnost Srbija za CINS navodi da konkurs nije bio u potpunosti regularan.- Problem je što Odluci o javnom linijskom prevozu nedostaju elementi neophodni za sprovođenje ovog postupka, ona ne sadrži uslove uređenja konkursa - kaže Đurić.Do zaključenja broja Kurir nije dobio odgovore na pitanja koja je poslao Gradu, Direkciji za javni prevoz i konzorcijumu tri firme.\nPosao firmi s jednim zaposlenim\nU trenutku kada je Grad potpisao ugovor s konzorcijumom, u septembru 2010. godine firma „Apeks solušn tehnolodži“ imala je samo jednog zaposlenog i kapital od svega 500 evra. Posao je zaključen na period od deset godina, nakon čega sistem „bus-plus“ postaje vlasništvo Grada, a posle četiri godine, Grad dobija pravo da otkupi sistem po ceni od 5,6 miliona evra.U međuvremenu, prenosi CINS, konzorcijum je kao dobavljača uključio i firmu koja mu je na konkursu bila konkurent - „Novatronik“ iz Novog Sada, koja je na konkurs umesto ponude poslala propagandni materijal firme.Za opremu 12 miliona evra!\nIz konkursne dokumentacije za uvođenje sistema „bus-plus“ ne vidi se koliko je konzorcijum planirao da uloži u uspostavljanje celog sistema, ali se u ovoj dokumentaciji navodi da su troškovi samo za opremu nešto viši od 12 miliona evra bez PDV. Iako sve troškove uvođenja sistema snosi konzorcijum, zauzvrat je, pored prava da od GSP preuzme posao naplate karata, dobilo i 8,53 odsto ukupnih prihoda od ovog posla.\nbus pluskonkursnameštaljkaDragan Đilaskorupcija\nPOZNATI SE OPRAŠTAJU OD NOVICE ZDRAVKOVIĆA Pevačice Mina Kostić i Zlata neutešne: Voleo je muziku kao i njegov legendarni brat


"U fudbalu su NAJSEBIČNIJI, samo oni 'moraju' da nastave sezonu!" | Fudbal\n"U fudbalu su NAJSEBIČNIJI, samo oni 'moraju' da nastave sezonu!" | Mondo Portal\n24. januar, 02:01\n"U fudbalu su NAJSEBIČNIJI, samo oni 'moraju' da nastave sezonu!" 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n19.04.2020. / 16:25 16:36\n"U fudbalu su NAJSEBIČNIJI, samo oni 'moraju' da nastave sezonu!"\nAutor Mladen Šolak 19.04.2020. / 16:25 16:36\nOštra poruka iz Italije, od prvog čoveka tamošnjeg sporta.\nItalija je pretrpela najjači udarac virusa korona među svim evropskim zemljama, a do nedelje 19. aprila u toj zemlji je od kovida 19 umrlo zvanično 23.227 osoba.\nU takvoj situaciji, tamošnje košarkaško prvenstvo je otkazano i nije proglašen šampion, a i u drugim sportovima nisu razmišljali o nastavku.\nMeđutim, u fudbalu stvari stoje drugačije.\nZvezdaši ovo rado premotavaju! (VIDEO)\nVeć smo dobro shvatili da najjače lige kontinenta zbog obaveza prema vlasnicima TV prava i drugim sponzorima uopšte ne razmatraju mogućnost da otkažu dalje takmičenje.\nTako smo ovog vikenda saznali i na koji način UEFA planira da u avgustu organizuje završnice Lige šampiona i Lige Evrope, po cenu da time potpuno poremeti i ovu već 'rasturenu' sezonu, ali sledeću, koja mora da bude završena u maju zbog Evropskog prvenstva.\nU takvoj situaciji, predsednik Olimpijskog komiteta Italije Đovani Malađo glasno je zapitao - zašto se fudbal razlikuje od ostalih sportova?\n"Fudbal uopšte ne razmatra opcije koje razmatraju u drugim sportovima. Prvi ću naglasiti da fudbal ima određenu specifičnost i da ima pravo, čak i obavezu da nalazi razna rešenja da privede kraju sezonu. Ali, oni nikad nisu ni razmotrili mogućnost nekog drugog scenarija", rekao je on za list "Sekolo XIX".\n"Na primer, jedan od najvećih odbojkaških klubova rekao je da je spreman da pusti svoju najveću zvezdu, jer više ne mogu da priušte njegovu platu. Umesto da se usredsrede na ligu ili kup takmičenja, fudbalski klubovi razmišljaju samo o tome kako da obezbede svoju budućnost", dodao je Malađo i zaključio:\n"Najveći problem pandemije nije ono što se događa danas, već šta će biti sutra".\nRoditeljima kazna od 500 EVRA dok su se s detetom vraćali iz BOLNICE\nitalija italija italijani koronavirus


U Podgorici nema zvanične potvrde zabrane ulaska srpskih intelektualaca u Crnu Goru – NovostiDana.rs\nCrnogorska policija, ni najviši predstavnici vlasti nisu se još oglasili, niti je moguće dobiti zvaničnu potvrdu napisa da je ulazak u Crnu Goru zabranjen srpskim intelektualcima, među kojima i književniku Matiji Bećkoviću.\nMediji u Podgorici prenose izjavu predsednika Srbije Aleksandra Vučića da je ministrar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović u razgovoru s crnogorskim kolegama dobio potvrdu da je ulazak u Crnu Goru zabranjen Bećkoviću, istoričarima Čedomiru Antiću i Aleksandru Rakoviću, i političaru i pravniku Dejanu Miroviću.\nPotpredsednik Skupštine Crne Gore Branimir Gvozdenović je danas tokom sednice Skupštine rekao da je na zahtev Demokratskog fronta odlučeno da zaseda Kolegijum i da udu pozvani predstavnici MUP-a da bi dali informacije o tome. DF je oštro kritikovao odluku o zabrani ulaska te grupe lica u Crnu Goru.\nKnjiževnik Matija Bećković saopštio je da nije dobio rešenje o zabrani ulaska u Crnu Goru i agenciji MINA je kazao da je iz medija čuo za zabranu.\n„Ako je to istina, ne znam da li se odnosi na mene živog ili mrtvog, pošto sam nameravao, kad umrem, da živim u Crnoj Gori“, rekao je Bećković.


U Irskoj 9.000 djece preminulo u bivšim domovima samohranih majki\n12/01/2021 | 21:08 ⇒ 22:41 | Autor: Agencije\nKomisija u Irskoj koja istražuje skandal u bivšim domovima samohranih majki saopštila je danas da je 9.000 djece preminulo u tim ustanovama koje su decenijama vodile katoličke časne sestre.\nU Irskoj 9.000 djece umrlo u bivšim domovima samohranih majkiFoto: REUTERS\nPremijer Majkl Martin izjavio je da će uputiti "javno izvinjenje" irske države o toj aferi u kojoj je zabrinjavajući nivo smrtnosti u tim ustanovama koje su bile otvorene do 1998.\nTi domovi, koje su držale časne sestre, primale su djevojke i mlade žene koje su porodice odbacile. Te ustanove su smatrane nelegitimnim, a često se dešavalo da majke budu odvojene od djece koje su predata na usvajanje.\nU izvještaju komisije opisuje se "mračno i sramotno poglavlje irske novije istorije", rekao je premijer i dodao da je decenijama u Irskoj vladala kultura mizoginije.\nMartin je izdvojio "ozbiljnu i sistematsku diskriminaciju prema ženama, posebno onim koje su imale vanbračnu djecu".\nNADBISKUP MARTIN SE IZVINIO ŽRTVAMA\nPoglavar Irske katoličke crkve nadbiskup Imon Martin uputio je izvinjenje onima koji su preživjeli teške uslove u domovima za samohrane majke u Irskoj, koje su vodile katoličke časne sestre, gdje je u posljednjih nekoliko decenija preminulo oko 9.000 djece.\nIzvinjenje je upućeno nakon objavljivanja izvještaja irske komisije koja je u posljednjih šest godina istraživala ovaj skandal.\nMartin je pohvalio preživjele jer su "na svjetlost dana iznijeli mračno poglavlje u životu Crkve i društva".\nOn je rekao da prihvata da je Crkva očigledno bila dio te kulture u kojoj su ljudi često stigmatizovani, osuđivani i odbacivani.\n- Zbog dugogodišnjeg povređivanja i tuge koja je bila ishod toga, bez rezerve se izvinjavam svima koji su to preživjeli i svima na koje je lično uticalo otkrivanje istine - istakao je Martin u saopštenju povodom izvještaja o strašnim događajima u periodu od 1922. do 1998. godine.


