Krava je krava | Sarahstory\nObjavljeno 23/05/2011 od strane sarah\n38 thoughts on “Krava je krava”\nstevo 23/05/2011 u 10:13 reče:\nDa, u pravu si, draga moja. Medjutim, znaš kako je to na nebu, oblaci ovakvi, oblaci onakvi, i verovatno nije marketinški trik u pitanju kada se kaže: „Kod nas je i nebo lepše!“ Lepi pozdravi!\nps: Ko zna da li je bolje stajati pored puta, ili biti pred raskrsnicom, ili je sve pitanje reklame?\nsarah 23/05/2011 u 12:24 reče:\nja bih rekla da si ti odlicno „procitao“ tekst i jako obradovao komentarom 😉\na oblaci oni lete tamo-vamo 😉\nlabilna 23/05/2011 u 10:29 reče:\nE baš je krava… 😀\nsarah 23/05/2011 u 12:22 reče:\nda znas da jeste 😆 😆\nupotrebila bih jos jedan izraz, al’cu da bidnem pristojna 😉 😆\nBranko Baćović 23/05/2011 u 11:43 reče:\nAuuuu!!! a ja sam oduvek mislio da te lila krave imaju lila balegu koja miriše na lilijane!\nsarah 23/05/2011 u 12:21 reče:\nauuu, ja sam ti razbila jos jednu zabludu o Kravama\nsteta sto nemam lila smajli 😉\nDEda 23/05/2011 u 12:44 reče:\nKRava je krava ma gde bila, ali vlasnik krave tamo kod tebe zna koliko kosta da ne uradi sto mu je obaveza, dok ovi nasi opusteno ostave plodove rada tamo gde i njihova krava….\nMnogo dobrih ideja i resenja sam doneo upravo za volanom, u kolima, ne vezano za mesto, raskrsnicu, otvoreni put….\nsarah 23/05/2011 u 22:22 reče:\nvlasnik je morao da sakupi balegicu i odnese je na livadu 😆\n* Znaci nisam jedina sto se donosenja odluka u autu tice 😀\nSuske 23/05/2011 u 13:00 reče:\nŠto je zemlja razvijenija, to su kamuflaže lepše, brže i pametnije.\nTe se i krave lakše kamufliraju. 😉\nAl’ što reče, krava je krava. Š’a ćeš 😀\nsarah 23/05/2011 u 22:26 reče:\nJeste Sus draga moja, za kamuflazu su rodjene i za kicenje tudjim perjem, no na kraju se uvek pokazu 😉\nA i cokolada im nije bas nesto 😉\nzelenavrata 23/05/2011 u 13:21 reče:\nMene ubedjivali da se to zove stajsko djubrivo, ja lepo kazem goMno, oni meni jock!\nI bogati placu zar ne? 😀\nsarah 23/05/2011 u 22:27 reče:\nBas tako generacijo dzaba njima lila farbe i stajskog djubriva,balega je balega 😉\nafroditta 23/05/2011 u 16:57 reče:\nMogu samo zamisliti taj pogled!\nHe,he! 😉 :)))))))\nsarah 23/05/2011 u 22:28 reče:\nsta da ti pricam, onaj pravi kravlji, dumres od smeha 😆\nhiljadarko 23/05/2011 u 17:18 reče:\nHahhaa, nasmeja me, a bas sam se pitao kakve veze krava ima sa raskrsnicom i saobracajem. Vidis, malo me iznenadilo to da su i tamo ljuti i besni vozaci – mislim pokazivanja prsta, bilo kaziprsta ili srednjeg nebitno, vazno je da se i tamo prsti koriste kao nacin komunikacije u ljutnji 😀\nsarah 23/05/2011 u 22:31 reče:\ntolerantni su oni, ali necemo bas preterivati… Oni cupkaju, cekaju da sto pre jurnu, a ja ne krenem na zeleno, 😯\ncak znaju i sirenu da pronadju u takvoj situaciji, jer ovde niko ne trubi 🙂 a obicno ti sa prstom su ne austrijanci 😆\nhiljadarko 23/05/2011 u 23:34 reče:\nda su bas toliko tolerantni, oni bi izasli iz auta, prisli tvojoj strani i polako kucnuli na prozor. ti bi otvorila prozor i oni bi te ljubazno pitali: „Madam, da li vam je dobro? Propustili ste zeleno svetlo!“ – E to se zove tolerancija koja je prisutna samo u bajkama…\nznao sam, al’ kad sam znao da ti sa prstima su balkanjerosi + turska\nSarah 24/05/2011 u 13:44 reče:\nIma i takvih ali nazalost u manjini :)) a ovaj oatatsk se otprilike ponasa ka i kod kuce:)) čast izuzecima 😉\nshunjalica 23/05/2011 u 18:24 reče:\nbila sam ubeđena da lila kravice ne poznaju smrdljive radnje!! 😯\nsarah 23/05/2011 u 22:33 reče:\nma kakvi 😀 one se samo prave mirisljavim damama 😉\nLugar 23/05/2011 u 19:29 reče:\n„Haljinica boje lila,\nNa kravici nije bila“ 🙂\nPrimetih tu još raskrsnicu. Raskršće, kako meni lepše zvuči…\nJavilo mi se sećanje na moje mlado naivno jurcanje na bratovom motoru… Ali, više ne smem da se vozim na motoru ako neko drugi upravlja. Ukoliko imaš i dalje želju da se provoaš na motoru, a bojiš se, moj ti je savet uzmi guvernal u ruke i gas..,\nsarah 23/05/2011 u 22:34 reče:\nMislim da sam kao devojcica vozila mali tomosov motor, ali moram da pitam brata da l ije to istina ili sam ja samo umislila 😀\npa ako jeste, onda da probam- vespa bi bila dovoljna 😉\nImas pravo, najbolje je da te niko ne vozi 😀\nMarko - Buki blog 23/05/2011 u 20:12 reče:\nMogu oni da ih zovu Milkama koliko hoce one su se zvale Sharulja i Cvetulja na krstenju, sve posle je ko bajagi 🙂 ne vazi se:)\nJedina razlika izmedju Alpske krave i nase domace Sharulje je da Alpska ima bolju rucnu kocnicu za strmije predele i nista vise 🙂\nsarah 23/05/2011 u 22:36 reče:\nJao Marko bas si me nasmejao 😆\nPa gde se seti rucne kocnice\ndollybel 23/05/2011 u 21:23 reče:\nčesto se nađemo na raskršću, pa nam se mnoge stvari učine nepoznatim. Spremni da ustuknemo, u poslednjem trenutku ukapiramo da je to ipak, jedna najobičnija krava ili pak vo.