Ministri o zajedničkoj akciji prema Tripoliju - Klix.ba\nSastanak članica G8\nMinistri o zajedničkoj akciji prema Tripoliju\n13.3.2011. u 18:02\nZemlje članice grupe osam razvijenih zemalja /G8/ pokušaće da dogovore zajedničku akciju u vezi sa situacijom u Libiji na sastanku ministara spoljnih poslova u ponedeljak i utorak u Parizu.\nDiplomate kažu da će G8 razmotriti i napore Francuske i Britanije u cilju usvajanja rezolucije Savjeta bezbjednosti UN o uvođenju zone zabrane leta iznad Libije.\nAmerički državni sekretar Hilari Klinton i ruski šef diplomatije Sergej Lavrov pridružiće se kolegama iz Britanije, Kanade, Francuske, Njemačke, Italije i Japana. Sve stalne članice Savjeta bezbjednosti, izuzev Kine, učestvovaće na sastanku.\nBritanija i Francuska pripremile su nacrt rezolucije za Savjet bezbjednosti kojim se formira zona zabranjenog leta iznad Libije, a koju su podržale sve članice Arapske lige kao ključan potez za odnose sa regionom.\nFrancuski ministar spoljnih poslova Alen Žipe rekao je danas da će Francuska "ubrzati napore u tom smislu" zajedno sa EU, Arapskom ligom, Savjetom bezbjednosti UN i Libijskim prelaznim tranzicionim savjetom.\n"O situaciji u Libiji razgovaraće se na sastanku G8", rekao je Žipe.\nRusija i Kina oklijevaju da podrže zonu zabrane leta, dok su SAD, Njemačka i Italija oprezne po pitanju intervencije, za koju Vašington i EU kažu da se može dogoditi samo uz mandat UN.\nLavrov je rekao da će odgovor Moskve na formiranje zone zabrane leta iznad Libije zavisiti od načina rada sistema i humanitarne situacije.\nZabrinut zbog antiameričkih osjećaja među Arapima nakon invazije na Irak i Avganistan, američki predsjednik Barak Obama rekao je da čeka regionalnu podršku za zonu zabranjenog leta.\nAmerički sekretar odbrane Robert Gejts rekao je juče da nije sasvim sigurno da bi to bio mudar potez.\nU zoni zabranjenog leta, američki i avioni NATO prizemljivali bi Gadafijeve avione kako bi zaštitili civile i opoziciju. Eksperti kažu da su za ovu zamisao potrebne stotine aviona koji će kontrolisati nebo iznad Libije.\nNeimenovane diplomate rekle su Frans presu da će ministri G8 takođe razgovarati o razornom zemljotresu i cunamiju u Japanu uz učešće japanskog šefa diplomatije Takeakija Macumota.\nGrupa će razmotriti i krize u Somaliji, Obali Slonovače, Sudanu i Bliskom istoku, kao i globalnu trgovinu drogom.\nSarkozi će se sustra sastati sa ministrima prije radnog ručka čiji će domaćin biti Žipe, a uoči sutrašnjeg zajedničkog sastanka i konferencije za novinare.\nŠteta od zemljotresa do 34,6 milijardi dolara\n13.03.2011. u 17:48


U skladu sa Zakonom o državnim službenicima i namještenicima (Sl.list Crne Gore, br. 02/18, 34/19 I 08/21) i Uredbom o kriterijumima i bližem načinu sprovođenja provjere znanja, sposobnosti, kompetencija i vještina za rad u državnim organima (Sl.list Crne Gore, br. 50/18), Uprava za kadrove najmanje jednom godišnje objavljuje Javni poziv za izbor stručnih lica i istaknutih stručnjaka u odgovorajućoj oblasti rada, radi sačinjavanja liste stručnih lica, odnosno istaknutih stručnjaka.\nStručna lica u odgovarajućoj oblasti rada učestvovaće u radu komisije za provjeru znanja, sposobnosti, kompetencija i vještina za kandidate koji ispunjavaju uslove internog, odnosno javnog oglasa, a u komisiji za provjeru kompetencija, znanja i sposobnosti za kandidate koji ispunjavaju uslove javnog konkursa za radna mjesta starješine organe uprave i visoki rukovodni kadar, učestvovaće istaknuti stručnjak u odgovarajućoj oblasti rada.\nJavnim pozivom traže se stručna lica i istaknuti stručnjaci za različite oblasti rada: svojinsko-pravni odnosi, državna imovina, premjer i katastar nepokretnosti, eksproprijacija zemljišta, založna prava na imovini, povraćaj i obeštećenje po osnovu oduzetih prava; finansije - javni prihodi (carine, porezi, doprinosi, takse, naknade i dr.); rad, zapošljavanje i socijalna politika; unutrašnji poslovi i poslovi uprave policije; državna uprava, lokalna samouprava, e-uprava, upravni nadzor; službenički sistem; kultura i mediji; prosvjeta, nauka i sport; pomorstvo, saobraćaj i telekomunikacije; poljoprivreda, ruralni razvoj, šumarstvo i vodoprivreda; uređenje prostora, održivi razvoj i turiza; slobodan pristup informacijama, javne nabavke i zaštita podataka o ličnosti; zaštita konkurencije i zaštita potrošača; inspekcijski nadzor; pravosuđe i sistem zdravstvene zaštite i sistem zdravstvenog osiguranja\nImajući u vidu da za neke specifične oblasti rada ne postoji dovoljan broj stručnih lica i istaknutih stručnjaka, posebno se pozivaju stručna lica i istaknuti stručnjaci u sledećim oblastima rada:\n· Međunarodni odnosi i EU integracije\nPrijava se vrši elektronski, putem portala e-Uprave, od 19. jula do 19. avgusta 2021. godine.


U opasnosti od zaborava su i makedonski, crnogorski, egipatski i drugi jezici koji pripadaju manjinama u Srbiji, kao i bunjevački govor koji još uvek nije standardizovan kao jezik. Od oko 7.000 jezika, koliko ih ima u svetu, polovini preti izumiranje. U Srbiji je ugroženo šest jezika: vlaški, banatski bugarski, sefardski, romski, šopski i rusinski.\nO ovoj temi je bilo reči na međunarodnom dvodnevnom seminaru: “Jezici kojima preti opasnost od nestajanja i digitalizacija edukativnog materijala za obrazovanje nacionalnih manjina.”\nPredstavnik Evropskog bunjevačkog centra iz Holandije, dr Dragan Konstadinović objašnjava da u Srbiji postoje manjine koje nemaju matičnu zemlju poput Rusina, Roma i Bunjevaca i da se nalaze na listi ugroženih jezika.\n„Trend je u svim zemljama u Evropi da se manjinama omogući da svoj jezik koriste i revitalizuju, a naročito za manjine koje broje manje od 10.000 ljudi. Svakodnevno takvi jezici nestaju. Jedan od razloga je kolonizacija, gde su narodi u Africi bili primorani da uče na primer engleski jezik. Dobar primer očuvanja manjinskog jezika je škotski i velški. Cilj nam je da se ubuduće povežemo i realizujemo projekte kako bi zajednički radili na očuvanju jezika manjina, ali i digitalizaciji materijala za obrazovanje. Lepo je štampati knjige, ali neophodno je sve te materijale stavljati na internet “, objašnjava Dragan Konstantinović.\nPredsednik Bunjevačke Matice, Ivan Sedlak kaže da žele da se kroz projekte povežu sa drugim narodima i apliciraju na projekte Evropske unije kako bi uspeli da sačuvaju svoj govor.\n„Jezik koji nije standardizovan nalazi se u rizičnoj grupi jezika koji nestaju. Želimo da dokažemo da je u ne tako dalekoj prošlosti bunjevački jezik bio priznat i ovo je jedan od puteva i načina da se taj status vrati. Bez priznatog jezika nema ni nacionalne zajednice, ni naroda“, zaključuje predsednik Bunjevačke matice u Subotici, Ivan Sedlak.\nSkupu pored stručnjaka prisustvovali su i predstavnici devet manjina. Predstavljeno je oko 10 radova. Organizator dvodnevnog stručnog seminara je Friske Akademija, Bunjevački evropski centar iz Holandije i Bunjevačka matica.