\nS rogatim se kažu ne treba bosti, oni ostave svoj trag vidljiv odmah i svima, a malo strpljenja ipak vrijedi imati. Krava je krava, kako god okreneš.\nA i junac je junac 😉\nsarah 23/05/2011 u 22:47 reče:\nevo, necu peterivati 😀 ali ovaj komentar cu proglasiti „tvojim komentarom godine“ 😆 😉\nzelenavrata 24/05/2011 u 01:31 reče:\ndollybel 24/05/2011 u 14:37 reče:\no pa hvala. I tebi i Zelenoj 🙂\ndudaelixir 24/05/2011 u 21:08 reče:\nNije mi neobično kada se krava pokaki idući na livadu a prelazeći put! Čudi me kod nas, u gradu, da još uvek ima zaprežnih kola koje vuku mali, ciganski konjići, skupljajući sekundarne sirovina, po kontejnerima. E, oni ostavljaju gomile po gradskim ulicama! A, koliko znam, zabranjeno im je kretanje, ali im, očigledno, milicija toleriše?\nsarah 25/05/2011 u 08:39 reče:\nE ovde toga nema 😆 tj. svaka balega u kantu za smece 😉\nExxx 24/05/2011 u 21:30 reče:\nSram je bilo !!!\nhihhi i ja kazem, gde ce joj dusa\nagroekonomija 24/05/2011 u 22:00 reče:\nOčigledno ništa bez marketinga. U tom slučaju, alpska krava dobija na ceni mada je ista „nevaljalica“ kao i naša krava. Ma, naša je prava!\nsarah 25/05/2011 u 08:41 reče:\nsta da ti pricam , dobar PR prodaje sve, pa makar to i ubudjalo bilo 😉\nCharolija 25/05/2011 u 01:50 reče:\nPrvo da kažem za motor…kad prozuji motor pored mene, srce mi zadrhti i prođe me jeza i skoči mi adrenalin, a onda mi se plače, jer se više ne vozimo iz bezbednosnih razloga. U Srbiji nije bezbedno ni peške ići.\nKao „mlad“, ali na neki način iskusan vozač, ne dozvoljavam da slučajno neko na semaforu krene pre od mene ili ne daj Bože da se zamislim, pa da mi neko svirne. To mi se nije dešavalo. Mislim da sam ja jedini ludak koji stvarno uživa u vožnji po Beogradu. Uživam, ne nerviram se, poštujem pravila, smeškam se, pevam…\nNa krave na putu jopš nisam nailazila, a iskreno se nadam i da neću. Možeš li samo to zamisliti. Krava u Beogradu. Bilo bi to svetsko čudo. Imam druga koji kada je prvi put video kokoške odlepio je totalno, kad bi video kravu pao bi u nesvest, što od sreće, što od straha. 😀\nsarah 25/05/2011 u 08:44 reče:\ndraga moja ti si malda vozac i uzivaj, lepo je kad i u Beogradu moze da se uziva…\nKao i ti volim voznju i navozila sam se, ma sta da ti pricam, ali mi nikada ni je tesko, eto do Bg-1250km, 2-3 x godisnje, samo taj pravac, a o ostalima necu 😉\nNego, ovo za motor, mislim da ste doneli dobru odluku.#\nKrava u Beogradu? hehe odmah bi bili na CNN-u\nmalabreskva 25/05/2011 u 19:14 reče:\nDa li je to ona kravica sa Milka čokolade? Eh, mogla si da je slikaš telefonom 🙂\nsarah 25/05/2011 u 21:00 reče:\nda ta sa Milka cokolade je kobajagi dama, fina ui ugladjena ofarbana u lila, a ova je bila livadicarka ali surovo drska 😉


Simpleks tabela - Matematske metode\nUploaded by mo_brato\nPoslovno odlučivanje Vežbe VII april, 2005.\nSimpleks tabela predstavlja tabelaran način prikazivanja problema linearnog programiranja, koji je prilagođen za potrebe rešavanja ovih problema korišćenjem simpleks metoda. Tabelaran prikaz omogućava da se u nizu iteracija, u kojima su rešenja prikazana odgovarajućim simpleks tabelama, dođe do optimalnog rešenja linearnog programiranja. Početno bazično rešenje predstavljeno je početnom, inicijalnom simpleks tabelom koja predstavlja polaznu osnovu za određivanje optimalnog rešenja. Ako je dat standardni problem maksimuma linearnog programiranja u obliku:\n(m x a) Z =c1 x1 + 2 x2 + +c p x p c ... a11 x1 +a12 x2 + + 1 p x p ≤b1 ... a a21 x1 +a22 x2 + + 2 p x p ≤b2 ... a .......... .......... .......... .......... .... am1 x1 +am 2 x2 + + m x p ≤bm ... a p x1 , x2 ,..., x p ≥0\ntada u cilju određivanja optimalnog rešenja uvodimo dodatne promenljive: (max) Z= c1x1 + c2x2 +... + cpxp + 0 xp+1 +... + 0 xp+m\na11x1 + a12x2 +... + a1pxp + xp+1 =b1 a21x1 + a22x2 +... + a2pxp + xp+1 =b2 ............................................................................................................................. am1x1 + am2x2 +... + ampxp + xp+m =bm x1, x2,...,Xp+m ≥ 0 Početno bazično rešenje postavljenog problema, kao što je ranije naglašeno, određuje se tako što pretpostavljamo da su vrednosti realnih promenljivih jednake nuli, odnosno x1=x2=...=Xp= 0, a vrednost dodatnih promenljivih slobodnim članovima sistema ograničenja. Na osnovu toga dobijamo prvu simpleks tabelu, koja je ujedno i početno bazično rešenje našeg problema. cj cB 0 0 ... 0 zj cj - zj α0 xp+1 xp+2 ... xp+m xB b1 b2 ... bm z c1 x1 a11 a21 ... am1 z1 c1-z1 c2 x2 a12 a22 ... am2 z2 c2-z2 ... ... ... ... ... ... ... ... cp xp a1p a2p ... amp zp cp-zp 0 xp+1 1 0 ... 