Novosadske cvetne pijace 29 i 30. maja – Portal NAŠE SELO\nMr Ilija Bjelić, stručnjak PSS “Zrenjanin” kaže da se na podrucju srednjeg Banata u poslednje dve nedelje uveliko presejava kukuruz i suncokret. Kako Bjelić napominje, nažalost nema sela na ovom području u kome se nije ukazala potreba za presejavanjem. Setva kukuruza je na području srednjeg Banata počela 25. marta i trajala je do kraja aprila. […]


Hitno! Posao Fizički radnik Zemun - 35 aktuelnih poslova | Oglasi za posao Jooble\nLoznica fizički radnik\nRakovica fizički radnik\nPirot fizički radnik\nKikinda fizički radnik\nKanjiža fizički radnik\nHrvatska fizički radnik\nzenski frizer Zemun\nPosao Fizički radnik Zemun\nDobićete imejl na %EMAIL% kada se novi "Fizički radnik, Zemun, od 15.000 din" poslovi pojave na sajtu Jooble\nBrza prijava pre 16 sati\nPotreban radnik-ca u hotelu na Vračaru -priprema dorucka -pomocni poslovi u kuhinji -radno vreme 4 h dnevno (od 07h-11 h) -rad na duzi vremenski period -sanitarnu knjizicu placa poslodavac javiti se na tel (***) ***-****,(***) ***-**** ili poslati cv [email on...\nAgencija za knjigovodstvo MAKI MBM\nPotrebno radno iskustvo od najmanje jedne godine Potrebno iskustvo na obradi dokumentacije / kalkulacije, izvodi, blagajna Nudimo fiksno radno vreme i redovnu platu\nRadnik za pranje plehova,tepsija i kalupa u pekarskoj proizvodnji\nZahtevi: Vredna,odgovorna osoba Uslovi rada: Rad u pekarskoj proizvodnji, osmocasovno radno vreme,rad u prvoj smeni,od 07h do 15h,jedan dan nedeljno slobodan Dužnosti: Pranje,ribanje plehova,tepsija,kalupa i kolica\nPotreban administrativni radnik sa znanjem turskog jezika\nRADNIK/CA U PROIZVODNJI ( Surcin)\nRADNIK/CA U PROIZVODNJI potreban/na ozbiljnoj firmi koja se bavi proizvodnjom toalet papira i papirnih ubrusa. OPIS POSLA Posao podrazumeva laksi fizicki rad za masinom. Postoji obuka. RADNO ISKUSTVO Radno iskustvo nije neophodno. KVALIFIKACIJE Potrebni...\nRadnik/ca na mesoreznici/delikatesu\nPartners and Orka , reklamna agencija iz oblasti ljudskih resursa za svog klijenta kompaniju Skver Market, iskazuje potražnju za radnicima na poziciji: Radnik/ca na mesoreznici/ delikatesu Mesto rada: Beograd, Zvezdara Opis posla: Rad na mesoreznici...


HIDEG-KEREK POBJEDNICI FIA ERT\nOvdje ste: HIDEG-KEREK POBJEDNICI FIA ERT\nEuropski uspjeh hrvatske posade Autokluba „Delta Sport“\nHIDEG-KEREK POBJEDNICI FIA ERT-a\nMađarski automobilisti Krisztian Hideg i Istvan Kerek koji nastupaju pod hrvatskom zastavom pobjednici su FIA Europskog rally trofeja za 2016. godinu u kategoriji ERT 2 za takozvane serijske automobile (grupa N). Na finalu sezone, Rallyu Waldviertel u Austriji članovi zagrebačkog Autokluba „Delta Sport“ u Mitsubishi Lanceru Evo IX prošli su 12 brzinskih ispita dugih 163,44 kilometara za 1:41:15,1. Drugo mjesto s 4:14,4 minute zaostatka osvojili su Nijemci Björn Satorius i Tina Anemüller (Subaru Impreza WRX Sti). Hideg i Kerek tako su ovogodišnjem naslovu ukupnih pobjednika Mitropa kupa dodali i titulu u ERT2 kategoriji.\nEuropski rally trofej od ove je sezone počeo s novim sustavom natjecanja koji omogućava natjecateljima nastupe na regionalnim natjecanjima kroz koja tri prvoplasirane posade mogu izboriti finalne sezone na kojem se odlučuje o ukupnom pobjedniku. Hideg i Kerek ERT sezonu su počeli u Sloveniji na Rallyu Velenje, uslijedili su nastupi na zagrebačkom Ina Delta rallyu, potom Rallyu Weiz u Austriji i Croatia Rallyu u Istri. Na tim su nastupima ostvarili dovoljno bodova za plasman na završnicu sezone u kojoj su izborili drugo mjesto ukupnog poretka Europskog rally trofeja i pobjedu u klasi ERT 2.\nPobjednički šampanjac ukupnih pobjednika Rallya Waldviertel, bodovanog i za Prvenstvo i Kup Austrije, ispijala je domaća posada Raimund Baumschlager-Thomas Zeltner nastupivši u Škoda Fabia R5. Među 60 posada pristiglih do cilja bili su uspješniji za 23,4 sekunde ispred austrijsko-njemačkog tandema Christian Schuberth-Mrlik i Jasmin Noli u identičnom automobilu, dok je treću posadu u Škoda Fabia R5 Čehe Jana Cernyja i Petra Cernohorskyja na pobjedničkom postolju od drugog mjesta dijelilo tek 2,8 sekunde.\nVrijedi istaknuti i da je još jedan izvrstan sudački zadatak mjerenja vremena i obrade podataka u inozemstvu, na ovom rallyu, odradila 27-člana postava sudačke ekipe „Delta Timing“ istoimenog zagrebačkog Autokluba „Delta Timing“.\nSnimci: M.Krpan, Uroš Modlic, Daut Damarija


GORUĆE TEME U JUTARNJEM PROGRAMU TV HEPI: Zoran Đorđević odgovara na najaktuelnija pitanja! | Happy BSC portal\nGORUĆE TEME U JUTARNJEM PROGRAMU TV HEPI: Zoran Đorđević odgovara na najaktuelnija pitanja!\nGosti: novinar lista "Alo" Veljko Nestorović, analitičar Vlade Radulović, spec. radiologije i kvantne medicine Vladmir Sinicki, ministar za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Zoran Đorđević.\nU nastavku emisije: prof. dr Srđa Trifković, publicist Ljiljana Bulatović, dr Nada Macura, kardiolog dr Milica Komnenić, lekar opšte prakse Snežana Repac, direktor "Bitef" teatra Miloš Latinović, muzičar Nenad Zlatanović, Misa Aleksic, Riblja Čorba, Darko Ćirić PR Bojcinskog kulturnog leta, načelnik Policijske opštine Surčin Milan Miletić.


Laž o vitaminima | Panorama | DW | 18.06.2010\nLaž o vitaminima\nNajnoviji izum prehrambene industrije - vitaminska vodica\nNijemci svake godine za vitaminske preparate potroše više od 800 milijuna eura. Svaki treći stanovnik ove zemlje poseže za šumećim tabletama, bombonima ili napicima koji obećavaju uklanjanje "vitaminskog manjka". No istraživanje već godinama pokazuju: vitaminski dodaci ne samo da ne spriječavaju bolesti i nadomještaju prirodni manjek vitamina, nego, osim što su beskorisni, čak mogu biti opasni.\nJoš uvijek najzdraviji (i najjeftiniji) izvor vitamina\nPosao stoljeća - vitaminski preparati\nStari dobri krumpir - pun vitamina C


- U specijalnom bunkeru u kamionu, kojim je upravljao Zvicer, krijumčarili su tonu i po svinjskog i preko tonu goveđeg mesa. Ispred kamiona je išao automobil koji nazivaju „čistač” i čiji zadatak je bio da kontroliše da na putu nema policijskih patrola. Ceo prevoz je kontrolisao Savić, a koliko je brižljivo pripreman svaki transport govori i podatak da su imali pratnju i iza kamiona. Grupa je planirala da meso preveze do radnji osumnjičenih Radovanovića i Botočanina i proda ga - kaže sagovornik „Blica” blizak istrazi i dodaje da se utvrđuje da li su meso prodavali i u nekim drugim radnjama širom Srbije.\nU Ministarstvu poljoprivrede nezvanično kažu je hapšenjem osumnjičenih presečen jedan od najjačih kanala krijumčarenja mesa.\n- Protiv osumnjičenih vlasnika mesarskih radnji bilo je anonimnih prijava zbog niže cene mesa, što je bio jedan od signala da meso ne nabavljaju legalno - kaže naš sagovornik iz Ministarstva poljoprivrede i dodaje da je šverc hrane, posle krijumčarenje droga, najunosniji posao.\nOva grupa nije prva koja je uhapšena zbog krijumčarenja mesa koje nema potvrde o kvalitetu i poreklu. U kamionu Marka L. (24) iz Čačka novopazarska policija je u septembru našla 2,7 tona zamrznutog svinjskog i goveđeg mesa. Prošle godine uhapšena je grupa osumnjičena da je prokrijumčarila više od 134 tone mesa poreklom iz Brazila i Kanade, koje je bez ikakve deklaracije prodavano u pojedinim mesarama u Srbiji. Od osumnjičenih je tada oduzeto 7,5 tona mesa sumnjivog kvaliteta, koje je uništeno pod nadzorom veterinarskih službi.\nSagovornik „Blica”, koji je upućen u prilike oko šverca sumnjivog mesa, kaže da se, pored svinjetine i govedine, krijumčari i piletina.\n- U poslednje vreme smanjen je šverc mesa sa Kosova i Metohije, i to zahvaljujući brojnim presecanjima krijumčarskih kanala i hapšenju osumnjičenih - kaže on.\nNaš sagovornik objašnjava da se iz SAD, Brazila i Argentine brodovima meso prevozi do albanskih luka, najčešće Drača i odatle u hladnjčama do Kosova, bez ikakve kontrole carine ili Kfora. Iz Prištine meso se distribuira na sever pokrajine, odakle se preko alternativnih pravaca krijumčari u centralni deo Srbije.\n- Ranije se meso švercovalo u kamionima. Policija je presretala kamione, pa šverceri sada pokušavaju da meso prokrijumčare u džipovima, kombijima, automobilima. Kada stigne u centralni deo Srbije, razvozi se do radnji ili prerađivača. Nažalost, to meso završava i u kioscima brze hrane blizu škola, pa ga kupuju i deca. Švercerima, međutim, ne smeta što to neprovereno meso jedu i najmlađi. Važna im je samo zarada. Na Kosovu paket bataka plate 15 evra, a u Srbiji ga prodaju za 20 evra. Kada prodaju po sto i više paketa, jasno je njihova računica - kaže naš sagovornik.