0 0 0 0 xp+2 0 1 ... 0 0 0 ... ... ... ... ... ... ... ... 0 xp+m 0 0 ... 1 0 0\nPostupak izrade zadatka najlakše je objasniti na konkretnom primeru.\nPreduzeće proizvodi dva proizvoda, A i B, na dve grupe mašina (M i N). U posmatranom periodu prva grupa mašina raspolaže kapacitetom od 10 radnih časova, a druga kapacitetom od 6 radnih časova. Vreme obrade jedinice proizvoda A, na prvoj grupi mašina je 4 radna časa, a na drugoj grupi mašina 2. Vreme obrade proizvoda B i na jednoj i na drugoj grupi mašina je po jedan radni čas. Prodajom preduzeće ostvaruje dohodak od 5 novčanih jedinica za proizvod A i 10 novčanih jedinica za proizvod B. Odrediti optimalni obim proizvodnje u cilju maksimizacije dohotka preduzeća koristeći simpleks tabelu. Grupe mašina M N Dohodak Proizvodi A B 4 1 2 1 5 10\nRešenje: (max) Z = 5X1 + 10X2 4X1 + X2 ≤ 10 2X1 + X2 ≤ 6 X1 , X2 ≥ 0 Da bismo započeli rešavanje zadatka simpleks metodom, neophodno je da sistem ograničenja čine jednačine, te postojeće nejednačine transformišemo u jednačine na sledeći način: (max) Z = 5X1 + 10X2 + 0X3+ 0X4 4X1 + X2 + X3 = 10 2X1 + X2 + X4= 6 X1 , X2 ≥ 0 a odgovarajuća bazična simpleks tabela: I ST cj α0 xB cB 0 0 zj cj - zj x3 x4 10 6 0\n5 x1 4 2 0 5\n10 x2 1 1 0 10\n0 x3 1 0 0 0\n0 x4 0 1 0 0\n↑ Dakle, vrednost kolone Zj dobijamo množenjem kolone CB sa svakom pojedinačnom kolonom i na taj način dobijamo vrednost funkcije cilja datog bazičnog rešenja, kao i vrednost funkcije cilja za pojedine promenljive. Oduzimanjem karakterističnog prvog reda od reda u kome su vrednostu Zj dobijamo razlike potrebne za I simpleks kriterijum, odnosno za kriterijum na osnovu koga određujemo koja promenljiva ulazi u novu bazu. Budući da ova ratlika mora da bude nenegativna i maksimalna da bi za promenljiva ušla u bazu, zaključujemo da u bazu ulazi promenljiva X2. II simpleks kriterijum nam služi za određivanje varijable koja se trenutno nalazi u bazi, ali se neće naći u novoj bazi. Ta promenljiva mora da ima nenegativan minimalan količnik koji se dobija deljenjem elemenata kolone XB i kolone promenljive koja je u toj iteraciji određena za ulazak u naredno bazično rešenje. Minimalan količnik je količnik za promenljivu X2tako da ona izlazi iz baze. U preseku kolone promenljive koja ulazi u bazu i reda promenljive koja iz baze izlazi nalazi se karakterističan element. U našem primeru to je broj 1. On će nam pomoći u određivanju vrednosti elemenata nove simpleks tabele. II ST cj 5 10 0 0 α0 xB cB x1 x2 x3 x4 0 x3 4 2 0 1 -1 10 x1 6 2 1 0 1 zj 60 20 10 0 10 cj - zj -15 0 0 -10 Vrednost reda X1 dobija se tako što se taj red u prethodnoj tabeli podeli sa karakterističnim elementom - sa jedinicom u našem slučaju. Preostala polja dobijaju se tako što od vrednosti odgovarajućeg elementa tabele 1 oduzmemo proizvod iz istog reda i karakteristične kolone i iste kolone a karakterističnog reda podeljen sa karakterističnim elementom. Odnosno, Kolona X1 Prvi red (X3)\n1x 2 =2 41\n1x1 =0 11\n1x0 =1 11\nKolona X4 01x1 = −1 1\nOptimalno rešenje je drugo bazično rešenje, jer je vrednost poslednjeg reda za nebazične promenljive negativna. Na bazi tebele zaključili smo da je optimalna proizvodnja datog preduzeća proizvodnja 6 jedinica proizvoda A. pri čemu se odustaje od proizvodnje proizvoda B, a na grupi mašina N ostaju neiskorišćena 4 radna časa. Tada je amksimalan dohodak 60 novčanih jedinica.\nSvakom problemu linearnog programiranja odgovara određeni dualni problem linearnog programiranja. Funkcija cilja dualnog problema inverzna je odgovarajućoj funkciji cilja primarnog modela. To znači da, ukoliko je zahtev funkcije cilja primarnog problema maksimizacija date funkcije, u dulanom problemu se javlja zahtev za minimizacijom odgovarajuće funkcije cilja. Dulani problem ima onoliko promenljivih koliko u primarnom problemu ima strukturnih ograničenja, odnosno svakoj nejednačini sistema ograničenja primarnog problema odgovara po realna promenljiva dulanog problema. Sledeći ovu logiku možemo da zaključimo da u dualnom problemu ima onoliko strukturnih ograničenja, koliko u primarnom problemu ima realnih promenljivih. Na osnovu ove veze koja postoji između strukturnih ograničenja i realnih promenljivih primarnog i dualnog problema možemo da dobijemo veom aznačajne informacije koje se mogu koristiti u postupku donošenja zaključka o načinu optimizacije posmatrane ekonomske aktivnosti. Osim toga, činjenica da svaki primarni problem ima odgovarajući dualni problem ima odgovarajuću metodološku prednost u situacijama kada je do optimalnog rešenja lakše dođi preko dualnog problema. Dulani problem odgovarajućeg zadatka (primarnog problema) linearnog