Guilty Gear | RUR eSports\n“Na krivini, u brzini, sa elanom za volanom”. Većina vas verovatno prepoznaje ove stihove iz čuvene TV serije “kamiondžije”, ali koliko vas bi moglo reći da su te iste stihove i proživeli? Ovime se može pohvaliti igrač po imenu Initial T, nesumnjivo po uzoru na poznatu animiranu seriju Initial D. Tabačine su kao žanr svakako […]\nIako je EVO sada završen, to nije kraj vesti vezanih za ovaj turnir. Kao što smo imali prilike da pišemo EVO je izrazio nameru za proširenjem te će stoga Japan takođe dobiti svoj Evolution. Ne treba praviti zabunu, EVO u Las Vegasu i EVO u Japanu su dve zasebne stvari, ali uprkos tome mnogo uzbuđenja […]\nGuilty Gear Xrd REV2: Omito bez premca na EVOu\nJuče smo imali priliku da najpre vidimo Guilty Gear Xrd finale koje nije bilo ništa lošije nego ranijih godina. U kombinaciji novih i starih imena kvalitetno finale je bilo zagarantovano. Na prvi pogled reklo bi se da su najveći favoriti bili Nage i Omito, finalisti iz 2015. odnosno 2016. To je ujedno bio i meč […]\nEvolution 2017: Izveštaj prvog dana\nZavršen je prvi dan Evolutiona, najvećeg fajterskog turnira, sa mnoštvom zanimljivih događaja tokom dana. Kao što je rasporedom predviđeno, već se završio prvi od devet glavnih turnira, tačnije King of Fighters XIV turnir, dok su Guilty Gear i Tekken svoje mečeve odigrale sve do Top 8 faze koju ćemo videti u subotu, odnosno nedelju. Igrali […]\nStreet Fighter 5 možda neće biti na EVO Japanu\nKao što smo pisali, EVO Japan će ove godine organizovati i Sai kao uvertiru u glavni događaj koji će se desiti predstojeće godine i najavijene igre za turnir su bile Tekken 7: Fated Retributions i Guilty Gear Xrd REV 2, dok se za treću igru čeka EVO u Las Vegasu. Dobili smo potvrdu, doduše, da treća igra […]\nGuilty Gear XRD Rev 2: Potvrđen datum izlaska za konzole\nVeć smo ranije spominjali da će XRD Rev 2 izaći na američko tržište tokom ove godine, ali sada smo saznali više detalja o japanskoj verziji. Naime, potvrđeno je da će PS3 i PS4 verzije igre biti dostupne za japansko tržište počevši od 25. maja. Kao što smo govorili, PS4 verzija će se moći nabaviti kao disk u radnjama […]\nIzdavač Aksys Games je najavio da će igra moći samostalno da se nabavi u digitalnom, kao i u disk formatu za PS4, ali će se moći i uzeti kao nadogradnja za Guilty Gear XRD: Revelator koji je dostupan za PS3 i PS4. Igra uključuje sav postojeći DLC sadržaj, ali i nove likove, poteze i poglavlja u priči […]\nGuilty Gear Xrd – Sign potvrđen za PS4 i PS3 (trejler)\nSledeći nastavak u Guilty Gear serijlalu Arc System Works-a pod nazivom Guilty Gear Xrd – Sign je potvrđen za PS3 i PS4 na sonijevoj Playstation konferenciji održanoj jutros u Japanu. Guilty Gear Xrd – Sign će za razliku od dosadašnjih 2D Guilty Gear naslova koristiti 3D cel-shaded grafiku. Igra će zadržati svoj prepoznatljivi 2D gameplay a 3D modeli karaktera u […]\nGuilty Gear Xrd SIGN – prvi trejler\nArc System Works je najavio novu igru u Guilty Gear serijalu. Igra će se zvati Guilty Gear Xrd SIGN i koristiće Unreal Engine. Po prvi put za ovaj serijal, igra neće imati 2D sprajtove već 3D modele. Iako ovo verovatno u prvi mah neće obradovati fanove Guilty Gear-a, savetujemo im da obrate pažnju na trejler ispod. Po prvi put […]


28/06/2019 - Ozonpress :: internet portal\n//28 juna, 2019\nVlast u Milanovcu onemogućava rad SBB\nIzjava premijerke Ane Brnabić da ne može od monopola SBB da ima Telekom provajdera apsurdna je, ističe u reakciji Junajted grupa. Kako navode, u svakom domaćinstvu gde je prisutan SBB, moguće je uvesti i Telekom. Nelegalno je nešto drugo, naime, domaćinstva koja nemaju izbor su...\nU prvom kvartalu ove godine privredna aktivnost u Srbiji snažno usporava, pa je rast bruto domaćeg proizvoda (BDP) bio 2,5 odsto, što je najniži rast od BDP svih 11 zemalja Centralne i Istočne Evrope (CIE), izjavio je danas profesor Ekonomskog fakulteta Milojko Arsić. On je, na...\nKonačna cena izgradnje deonice Koridora 11 od Obrenovca do Ljiga, čiji je završetak najavljen za 15. avgust, biće najmanje 430 miliona evra, odnosno preko sedam miliona evra po kilometru, piše Nova ekonomija. Cela deonica dužine je oko 58,5 kilometara, a visinu cene određuje...\nMešoviti vojno-civilni aerodrom za međunarodni vazdušni saobraćaj „Morava“, danas je zvanično otvoren za civilni saobraćaj. Otvaranju aerodroma prisustvovao je državni vrh Srbije, a upriličen je i nalet avioni „Orao J22“ i „MIG 29“. Na aerodrom „Morava“ danas je sleteo prv...\nNa starom mostu preko Zapadne Morava u Čačku, oko 16:00 sati dogodila se saobraćajna nezgoda u kojoj je učestvovalo nekoliko vozila. Saobraćaj je u delovima ulica Milenka Nikšića i Bata Jankovića, koji vode prema mostu, bio u prekidu oko pola sata. U čačanskoj bolnici nisu mogli...\nМанифестација “Дани културе – Србија”, Kulturtage Serbien одржана је 22. и 23. јуна 2019. године први пут у Франкфурту на Росмаркт тргу, а организовао је конзулат Србијe у Франкфурту. Током дводневног трајања манифестације, посетиоцима су се представили: Туристичка организација...\nPrva proba derbista biće u Subotici\nKK „Bačka“ iz Subotice u nedelju 30. juna u okviru trećeg trkačkog dana imaće 65. izdanje trke „Probni Derby“, 36. trku „Subotička milja“ koja se sastoji iz dva trčanja kao i dodatnih šest handikap trka. Prijavljeno je 74. grla iz 14. konjičkih...\nOsnovno javno tužilaštvo (odeljenje u Ivanjici) podiglo je optužnicu protiv direktora preduzeća „Milan Blagojević – Namenska“ iz Lučana i još dvojice osumnjičenih zbog nesreće koja se dogodila 14. jula 2017. u pogonu fabrike, rekao je za N1 advokat porodice jednog...\nЈуче је у Београду, у Галерији РТС-а отворена изложба слика чачанског сликара Богића Рисимовића Рисима под називом „Сликарство по мери човека“. Изложбу у Галерији РТС чини избор од четрдесетак слика и цртежа који следи кључне фазе у развоју Рисимо...\nУ нашу редакцију је стигло обавешетење из Градске управе за инспекцијски надзор Града Чачка да Комунална полиција има велики број пријава за непрописно паркирање возила у кругу Опште болнице. – Комунална полиција у обављању својих послова поступа ...