programiranja formira se na sledeći način: 1. Ukoliko primarni problem predstavlja problem maksimuma, funkcija cilja dualnog problema je funkcija minimuma, i obrnuto; 2. U sistemu ograničenja nejednačine dulanog problema su suprotnog znaka od njima odgovarajućih nejednačina primarnog problema; 3. Vrši se transponovanje matrice koeficienata sistema ograničenja primarnog problema, te ako smo u primarnom problemu imali m nejednačina sa p promenljivih, u dulanom problemu ćemo imati p nejednačina sa m promenljivih; 4. Koeficienti uz relane promenljive u funkciji cilja dualnog problema jednake su slobodnim članovima sistema ograničenja primarnog problema; 5. Slobodni članovi sistema ograničenja dualnog problema jednaki su koeficientima uz realne promenljive u funkciji cilja primarnog problema; 6. Sve pormenljive dualnog problema moraju biti nenegativne, pa je i ovo obavezan uslov dulanog problema.\nDat je problem linearnog programiranja: (min) Z = 50X1 + 100X2 3X1 + 3X2 ≥ 30 X1 + X2 ≥ 15 X1 , X2 ≥ 0 Odrediti optimalno rešenje postavljenog problema koristeći simpleks tabelu pri izradi zadatka. Rešenje: (min) Z = 50X1 + 100X2 X1 + X2 ≥ 30 5X1 + X2 ≥ 15 X1 , X2 ≥ 0 Dualni problem glasi (max) V = 30Y1 + 15Y2 + 0Y3+ 0Y4 Y1 + 5Y2 + Y3 = 50 Y1 + Y2 + X4 = 100 Y1 , Y2 ≥ 0 a odgovarajuća bazična simpleks tabela: I ST cj cB 0 0 y3 y4 Vj c j - Vj α0 xB 50 100 0 30 y1 1 1 0 30 ↑ 15 y2 5 1 0 15 0 y3 1 0 0 0 0 y4 0 1 0 0 →\nKoeficienti za sledeću simpleks tabelu su:\nKolona X1 Prvi red red (X1)\nKolona X2 1-\nKolona X4 1-\n1x5 = −4 1\n1x1 = −1 01\n0 x1 =1 1\nDruga simpleks tabela je: II ST cj α0 cB 30 y1 0 y4 Vj c j - Vj\nxB 50 50 1500\n30 y1 1 0 30 0 ↑\n15 y2 5 -4 150 -135\n0 y3 1 -1 30 -30\n0 y4 0 1 0 0\nBudući da su sve vrednosti karakteristične razlike I Simpleks kriterijuma negativne za nebazične promenljive, zaključujemo da niti jedna promenljiva ne može više da uđe u bazu, te je rešenje prikazano II Simpleks tabelom ujedno i optimalno rešenje dualnog problema. Rešenje primarnog problema dobija se na bazi veze između primarnog i dualnog problema. Svakoj realnoj promenljivoj primarnog problema odgovara jedan dodatna promenljiva dualnog problema. Poštujući ovo pravilo, zaključujemo: X1 = - (C3 - V3) = - (-30) = 30 i X2 = - (C4 - V4) = 0 (max) V = (min) Z = 1500\nSpecijalni slučajevi zadataka linearnog programiranja\na) Problem degeneracije Problem degeneracije linearnog programiranja javlja se u toku rešavanja zadataka simpleks metodom kada jedna ili višwe bazičnih promenljivih imaju vrednost nula. Ovakav slučaj javlja se kada u zadatku imamo previše ograničenja, odnosno kada su u sistemu ograničenja jedna ili više nejednačina nepotrebne. Primer za to bi bio sistem ograničenja u zadatku linearnog programiranja po kome je x1≤10, x2≤10 i x1 + x2 ≤ 20. Dakle, zaključujemo da je poslednje ograničenje suvišno, jer ako su prve dve nejednačine zadovoljene, logično je da je zadovoljena i treća nejednačina. Problem degeneracije pri rešavanju zadataka linearnog programiranja prepoznaćemo na taj način što će kod sprovođenja drugog simpleks kriterijuma u nekoj od iteracija dobiti jednu ili više jednakih minimalnih vrednosti. Primenom uobičajene metodologije ne možemo da zaključimo koja je to promenljiva koja napušta bazu . b) Višestruko optimalno rešenje Pri rešavanju problema linearnog programiranja može se desiti da u okviru neke iteracije dobijemo razliku prvog simpleks kriterijuma (cj - zj) = 0 za promenljivu koja je u toj iteraciji bila nebazična promenljiva, dok su ostale vrednosti ovih razlika za ostale nebazične promenljive negativne. Uvođenjem u bazu datu promenljivu i isključivanjem iz baze promenljivu koja je bila u bazi na osnovu drugog simpleks kriterijuma u narednoj iteraciji dolazimo do do optimalnog rešenja za koje funkcija cilja ima istu vrednost kao u prethodnoj iteraciji. U ovom slučaju kažemo da dati zadatak linearnog programiranja ima više od jednog rešenja. c) Neograničena vrednost funkcije cilja i promenljivih\nProblem nemogućnosti određivanja konačnih vrednosti promenljivih funkcije cilja u problemu maksimuma javlja se ukoliko je: 1. Model formulisan tako da se jedna ili više promenljivih mogu povećavati neograničeno,a da ne bude narušen niti jedan od ograničavajućih uslova zadatka i 2. Funkcija cilja na skupu mogućih rešenja nema konačnu vrednost. Prilikom rešavanja zadataka primenom simpleks metode, zaključićemo da model nema konačno rešenje ukoliko u nekoj od iteracija na osnovu I simpleks kriterijuma zaključimo da baza u toj iteraciji nije optimalna jer se javlja promenljiva koja ulazi u sledeće bazično rešenje, ali ne možemo da odredimo koja promenljiva izlazi iz baze na osnovu drugog simpleks kriterijuma jer su vrednosti svih količnika negativne ili nedefinisane.\nDat je problem linearnog programiranja: (max) Z = 10X1 + 15X2 5X1 + 5X2 ≤ 25 5X1 + 6X2 ≤ 30 X1 , X2 ≥ 0 Odrediti optimalno rešenje postavljenog problema koristeći simpleks tabelu pri izradi zadatka. Rešenje: (max) Z = 10X1 + 15X2 5X1 + 5X2 ≤ 25 5X1 + 6X2 ≤ 30 X1 , X2 ≥ 0\n(max) Z = 10X1 + 15X2 + 0X3+ 0X4 5X1 + 5X2 + X3 = 25 5X1 + 6X2 + X4 = 30 Y1 , Y2 ≥ 0 a odgovarajuća bazična simpleks tabela: I ST cj cB 0 0 zj cj - zj α0 x3 x4 xB 25 30 0 10 x1 5 5 0 10 15 x2 5 6 0 15 ↑ 0 x3 1 0 0 0 0 x4 0 1 0 0\nOdlučili smo se na bazi I SK da u bazu uđe promenljiva X2, ali kada sprovedemo II SK i želimo da odredimo promenljivu koja treba da napusti bazu dobijamo dva količnika koja imaju istu vrednost. To je rpvi znak da je jedno od ograničenja suvišno, a odlučujemo se za promenljivu koja ima veći imenilac karakterističnog količnika. Dakle, reč je o problemu degeneracije. U ovom slučaju veći imenilac ima promenljiva x4, pa ona napušta bazu (6 je veće od 5) II ST\ncj cB 0 15 zj cj - zj α0 x3 x2 xB 0 5 75 10 x1 5/6 5/6 12,5 -2,5 15 x2 0 1 15 0 0 x3 1 0 0 0 0 x4 -5/6 1/6 15/6 -15/6\nU II ST nalazi se optimalno rešenje datog problema, jer u model ne može da uđe ni jedna druga promenljiva budući da su sve karakteristične razlike I SK negativne. Dakle, maksimalna vrednost funkcije cilja od 75 jedinica ostvaruje se kada je X2 = 5, a X1 = 0 pri čemu nema neiskorišćenih kapaciteta, budući da su X3 = X4 = 0.\nDat je problem linearnog programiranja: (max) Z = 30X1 + 20X2 X1 + 2X2 ≤ 80 3X1 + 2X2 ≤ 120 X1 , X2 ≥ 0\nOdrediti optimalno rešenje postavljenog problema koristeći simpleks tabelu pri izradi zadatka. Rešenje: (max) Z = 30X1 + 20X2 X1 + 2X2 ≤ 80 3X1 + 2X2 ≤ 120 X1 , X2 ≥ 0 Odnosno, (max) Z = 30X1 + 20X2 + 0X3+ 0X4 X1 + 2X2 + X3 = 80 3X1 + 2X2 + X4 = 120 X1 , X2 ≥ 0\na odgovarajuća bazična simpleks tabela: I ST cj cB 0 0 zj cj - zj α0 x3 x4 xB 80 120 0 30 x1 1 3 0 30 ↑ 20 x2 2 2 0 20 0 x3 1 0 0 0 0 x4 0 1 0 0\nOdlučili smo se na bazi I SK da u bazu uđe promenljiva X1, a bazu napušta promenljiva X4. II ST cj cB 0 30 zj cj - zj α0 x3 x1 xB 40 40 1200 30 x1 1,33 1 30 0 20 x2 1 0,67 20 0 0 x3 -0,33 0 0 0 0 x4 -5/6 0,33 10 -10\nBudući da je za jednu nebazičnu promenljivu dobijena vrednost I SK koja je nula, ne radimo dalje zadatak, već zaključujemo da je maksimalna vrednost funkcije cilja 1200 i da ser radi o višestrukom rešenju datog problema.\nPoslovno odlučivanje Vežbe VII april, 2005. DOMAĆI\nDat je problem linearnog programiranja: (max) Z = 50X1 + 100X2 2X1 + 2X2 ≤ 40 X1 + X2 ≤ 10 X1 , X2 ≥ 0 Odrediti optimalno rešenje postavljenog problema koristeći simpleks tabelu pri izradi zadatka.\nDocuments Similar To 27724040-Simpleks-tabela-Matematske-metode.doc\nAnaliza 2 RACE\nMala Zbirka Zadataka Iz Operacionih Istrazivanja\nMatematičke metode u prometu - zbirka zadataka\noperaciona istrazivanja skripta\nOsnovne Metode Matematicke Ekonomije AlphaC.chiang Trece Izd.\n16 - Transportna metoda\nUna Regata 3\nTehnicka dijagnostika - Ispitivanje ulja\nseminarski bolesti voća1\nAko Udata Nemuslimanka Primi Islam - Sta Joj Je Ciniti_Jasavic\nMore From SareniKutakProdajaOdjece\nPitanja Za Strucni Ispit\nNacrt Zakona o Srednjoj Skoli\nPPI Pedagogija Uvod\n5 Kemijska Kinetika i Ravnoteza\nMarketing u Trgovini Odgovori\nPere Sikavica Poslovno Odlucivanje\nTehnike Rukovodjenja - PROBNI TEST I (1)\nmgmt malih i srednjih preduzeca\nMarketing Menadzmetn ISPIT\nUpute Za Izradu Seminarskih Radova 1\nIzbornik Pitanja UK T2\nMMiSP Seminarski Rad ADIZ_ES\nSkripta Poslovne Finansije 2\npedoman-pelaksanaan-promosi-kesehatan-di-puskesmas.pdfUploaded by Nining Budiansyah\n1367-2018.pdfUploaded by Uso Ayuntamiento San Javier\nVisiUploaded by sugeng\n100 preguntas y respuestas sobre Cuba.pdfUploaded by Nicole Jackson\n2011 MacBook Pro and Discrete Graphics Card _ Official Apple Support Communities.pdfUploaded by Winai Jan\nKurva Brookfield Prakt Farfis YeeyyUploaded by Anita


U drugoj fazi projekta Unapređivanje obrazovanja kroz razvoj mreže podrške IO planiraju se sledeće obuke: obuke nastavnika srednjih škola, studijske posete prosvetnih savetnika, obuka eksternih evaluatora Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja i podrška daljem razvoju i unapređivanju standarda kvaliteta za predškolske ustanove u oblasti inkluzivnog obrazovanja.\nVeliki sastanak Mreže podrške IO je prilika da se svi članovi Mreže i saradnici susretnu i razgovaraju o razvoju i unapređivanju politike i prakse inkluzivnog obrazovanja. Posebna pažnja posvećuje se prezentacijama primera dobre prakse u različitim oblastima, ali i izazovima i načinima njihovog prevazilaženja.