Borac se pojačao za nastavak lige Borac se pojačao za nastavak lige\nBorac se pojačao za nastavak lige\nObjavljeno: 5. 1. 2019 u 13:39h\nOKK Borac, jesenji šampion Prve lige Republike Srpske ulazi u drugi dio jači za iskusnog centra Dragana Tubaka.\nBanjalučani su prvi dio završili sa skorom od 10-1 , ali ih u drugom dijelu očekuje znatno teži raspored jer gostuju kod glavnih rivala Leotara i Sokoca.\nTrener Dragan Mičić je dobio iskusnog košarkaša (217 cm) koji je tokom karijere nosio dres Ukrine, Borca, FMP, Zvezde, te belgijskih timova Pepinstera, Luvena, makedonskog Fenija, bugarskog Černo Mora i na kraju Mladosti iz Mrkonjić Grada.\n“Naši rivali će se takođe pojačati, a mi smo doveli Tubaka kako bi pojačali igru u reketu. Doveli smo iskusnog košarkaša u skladu sa našim mogućnostima. Očekuje nas teži drugi dio sezone i želimo da proširimo rotaciju. Bila je još želja da dovedemo jednog plejmejkera kako bi rasteretili Srđana Lončara ali smo odustali zbog finansija” – istakao je trener Mičić.\nBorac ima problema i zbog zauzetosti dvorane “Borik”, pa ekipa mora da traži alternativu za treninge.


Odštampaj stranicu - Srpske rodoljubive pesme\nKarte, priče, zapisi, običaji... => Etno muzika => Temu započeo: Konstantin 21.02.2013. 17:58\nNaslov: Srpske rodoljubive pesme\nPoruka od: Konstantin 21.02.2013. 17:58\nTamo daleko – najpoznatija srpska rodoljubiva pesma\nU Prvom svetskom ratu na Solunskom frontu pesmu Tamo daleko pevali su srpski vojnici, ali i srpski saveznici i dobrovoljci iz mnogih zemalja. Englezi su je naslovili Far away over there, Francuzi Au loin, au loin sur Corfu, Česi i Slovaci Tam v dali.\nSrpski vojni kamp nadomak Soluna\nTamo daleko je verovatno najpoznatija srpska rodoljubiva pesma, sa najviše dubokih osećanja. Odbijajući da se preda, glavnina srpske vojske se u Prvom svetskom ratu 1915. godine – pred nadmoćnim neprijateljima, koji su sa svih strana upali u Srbiju – preko snegom i ledom prekrivenih albanskih planina povukla u Grčku. Na tom strašnom putu mnogi su umrli od rana, bolesti, gladi, hladnoće. U pesmi Tamo daleko preživeli srpski vojnici se oporavljaju na grčkom ostrvu Krfu i spremaju se za nastavak ratovanja, tuguju za Srbijom, svojim selima, svojim kućama, roditeljima, za svojim devojkama.\nPesma je ostala kao trajni emotivni trag velikog stradanja i velikog podviga srpske vojske i malog srpskog naroda. Kada su Srbi za vreme Prvog rata pesmu Tamo daleko preneli u Francusku, Englesku, Švajcarsku, dubina patnje koja izvire iz nje zahvatila je i sve ostale. Svi učesnici Solunskog fronta, na kome je srpska vojska nastavila ratovanje, prihvatili su ovu pesmu kao svoju. Postala je najčuvenija pesma srpske tragedije u Prvom velikom ratu, u kome je Srbija stekla veliki ugled značajno učestvujući u savezničkoj pobedi, ali i ostala bez polovine radno sposobnog muškog stanovništva.\nU svojim uspomenama jedan srpski vojnik je zapisao: „Mesec mart 1916. Kiše koje su stalno padale u mesecu februaru prestale su… Fizičko oporavljenje i nova ratna oprema povratili su one vojničke šale i viceve. Po logorima se orila pesma Tamo daleko, daleko od mora.“\nGrci – Krfljani i francuski vojnici na Krfu čudili su se Srbima: „Kakav je to narod! Umiru i pevaju!“ U sedam velikih logora, u koje je srpska vojska bila razmeštena na Krfu, umiralo se, ali i orilo od pesme i igrala su se kola.\nJedna Australijanka, koja je 1917. kao dobrovoljac stupila u Bolnicu žena Škotske, na Solunskom frontu, zapisujući svoje uspomene, primećuje i šta Srbi pevaju: „Tamo daleko, pesmu o selu, o devojci, o zemlji… Srbi su je neprekidno pevali. Ali morali su ponovo u borbu, s vrlo malo nade da će se vratiti u Srbiju.“ Dobra žena se u nečemu ipak prevarila: Srbi su imali odlučujuću ulogu u proboju Solunskog fronta, vratili su se i oslobodili svoju zemlju!\nTamo daleko, daleko od mora,\nTamo je selo moje, tamo je Srbija.\nTamo daleko, gde cveta limun žut,\nTamo je srpskoj vojsci jedini bio put.\nTamo daleko, gde cveta beli krin,\nTamo su živote dali zajedno otac i sin.\nTamo gde tiha putuje Morava,\nTamo mi ikona osta i moja krsna slava.\nTamo gde Timok pozdravlja Veljkov grad,\nTamo mi spališe crkvu u kojoj venčah se mlad.\nBez otadžbine, daleko na Krfu živeh ja,\nali sam ponosno klic’o: Živela Srbija!\nU nekim verzijama pesme ubačena je kao refren strofa jedne druge pesme, koja se takođe pevala na Solunskom frontu:\nO, zar je morala doć’ ta tužna nesrećna noć\nkada si, dragane moj, otiš’o u krvavi boj.\nNaslov: Odg: Srpske rodoljubive pesme\nPoruka od: Konstantin 13.03.2013. 21:24\nHriste Boze 1389


Pelion (Pilion) Grčka – plaže i turističke atrakcije – Odmor Plus\nKada pomenemo Volos, planina Pelion (Pilion) je prva destinacija koja nam padne na pamet. Najviši vrh ove planine je Stavros, visok 1.624 metra. Pilion se pruža na oko 50 kilometara i čini prirodnu granicu između okruga Magnezija i Egejskog mora.\nPošto planinarenje nije teško na ovoj planini, postala je veoma popularna među planinarima-amaterima. U Agriolefkesu, u blizini Hanije, nalazi se i skijaški centar sa mnoštvom ski staza. Ovaj deo je fantastičan i za vožnju bicikla i jahanje.\nIako je kod naših turista Pilion popularan samo za letovanje, u Pilionu gotovo da nema mrtve sezone – turisti ovde dolaze tokom cele godine na Pilion, zimi zbog skijanja, a leti zbog raznobojnog divljeg cveća koje pokriva padine ove planine, kao i zbog bujnih šuma.\nTradicionalna sela, skijaške staze, zimski i letnji sportovi, guste šume i rajske plaže – na Pilionu ćete uvek naći nešto zanimljivo.\nSa jedne strane nalazi se Pagasetički zaliv, a sa druge Egejsko more. U sredini – magija. Voda žubori, a sunčevi zraci prodiru kroz lišće jabuka, hrastova i breza. Priroda buja na ovom plodnom zemljištu. U jesen ovde možete videti gotovo nadrealne prizore u narandžastoj i crvenoj boji. Kućice na planini su kao sa razglednice, a more u svim nijansama plave. Dobro došli u veličanstveni Pilion!\nPilion, Grčka – najlepše plaže\nPlaža Agioi Saranta se nalazi oko dva kilometra od sela Horefto. Odlično je organizovana i do nje se lako stiže. Na plaži možete iznajmiti suncobran i ležaljku. Iza plaže se nalazi veliko brdo, koje baca prirodnu senku.\nPlaža Potistika je velika plaša sa finim peskom, malim kamenčićima i kristalno čistom vodom. Ova fenomenalna plaža će vas sasvim sigurno očarati.\nPlaža Horefto je velika peščana plaža (duža od 2 kilometra) sa mnogo turističkih objekata i nalazi se 55 kilometara jugoistočno od Volosa. Na putu do plaže prolazite kroz predivnu šumu, tako da vas sigurno neće mrzeti da dolazite ovamo!\nPlaža Milopotamos je bela peščana plaža, podeljena na dva dela velikim stenama i borovima. Krivudava staza vodi sa jednog dela plaže na drugi. Ovo je idealno mesto za ronjenje.\nDamukari je jedina prirodna luka na istočnoj strani Piliona i smatra se najživopisnijim mestom na Pilionu. Ovde su snimane neke scene iz filma Mamma Mia.\nŠta još možete raditi u Pilionu?\nSkijanje sa pogledom na Egejsko more? Zašto da ne? Skijaški centar Agriolefkas, na 1.470 metara nadmorske visine vas čeka. Tu je jedna staza za početnike i četiri za iskusnije skijaše, kao i udoban hotel. Tu su radnje, restorani, škola skijanja – i, naravno, fantastičan pogled na more.\nDraž prošlih vremena i moderan luksuz\nSela na Pilionu su zaista kao iz nekog prošlog doba – desetine potpuno kamenitih kuća tradicionalnog dekora (sa obaveznim kaminom) i kamenite žardinjere i saksije pune raznobojnog cveća su zaštitni znak ove planine. Sa druge strane, ako volite moderan stil i komfor, tu su hoteli sa pet zvezdica, luksuzne vile i apartmani sa bazenima. Najveća prednost je to što je sve smešteno u sred zelenila, tako da je ovde uvek prijatno vreme, čak i tokom avgustovskih žega.\nPoseta selima u Pilionu\nCangarada, Zagori, Pouri, Keramidi, Kisos, Vizica, Pinakates… To su samo neka od sela na Pilionu i svako od njih ima svoj karakterističan duh. Zadivljujuća arhitekture, pansioni sa tradicionalnim doručkom, senoviti trgovi, male crkve, kafići i taverne – osetićete se kao da ste tu čitavog života.\nMilina je prelepo priobalno selo u Pageističkom zalivu, 49 km od Volos aand 7 km od Lafkosa.\nDanas se smatra jednim od najlepših mesta za smeštaj turista na Pelionu duž Pageističkog zaliva.Posetiocima nudi moderne objekte za smeštaj.U selu Milina duž cele obale ćete videti slikovite zalive i divne peščane plaže sa izuzetno čistom vodom.\nPreko puta sela milina u blizini plaže nalazi se malo ostrvo Alatas, koje je pokriveno maslinama.\nStare crkve na Pilionu će vas sigurno oduševiti. Manastir Pamegiston Taksiarhon u Miliesu je obnovljen 1764. godine i čuven je po svojoj akustici. U krovu ovog manastira se nalazi 48 tegli okrenutih naopačke, a rezultat je zapanjujuć. U Kisosu možete posetiti Hagija Marinu, sagrađenu 1650. godine, i diviti se fantastičnim muralima koji prikazuju Apokalipsu, kao i prizore iz Starog i Novog zaveta. Ako volite crkve i manastire, Pilion je svakako pravo mesto za vas.\nIz Cangarade kreću dva predivna, uska kanjona – Fakistras i Milopotamos i završavaju se na istoimenim plažama na obali mora.\nStaze na Pilionu\nUpoznajte gustu mrežu šljunkovitih staza i puteljaka na Pilionu – Milies-Cangarada, Kisos, Muresi, Hanija-Kisos i još mnoge. Za sve planinare i ljubitelje prirode ovo je najbolji način da upoznaju tajne, istoriju i bujno zelenilo ove planine.\nPinakates, selo iz bajke\nPinakates je jedno od mesta gde je ljudska noga jedva kročila, kada izuzmemo nekoliko starosedelaca. Nalazi se na južnim padinama Piliona i izgleda kao tajna skrivena na Kentaurovoj planini. Ljudi su od 1999. godine jedva i čuli za ovo mesto, a onda je do njega izgrađen put. Veličanstvena priroda, spokojna i mirna atmosfera ovog mesta, mali trg u centru – sve ovo čini Pinakates mestom iz bajke koje će zavoleti svako ko dođe ovde.


Dečak Novak, težak 3,4 kilograma, prva je beba rođena u Kragujevcu novoj 2020. godini i treće je dete u porodici Pantović.\nTridesetogodišnja majka Milena porodila se jutros oko pet sati i odlučila da će se njena novorođena beba zvati Novak.\n- Ovi nam je treće dete, oboje se odlično se osećamo i radujemo se trenutku kada ćemo poći kući da se okupimo sa porodicom- rekla je Milena i zahvalila gradu Kragujevcu na poklon čestitci.\nU skladu sa Odlukom o proširenim i dodatnim pravima finansijske podrške porodici sa decom i merom za ostvarenje demografske i populacione politike, za prvorođenu bebu u nastupajućoj godini grad je obezbedio poklončestitku u vrednosti od 100.000 dinara.\nProšle godine u porodilištu KC Kragujevac rodilo se 2.272 beba što je za oko 100 beba više nego 2018.