Samo u ovim situacijama možete kod zubara tokom karantina - Radio Balkanfox\n„Komora nema ingerenciju da zabrani rad ordinacijama, mi smo ministru poslali zahtev da nam da tačne intsrukcije kako da stomatolozi postupaju, kako u državnim, tako i u privatnim ordinacijama. Očigledne zaštite moraju da budu rigorozne, prvo pacijenti moraju voditi računa da nemaju znakove simptoma koronavirusa“.\n„Nadam se da će uskoro krenuti sa testiranjem svih onih na koje se sumnjalo da imaju koronavirus i naravno svih lekara“.\n„Tražim razumevanje od pacijenata i da me prvo pozovu na telefon kako bih pitao osnovna pitanja u vezi sa koronavirusom. Imao sam nedavno situaciju da mi je pacijent rekao da je imao temperature pre par dana, ja sam ga uputio u Dom zdravlja. Znate, ako pacijent ima jedan negativan odgovor na pitanja koje smo dobili kao obavezna od Stomatološke komore, ja ne primam“.\nDoktor Kozomara kaže da njegovi pacijenti ne zovu, jer inače retko kad ima reklamacije na svoj rad i da je bilo nekoliko poziva novih pacijenata. Na pitanje kako komentariše da je ,prema pisanju medija, zubar iz Novog Sada uredno radio, iako je imao simptome koronavirusa, a sada se nalazi na respiratoru, dr Kozomara odgovara da treba da se utvrde činjenice i „da li je on uopšte imao simptome koronavirusa“.\n„Njegova dužnost je bila da pomaže ljudima, to je moj stav i stav Komore“.\n6. априла 2020., 16:53


MISTERIOZNA SMRT MILIONERA Njegovo izgorelo telo pronađeno je pre 11 godina, a od tada se nagađa da ga je UBILA VLADA ili je SEKS IGRA pošla po zlu\nMirror.co.uk , M.A.\nOsamdesetšestogodišnji milioner Alen Čapelou prebijen je nasmrt u svojoj zapuštenoj kući u Londonu u junu 2006. godine. Njegovo delimično izgorelo telo u položaju fetusa i prekriveno voskom policija je našla mesec dana kasnije ispod hrpe novina, nakon što su ga posetili u okviru istrage o neobičnim transakcijama na njegovom računu.\nLokalni poštar se setio da se jedan Kinez pre nekoliko nedelja raspitivao o Čapelouovoj pošti.\nVang Jam je bio kineski emigrant koji je došao u Veliku Britaniju posle prodemokratskih protesta na Trgu Tjenanmen 1989. godine. Neuobičajeno brzo je dobio status izbeglice od britanskog ministarstva spoljnih poslova. Bavio se istraživačkim radom u jednom londonskom koledžu, ali je razvio i mrežu složenih finansijskih usluga. Izdao je nekoliko čekova bez pokrića i često su ga jurili zbog neplaćenih dugova.\nIstražitelji su bili uvereni da je on čovek koga traže. Imao je motiv, jer je bio u finansijskim teškoćama.\nOsumnjičeni tvrdio da mu je smešteno\nJam je stanovao je nedaleko od Čapeloua, a poštar je rekao policiji da misli da ga je video na mestu zločina. Povrh svega, snimila ga je sigurnosna kamera kako deponuje žrtvine čekove na svoj račun u banci.\nU septembru 2006. Jam je uhapšen u Švajcarskoj i izručen je Britaniji. Policija je bila sigurna da ima ubicu, ali nije bilo forenzičkih dokaza koji bi ga povezali sa zločinom. Ubistvo je bilo brutalno, ali tužilaštvo nije moglo da dokaže da je optuženi ikada bio nasilan.\nVang je advokatima u zatvoru rekao da je do žrtvinih čekova i SIM kartice, koju je koristio, došao nakon što je uvučen u grupu kineskih gangstera u Londonu koji su bili odgovorni za krađu identiteta ubijenog. Tvrdio je da su verovatno pratili Čapeloua, ubili ga, a zatim ubistvo smestili njemu.\nDa li je ubistvo naredio MI6?\nNjegove tvrdnje nikada nisu javno proverene, jer je uoči suđenja 2008, tadašnji sekretar za unutrašnje poslove Džeki Smit zabranila izveštavanje o slučaju, radi zaštite javnog interesa zbog čega se spekuliše da je Vang Jang možda bio doušnik obaveštajne službe MI6 ili da mu je upravo ova služba naredila da ubije Čapeloua.\nAdvokat Džefri Robertson govorio je da njegov klijent ne može da ima fer suđenje, ako se ono bude odvijalo u tajnosti.\nSudija je rekao da suđenje nije uspelo i najavio ponovno suđenje za januar 2009. Jam je osuđen na doživotnu robiju, uz mogućnost oslobađanja najranije posle 20 godina. Prema rečima Džefrija Robertsona, policija je naprosto “odlučila da je Vang Jam njihov čovek” i nije razmatrala alternative.\nDa li je Čapelou vodio dvostruki život?\nAutor Tomas Harding razgovarao je s muškarcem 60-tih godina poznatim kao “Serpiko”, koji je između 2000. i 2006. često krstario parkom Hempsted hit, nedaleko od žrtvine kuće, gde je imao česte susrete s muškarcem u crnim pantalonama, crnoj košulji i sa crnim šeširom. Taj čovek je imao bradu i zvao se Alen. A onda je “Alen” nestao.\n"MAMA JE ZAKUCALA PROZOR" Majka monstrum ćerke zatvarala u prljavoj sobi i IZGLADNJIVALA do smrti, a sada je konačno KAŽNJENA\nMISTERIJA SMRTI BOGATOG PARA Milijarder i njegova supruga nađeni mrtvi pored bazena su UBIJENI: Ovo je naručeno ubistvo!\n“Serpiko” je Hardingu rekao da su muškarci koji vole telesno kažnjavanje ponekad koristili vosak u seksualnim igrama i da je “Alen” u tome posebno uživao. Prošle godine Vangov slučaj dospeo je pred žalbeni sud. “Serpiko” je tom prilikom govorio o “klupi za batine”, gde se sastajao s muškarcem u crnom.\nDrugi svedok je otkrio da mu je nožem pretio muškarac u njegovoj kući na Daunšir Hilu i da mu je možda ukraden deo pošte.\nPostavlja se pitanje da li su u pitanju dve grupe kriminalaca, nepoznate jedna drugoj, koje su počinile odvojene zločine?\nZbog odluke o tajnosti suđenja u cilju zaštite javnog interesa, značajni delovi suđenja održani su u tajnosti, a još je čudnije što je novinarima i dalje zabranjeno da spekulišu o razlozima. Jam i dalje tvrdi da je nevin, piše "Miror".\nKO JE MISTERIOZNI PACIJENT U SARAJEVSKOJ BOLNICI Celo odeljenje evakuisano, iz Beograda stigao najbolji hirurg i sve je obavljeno u STROGOJ TAJNOSTI\nMilioner priznao da je UBIO MLADU LJUBAVNICU: Nakon noći pune kokaina i sado-mazo seksa, pronašli su je u LOKVI KRVI (FOTO)