Finansijski podsticaj za proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora\nVlada Republike Srbije je početkom decembra 2009. godine (Službeni glasnik Republike Srbije 99/2009 od 11.12.2009), u skladu sa Zakonom o energetici donela uredbu o merama podsticaja za proizvodnju električne energije korišćenjem obnovljivih izvora energije i kombinovanom proizvodnjom električne i toplotne energije, kojom se bliže propisuju mere podsticaja za proizvodnju električne energije korišćenjem obnovljivih izvora energije i za otkup te energije.\nTako se ovim aktom definše tzv. Feed-in tariff, balansiranje i očitavanje, preciziraju energetski objekti koji proizvode električnu energiju iz obnovljivih izvora, uređuje sadržina ugovora o otkupu električne energije po merama podsticaja, kao i naknada troškova kupcu tako proizvedene energije.\nDefinicije energetskih objekata koji proizvode energiju na ovaj način\nU uredbi se pod terminom obnovljivi izvori energije podrazumevaju izvori energije koji se nalaze u prirodi i obnavljaju se u celosti ili delimično, posebno energija vodotokova, vetra, neakumulirana sunčeva energija, biomasa, geotermalna energija, biogoriva, biogas, sintetički gas, deponijski gas, gas iz postrojenja za tretman kanalizacionih voda i otpadnih voda iz prehrambene i drvno-prerađivačke industrije koji ne sadrže opasne materije.\nHidroelektrane na postojećoj infrastrukturisu hidroelektrane koje koriste već postojeću branu kojom upravlja neko javno preduzeće i hidroelektrane izgrađene na cevovodima namenjenim dovodu sirove vode na preradu u fabrike vode.\nElektrane na biogas jesu elektrane koje koriste gas nastao iz ostataka u poljoprivredi (tečni stajnjak i izmet sa stočarskih i živinarskih farmi), iz biomase, iz ostataka biomase nastalih primarnom preradom poljoprivrednih proizvoda, a koje ne sadrže opasne materije, ostatke i delove životinja.\nElektrane na deponijski gas jesu elektrane koje koriste gas nastao na komunalnim deponijama ili gas nastao u postrojenjima za tretman komunalnih otpadnih voda.\nElektrane sa kombinovanom proizvodnjom na postojećoj infrastrukturi jesu revitalizovane stare elektrane sa kombinovanom proizvodnjom na fosilna goriva koje su pre revitalizacije bile u pogonu najmanje 25 godina i rekonstruisane stare elektrane sa kombinovanom proizvodnjom na fosilna goriva koje pre rekonstrukcije nisu bile u pogonu najmanje pet godina bez obzira na prethodno vreme provedeno u pogonu.\nElektrana, u smislu ove uredbe, jeste postrojenje za proizvodnju električne energije ili za kombinovanu proizvodnju, sa jednom ili više proizvodnih jedinica, i to:\nhidroelektrane instalisane snage do 10MW\nelektrane instalisane snage do 10 MW koje u procesu proizvodnje koriste samo biomasu ili biomasu u kombinaciji sa nekim dopunskim fosilnim gorivom, ukoliko energetska vednost korišćene biomase na godišnjem nivou čini najmanje 80% ukupne primarne energije\nelektrane koje električnu energiju proizvode koristeći obnovljive izvore energije osim biomase, ukoliko u procesu proizvodnje energetska vrednost korišćenih obnovljivih izvora energije na godišnjem nivou čini najmanje 90% ukupne primarne energije, s tim da je dopunsko gorivo neko od fosilnih goriva, biomasa ili otpad\nelektrane za kombinovanu proizvodnju instalisane snage do 10 MW koje koriste obnovljive izvore energije, fosilna goriva ili fosilna goriva u kombinaciji sa nekim obnovljivim izvorom energije\nelektrane koje koriste separisanu biorazgradljivu frakciju komunalnog otpada (u daljem tekstu: otpad) instalisane snage do 10 MW.\ndok je Povlašćeni proizvođač strana koja obavlja delatnost proizvodnje električne energije i koji je aktom nadležnog organa stekao status povlašćenog proizvođača.\nMere podsticaja – otkupne cene\nMere podsticaja, u smislu ove uredbe, obuhvataju otkupne cene prema vrsti elektrane u kojoj se proizvodi električna energija korišćenjem obnovljivih izvora energije i prema instalisanoj snazi (R) izraženoj u MW.\nVrsta elektrane i instalisana snaga određuju se aktom o sticanju statusa povlašćenog proizvođača električne energije.\nOtkupna cena električne energije iz elektrane za kombinovanu proizvodnju koja koristi prirodni gas kao gorivo, koriguje se pri svakoj promeni cene prirodnog gasa za prodaju energetskim subjektima za trgovinu na malo prirodnim gasom za potrebe tarifnih kupaca koja ne uključuje troškove korišćenja transportnog sistema za prirodni gas kod Javnog preduzeća Srbijagas Novi Sad po tarifnom stavu energent.\nKorekcija otkupne cene za elektrane sa kombinovanom proizvodnjom na prirodni gas vršiće se od prvog dana narednog meseca u odnosu na mesec u kome je došlo do promene cene prirodnog gasa za prodaju energetskim subjektima za trgovinu na malo prirodnim gasom za potrebe tarifnih kupaca koja ne uključuje troškove korišćenja transportnog sistema za prirodni gas kod Javnog preduzeća Srbijagas Novi Sad po tarifnom stavu energent.\nKo polaže pravo na korišćenje podsticajnih mera?\nPravo na mere podsticaja utvrđene ovom uredbom za električnu energiju proizvedenu u elektranama koje koriste neakumuliranu sunčevu energiju ograničava se na ukupno instalisanu snagu u tim elektranama do 5MW. Pravo na mere podsticaja, utvrđene ovom uredbom za električnu energiju proizvedenu u elektranama koje koriste vetar, ograničava se na ukupno instalisanu snagu u tim elektranama do 450MW.\nPored povlašćenih proizvođača, pravo na mere podsticaja utvrđene ovom uredbom mogu steći i povlašćeni proizvođači za električnu energiju proizvedenu u elektranama na vetar ukupno instalisane snage koja je jednaka količini od 10% kapaciteta za proizvodnju električne energije koje izgradi javno preduzeće za proizvodnju, distribuciju i trgovinu električne energije u periodu važenja ove uredbe.\nPovlašćeni proizvođač ima pravo na mere podsticaja koje važe u trenutku podnošenja zahteva za sticanje ili obnovu statusa povlašćenog proizvođača.\nKupac otkupljuje električnu energiju od povlašćenog proizvođača električne energije koji ispunjava uslove iz ove uredbe po definisanim cenama u dinarskoj protivvrednosti po srednjem kursu Narodne banke Srbije na dan ispostavljanja fakture.\nPrava i obaveze kupca i povlašćenog proizvođača, uređuju se ugovorom, koji se zaključuje u pismenoj formi, na period od 12 godina, u skladu sa Zakonom o energetici, zakonom kojim se uređuju obligacioni odnosi, Opštim uslovima za isporuku električne energije, pravilima rada distributivnog, odnosno prenosnog sistema, propisima kojima se bliže određuju uslovi za sticanje statusa povlašćenog proizvođača i kriterijumi za ocenu ispunjenosti tih uslova i ovom uredbom.\nPovlašćeni proizvođač uz zahtev za zaključenje ugovora, kupcu dostavlja rešenje o sticanju statusa povlašćenog proizvođača.Kupac je dužan da u roku od 30 dana od dana podnošenja pismenog zahteva iz stava 3. ovog člana, zaključi ugovor sa povlašćenim proizvođačem, ako su ispunjeni uslovi iz ove uredbe.\nPovlašćeni proizvođač ima pravo da raskine ugovor pre isteka roka na koji je zaključen o čemu pismeno obaveštava kupca. Ugovor se smatra raskinutim istekom tridesetog dana od dana kada kupac primi pismeno obaveštenje.\nUgovor raskinut na ovaj način od strane povlašćenog proizvođača koji električnu energiju proizvodi u elektranama, ne može biti ponovo zaključen.\nModel ugovora priprema kupac i dostavlja ga ministarstvu nadležnom za poslove energetike, radi davanja saglasnosti.\nUsluge balansiranja i očitavanja električne energije\nPovlašćeni proizvođač koji je zaključio ugovor pripada balansnoj grupi kupca i ne plaća kupcu naknadu za usluge balansiranja.\nOčitavanje električne energije kod povlašćenog proizvođača koji električnu energiju proizvodi u elektrani, svakog prvog u mesecu obavlja, bez naknade, energetski subjekt koji vrši očitavanje električne energije, zavisno od toga na čiju mrežu je elektrana priključena i najkasnije do 5. u mesecu dostavlja očitane podatke za prethodni mesec povlašćenom proizvođaču i kupcu.\nEnergetski subjekt koji vrši očitavanje električne energije obavezan je da pre zaključenja ugovora između povlašćenog proizvođača i kupca izvrši očitavanje početnog stanja brojila i to u roku od tri dana od dana dostavljanja zahteva od strane povlašćenog proizvođača ili kupca i da očitane podatke dostavi povlašćenom proizvođaču i kupcu.\nNaknada troškova za kupovinu električne energije\nKupac ima pravo na naknadu troškova za kupovinu električne energije od povlašćenih proizvođača i za balansiranje rada povlašćenih proizvođača koji koriste mere podsticaja po ovoj uredbi. Iznos troškova određuje se na osnovu energetskih veličina iskazanih u Energetskom bilansu Republike Srbije.\nNaknada troškova kupca za kupovinu električne energije od povlašćenih proizvođača u narednoj godini, određuje se kao zbir proizvoda planiranih ukupnih proizvodnji iz pojedinačnih vrsta elektrana i otkupnih cena, umanjenih za prosečnu prodajnu cenu električne energije energetskog subjekta koji obavlja delatnost trgovine električnom energijom radi snabdevanja tarifnih kupaca, određenu u skladu sa metodologijom za određivanje tarifnih elemenata za obračun cena koju je utvrdila Agencija za energetiku, gde se u obračun ne uključuje proizvodnja povlašćenih proizvođača.\nIznos sredstava potrebnih za pokrivanje troškova balansiranja rada povlašćenih proizvođača određuje se kao proizvod godišnjih troškova sistemskih usluga kupca i količnika očekivane ukupne instalisane snage povlašćenih proizvođača koji koriste mere podsticaja i ukupne instalisane snage proizvodnih kapaciteta pod faktičkom upravom kupca.\nPlaniranu ukupnu naknadu za narednu godinu kupac utvrđuje kao zbir iznosa sredstava, koji se koriguje za razliku zbira ostvarenih troškova kupca po osnovu kupovine električne energije od povlašćenih proizvođača i ostvarenih troškova njihovog balansiranja i zbira ostvarenih prihoda kupca od naknade troškova za kupovinu električne energije od povlašćenih proizvođača i za balansiranje rada povlašćenih proizvođača tokom prethodne godine i posebno ih iskazuje u godišnjem programu poslovanja.\nTroškovi koje kupac ima za kupovinu električne energije od povlašćenih proizvođača i za balansiranje rada povlašćenih proizvođača nadoknađuju se kroz prodaju električne energije tarifnim kupcima. Kupac je dužan da do kraja oktobra svake godine ministarstvu nadležnom za poslove energetike i Agenciji za energetiku podnese izveštaj o prihodima od naknade i od prodaje električne energije otkupljene od povlašćenih proizvođača, kao i o troškovima otkupa i balansiranja proizvodnje povlašćenih proizvođača, ostvarenim u tekućoj godini.\nKada treba formirati ugovor?\nKupac će u roku od 60 dana od dana stupanja na snagu ove uredbe, pripremiti i dostaviti ministarstvu nadležnom za poslove energetike model ugovora.\nBiomasa - kotlovi na pelet i drvo\nAdresar pravnih lica\n© Grejanje.com 2010-2021 | Powered by Plum(x)\nWeb site creatoor & developer: plumDesign | Web site owner: plumDesign


UNS :: UNS vesti :: „Novosti“ spasene od stečaja\nNaslovna | Aktuelno | UNS vesti | „Novosti“ spasene od stečaja\nPrivredni sud u Beogradu dostavio je Rešenje o usvajanju Unapred pripremljenog plana reorganizacije (UPPR) Kompanije „Novosti“, čime je obustavljen stečaj ove medijske kuće, saznaje Udruženje novinara Srbije (UNS). Poverioci na rešenje Privrednog suda, usvojenog 6. jula ove godine, imaju pravo žalbe Privrednom apelacionom sudu u Beogradu, u roku od 15 dana od dana uručenja Rešenja. Kako UNS saznaje, dugovi Kompanije „Novosti“ prema 263 poverilaca sa kamatama iznose oko 1,5 milijardi dinara.\nНовак [neregistrovani] u 22:05