Knjige ›› Ekonomija\nValutni kurs dinara jeste uvek bio i sada je i budućnosti će biti vrlo značajna tema. Rad dr Dejana Jovovića zahvata čitav niz pitanja uzroka i posledica precenjenog dinara do čega je došlo od početka 2001. pa zaključno sa septembrom 2008. godine, kada je po obračunu stručnih službi Narodne banke Srbije realna vrednost dinara, u odnosu na korpu dve najvažnije valute – evra i dolara, bila čak za 110% na višem nivou nego krajem 2000. godine. U radu se ističe da je to posledica, u dugom roku, neodrživog deviznog priliva po osnovu novih neto zaduživanja u inostranstvu, neto tekućih transfera (pre svega doznaka naših građana koji žive u inostranstvu), tzv. stranih direktnih investicija i stranih donacija.\n"Strategija preduzeća je relativno nova oblasti u ekonomskoj nauci. Osnovna svrha strategije preduzeća je da obezbedi superiornost i profitabilnost kroz uspostavljanje održive konkurentne prednosti." U knjizi se razmatraju prednost izlaza na međunarodno tržište, strategijski uslovi poslovanja, kreiranje superiorne vrednosti, kao i svi ostali faktori koji utiču da dobro pripremanje, formulisanje i postavljanje izvozne strategije proizvodnog preduzeća.\nNECARINSKE BARIJERE U MEÐUNARODNOJ TRGOVINI\n"Sistematično i sveobuhvatno, u ovoj knjizi, su obrađene necarinske barijere koje se primenjuju u međunarodnoj trgovini. Njena vrednost je u mogućnosti da se na našim prostorima čitaoci upoznaju sa novim i do sada nekorišćenim spektrom necarinskih barijera. Sve učestalija primena ovih barijera u spoljnotrgovinskoj politici mnogih zemalja postaje aktuelna od kako svet čini napore da, kroz multilateralne institucije, ublaži klasične - carinske barijere i stvori uslove za liberalizaciju međunarodne trgovine."\n"Uprkos svemu, za mene ekonomska misao nije uzaludna strast. Zbog toga, u knjizi "Država i tržišne reforme", analizirajući ulogu države u procesima tržišnih reformi u bivšim socijalističkim zemljama sa posebnim osvrtom na jugoslovensku praksu, imao sam nameru da skinem sve ideološke i druge magle koje obavijaju proces tranzicije bivših socijalističkih zemalja u okviru najnovijeg "novog svetskog poretka". Osim toga, cilj mi je bio da kritički preispitam samu praksu tržišnih reformi jugoslovenske privrede i ulogu države u tim reformama. I na kraju, namera mi je i da utvrdim elemente razlike između jugoslovenskih tržišnih reformi i tranzicije u ostalim bivšim socijalističkim zemljama."\n"Slovenski svet ima uslove ne samo za izlazak iz krize nego i za izgradnju najrazvijenijeg društva na svetu: ogroman visoko obrazovan ljudski potencijal i prirodne izvore. Međutim, za korišćenje tih uslova za društveno-ekonomsku obnovu i uspon slovenskog sveta Slovenima bi trebalo mnogo više mudrosti nego što su do sada pokazali."\n"Phare Program je inicijativa Evropske Unije za pružanje pomoći zemljama Centralne i Istočne Evrope u razvoju njihove privrede i demokratskog društva u okviru prosperitetne i stabilne Evrope. U tom cilju, PHARE obezbeđuje finansijsku pomoć zemljama partnerima za proces ekonomske transformacije i jačanja demokratije do nivoa kada će one biti spremne da preuzmu obaveze koje proizlaze iz članstva u Evropskoj Uniji."\n"...knjiga predstavlja spoj sveobuhvatnosti i jednostavnog načina izlaganja čime je dat ogroman doprinos proučavanju sistema svetske trgovine u čijem središtu je Svetska trgovinska organizacija i zato će biti posebno dragocena ekonomskim ekspertima i studentima ekonomije ali i poslovnim ljudima čije su firme aktivni učesnici u spoljnoj trgovini."\nEKONOMIKA MEÐUNARODNIH ODNOSA\n"Ekonomika međunarodnih odnosa se bavi istraživanjem ekonomskih fenomena u međunarodnim odnosima i istražuje uticaj ekonomskih faktora na kreiranje spoljne politike država i ukupne međunarodne politike. Metodologija istraživanja je slična svim društvenim naukama ali ono što je ključno je da se ekonomskim instrumentarijem žele otkriti politički interesi i objasniti određeno političko ponašanje. Glavna veza između međunarodne ekonomije i međunarodnih odnosa je spoljnoekonomska politika određenih subjekata međunarodne zajednice, u koje osim država i međunarodnih organizacija ubrajamo i transnacionalna preduzeća, pa je zato ona značajan segment koji se istražuje u ekonomici međunarodnih odnosa."\n"Predmet istraživanja ove knjige je transnacionalizacija međunarodne trgovine, odnosno uloga i značaj transnacionalnih kompanija, koje su najznačajniji nosioci stranih direktnih investicija i globalnog rasta i ključni su učesnici svetske privrede i svetske trgovine..."