SECOND CHANCE BLOWN – “Dewy Clothes On Shapes Long Gone” – Time Machine Music\nPrvo “S/t” izdanje objavljeno je 2013-e, a drugo po redu pre nekih 6 meseci u formatu LP-a i digitalno, naziva “Dewy Clothes On Shapes Long Gone”, sa 10 numera, izvedenih na engleskom jeziku . U postavi su pored pomenutog Vidiča i Aljoša Mislej -programming, bass, Primož Mislej -guitars, te Erik Pibernik – guitars, sytnth.\nSecond Chance Blown kombinuju postulate electro/industrial elemenata, sa alter rock idiomima, kreirajući svojevrstan crossover.Sama aranžmanska rešenja su u dobroj meri različita od pesme do pesme, znaju biti sa jednog aspekta više “agresivnija”, sa drugog melodičnija. I pored pomenutih electro/industrial upliva, čini se da izražajna psihologija ove ekipe više rekao bih naginje ka nekakvoj njihovoj rock varijanti, gde se na kraju kao finalni rezultat dobija intersantana kreativna priča.\nOdređeni uticaji iz 90-tih godina su prilično prisutni, ali sama postavka, produkcija i način razmišljanja članova postave, pokazuju kako prihvataju standarde sadašnjeg trenutka i ovog vremena. Dinamičnost samih songova, pa čak i u ovakvoj studijskoj formi “vidljiva” izvođačka energičnost, predstavljaju dodatne adute grupe.\n“Dewy Clothes On Shapes Long Gone” ne bih nijednog trenutka predstavio ili preporučio samo kao još jedno electro izdanje, jer ono u svojoj konačnoj postavci to i nije. Reč je o zanimljivom albumu, koji otkriva kreativne potencijale grupe, a koji tek čekaju da budu u relevantnijem smislu otkriveni i primećeni.\nEDI EAST TRANCE BLUES – “Sumpor”\tĆoškari u Zaokretu – 036 – Anđelka Đukić


Novi Opel Grandland X sa snažnim dizel motorom i novim premijum paketom opreme Ultimate | TopSpeed – Telegraf.rs\n22. Decembar 2017. | 09:47\nNovi Opel Grandland X sa snažnim dizel motorom i novim premijum paketom opreme Ultimate\nOpel proširuje ponudu novog modela Grandland X novim turbo dizel motorom od 177 konjskih snaga i premijum paketom opreme Ultimate\nNovi Grandland X je svoju svetsku premijeru proslavio na Salonu automobila u Frankfurtu u septembru, a upravo stiže u prodajne salone. Opel je sada odlučio da proširi pogonski portfolio predviđen za dinamičnog SUV novajliju. Grandland X sada može da se poruči sa vrhunskim dvolitarskim dizelom od 177 KS, koji isporučuje maksimalni obrtni moment od 400 Nm. Sa 2,0-litarskim dizelom, Grandland X od 0 do 100 km/h ubrzava za 9,1 sekundi dok maksimalna brzina iznosi 214 km/h. Ovaj model dolazi u kombinaciji sa novim osmostepenim automatskim menjačem, po startnoj ceni od 27.240 evra.\nPored toga, Opel Grandland X će takođe biti dostupan sa premijum „Ultimate“ nivoom opreme, koji uključuje čitav niz standardnih luksuznih komponenti. Denon premijum audio sistem, koji je takođe standardan u Ultimate paketu, kreira izvanredan akustički doživljaj sa osam integrisanih zvučnika i sabvuferom, dok DAB+ povećava broj dostupnih radio stanica. Pored navedenog, kompatibilni mobilni telefoni se mogu puniti bežičnim putem.\nSportski, ali u isto vreme elegantni SUV postaje još atraktivniji sa BiColor naplacima od 19 cola i srebrno obojenim krovnim nosačima, i to po startnoj ceni od 26.210 evra (1.2 turbo benzinski motor sa 130 ks). Pored toga, premijum ergonomska sedišta, kožni trim, premijum Denon audio sistem i brojni ultramoderni sistemi asistencije uz vrhunske info-zabavne sisteme, obećavaju faktor nenadmašnog zadovoljstva.\nTagovi: domaće, grandland x, opel, suv, turbo dizel, ultimate


Puno je motiva da “zapnemo” u Ligi Nacija jedan od njih je premija od 4.5 miliona KM | Tuzlanski.ba\nPuno je motiva da “zapnemo” u Ligi Nacija jedan od njih je premija od 4.5 miliona KM\nDijeljenja: | 11.10.2020. u 14:07\nBiH će danas u 18.00 sati utakmicom protiv Holandije nastaviti takmičenje u Ligi Nacija. Do kraja ovog takmičenja imamo još četiri utakmice, a puno je motiva da se ovo takmičenje do kraja odigra što bolje.\nPrve tri reprezentacije u grupi će ostati u Ligi Nacija A, te sebi tako osigurati premiju od 4.5 miliona KM. Uz to ostanak u Ligi Nacija A garantuje utakmice protiv najjačih evropskih reprezentacija. A koliko su utakmice protiv velikih ekipa važne, govori da je upravo jedna takva protiv Italije uveliko “pogurala” transfer Amera Gojaka u Torino.\nDobri rezultati u Ligi Nacija, posebno u najjačoj Ligi Nacija A, vrlo lako mogu garantovati povlašten položaj u daljim kvalifikacijama, odnosno doigravanju za Svjetsko prvenstvo 2022. godine.\nIako su i navijači i igrači rezignirani nakon ispadanja iz baraža za EURO 2020, reprezentacija BiH treba što je moguće bolje odigrati Ligu Nacija do kraja, stvarajući time sebi bolju poziciju za budućnost.\nPred nama je domaći meč protiv Holandije, zatim gostovanje Poljskoj, zatim u novembru gostovanje Nizozemskoj i domaća utakmica protiv Italije.\nSelektor Dušan Bajević je svjestan da nam je svaki bod bitan u ovoj situaciji.\n“Svaki rezultat osim poraza je zadovoljavajući. Eventualni bod protiv Holandije može biti dobar. Imamo mnogo igrača koji su tu duže vremena. Treba dati šansu svima. Izgubili smo pred ove utakmice nekoliko igrača, a neki fudbaleri su umorni”, kazao je Bajević na sinoćnjoj press konferenciji.\nSelekcije BiH i Holandije će večeras prvi put odigrati međusobnu utakmicu, a glavni sudija je Istvan Kovacs (36) iz Rumunije. (Reprezentacija.ba)\nKljučne riječi: bih, holandija, izdvojeno, liga nacija, premija


• Večeras „Susreti”\nU Mađarskoj građanskoj kasini večeras gostuje Kulturno umetničko društvo „Aranj Janoš” iz Bogojeva.\nNa 146. „Susretima” Džepnog pozorišta Berta Ferenc kroz izložbu fotografija i predmeta biće predstavljena istorija Bogojeva, kao i raskošna narodna nošnja i oprema „čiste sobe”. U programu će učestvovati svi uzrasti, od dece do penzionera. Meštani Bogojeva predstaviće se tradicionalnim plesovima, mladi će izvesti sopstvenu muzičku produkciju. Stariji će pevati vinske pesme, a hor će predstaviti čardaše u pratnji „žive” muzike. Na početku manifestacije KUD „Aranj Janoš” predstaviće predsednik društva Jožef Klenanc, a domaćica „Susreta” biće Klara Đerfi. Početak programa zakazan je za 18 časova.\ntriletrip @ Uto, 24.04.2012. 02:12\nbogojevo džepno pozorište berta ferenc kud aranj janoš kultura mađarska građanska kasina običaji sombor susreti


Dragana Barjaktarević Arhive | Blacksheep.rs\nUmetnik za umetnost\nU subotu, 25. februara od 20h će se u Bazi Crna ovca održati izložba „Umetnik za umetnost“. Mladi umetnici, streetarteri, ilustratori, crtači i dizajneri su kreirali ilustracije, koje smo ušuškali na naše majice i cegere. Takođe, bićete u prilici da vidite i prvu izložbu crteža i...\n21 februara, 2017 / 0 Komentara


Dejan Radeka Archives - Netokracija.rs\n#DigitalnaKarijera održana u Novom Sadu: Humanisti ‘kroje’ svaki korak digitala\nŠta je to digitalna ekonomija? Da li su ljudi u Srbiji dorasli onima u svetskim centrima? Tim pitanjima započela je druga po redu #DigitalnaKarijera koja se ovaj put održala u Novom Sadu. Kako su izvozu digitalnih proizvoda i usluga u velikoj meri doprineli i oni koji se ne bave programiranjem i dizajnom, cilj konferencije bio je da mladim humanistima pokaže kako da se i oni uključe u digitalnu sferu.\nMilena Rašić 30. 5. 2018.


Criticize This! Vratimo kritiku u medije! #2 | kulturpunkt\nPrijave treba poslati na e-mail najkasnije do 20. siječnja 2012. s naznakom 'Criticize This! Prijava na 2. edukacijski modul'. Priloženi dokumenti moraju u svom nazivu sadržati: ime i prezime, tip dokumenta (CV, osvrt, kritika) i područje za koje se prijavljuej (književnost, vizualne, izvedbene).