Neandertalac – spasitelj\nU Ime Allaha Milostivog Samilosnog.\nPostoji mnogo dokaza, ukljucujuci:\nFuzija Hromozoma 2 kod Coveka\nTo je rezultat fuzije dva para hromozoma koji su jos uvek odvojeni u simpanzi, orangutanu i gorili. Covek ima 23 para, dok ostali veliki majmuni imaju 24 para.\n“Podaci koje predstavljamo ovde pokazuju da se telomere-za-telomere  fuzija hromozoma predaka dogodila, ostavljajuci patognomonicni ostatak kod grupe 2q13.\nOva fuzija objasnjava smanjenje 24 para hromozoma velikih majmuna (simpanza, orangutan i gorila) na 23 kod modernog coveka, i mora da je, zbog toga, relativno skorasnji dogadjaj. Komparativne studije citogenetike kod vrste sisara ukazuju da su se Robertsons promene [sto jesu hromozomi sa cenralnom centromere (centar hromozoma) formirani od 2 hromozoma koji imaju necentralne centromere] odigrale glavnu ulogu u kariotip evoluciji (23,24). Ova studija pokazuje da je telomere-za-telomere fuzija, pre nego translokacija hromozoma posle razdvajanja, odgovorna za evoluciju ljudskog hromozoma 2 od hromozoma pretka majmuna.” \nIstrazivanje Dr. Jacob Ijdo  sa Univerziteta u Iowa, USA.\nOvo je video [snimak] za demonstraciju Dr. Kenneth Miller-a , koji objasnjava fuziju Hromozoma 2 u Coveku.\nNalazi se na youtube kanalu “Obmana Ateizma” od Septembra 14, 2013: https://www.youtube.com/watch?v=wySVojm2x3Q\nSlika 3: Fuzija Hromozoma 2 u Coveku https://upload.facebook.com/AhmedAlhasa … eam_ref=10\nRetrovirusi zajednicki za Coveka i ostale Primate:\nIstrazivanje profesora John McDonald-a  kaze da “Sve osim dve (CERV 1/PTERV1 i CERV 2) od 42 porodice simpanzi endogenih retrovirusa su nadjene da imaju ortologe kod ljudi” \nDa bi objasnili ovu stvar i kako ona dokazuje evoluciju, hajde da zamislimo da je postojao snimak dogadjaja zivota ljudske vrste i ostalih velikih majmuna, i kada smo ga pogledali, videli smo da su svi imali iste znakove odredjenih povreda koje su ostavile oziljke na njihovim telima milionima godina ranije. Jedino objasnjenje za slicnost ovih oziljaka je da su oni pogodili zajednickog pretka stvorenja sadasnjeg vremena. U suprotnom, na osnovu izracunavanja verovatnoce, skoro je nemoguce da oni imaju istu kolicinu i tip povrede i da su dobili iste oziljke u isto vreme na istom mestu.\nOvo je primer koji objasnjava: Da pretspostavimo da imamo dva coveka, A i B, i da imamo podatke o istoriji njihovih predaka. Pogledali smo ovu istoriju i nasli sledece: Da je jedan predak [coveka] A, i da pretpostavimo da je to stoti [predak], imao centimetar dugacku povredu na odredjenom mestu na svojoj desnoj ruci i da se dogodila odredjenog datuma.\nTakodje smo videli da je jedan od predaka [coveka] B, koji je takodje stoti predak, iamo takodje centimetar dugacku povredu, na istom mestu na svojoj desnoj ruci, koja se dogodila istog datuma.\nNasli smo da jedan od predaka [coveka] A, i da pretpostavimo da je to 70ti [predak], povredio svoje levo oko i ostao bez oka odredjenog datuma.\nNasli smo da je jedan od predaka [coveka] B, koji je takodje 70ti [predak], takodje povredio svoje levo oko i ostao bez oka istog datuma.\nTako da smo nasli desetine takvih dogadjaja koji su zajednicki za njihove pretke i potpuno identicni medju njima. Sada, svako ko pogleda takvu istoriju ce zakljuciti da su ti preci ista osoba, i da je to zajednicki predak [coveka] A i [coveka] B.\nIstina je da postoji mnogo dokaza evolucije. I ne nameravam da svaki istrazujem, pa cu zakljuciti pustivsi geneticara, Dr. Francis Collins-a , da kaze o nekim dokazima koje je on sam otkrio tokom svoje studije genetke mape coveka, nekih sisara i drugih organizama.\nKada sam dobio malariju u Zapadnoj Africi 1989, to je bilo uprkos uzimanja preporucenih profilaksa (hlorohina). Nasumicno desavanje prirodne varijacije genoma malaricnog parazita, izlozenom selekciji tokom mnogo godina teske upotrebe hlorohina u tom delu sveta, je konacno rezultiralo patogenom koji je otporan na lek, i stoga se brzo siri. Slicno tome, brza evolutivna promena HIV vorusa koji uzrokuje SIDU je donela veliki izazov za razvoj vakcine, i najveci je razlog kranjeg recidiva kod onih tretiranih lekovima potiv SIDE. Cak vise u ocima javnosti , strah od izbijanja pandemije H5N1 pticijeg gripa se zasniva na visokoj verovatnoci da ce trenutni lanac, razarajuci kao sto vec jeste za pilice i nekoliko ljudi koji su imali bliski kontakt sa njima, evoluirati u oblik koji se brzo siri sa coveka na coveka. Zaista moze da se kaze da ne samo biologija, vec i medicina ne bi mogle da se razumeju bez teorije evolucije.”\n“Izucavanje genoma neumoljivo vodi do zakljucka da mi ljudi imamo zejednickog pretka sa drugim zivim bicima.”\nOvaj dokaz sam, naravno, ne dokazuje zajednickog pretka; iz perspektive kreacionista, takve slicnosti mogu samo da pokazu da je Bog koristio uspesni princip dizajna iznova i iznova. Kao sto cemo videti, ipak, i kao sto nagovesteno iznad diskusijom o “tihim” mutacijama u oblastima protein kodiranja, detaljna studija genoma ucinila je takvo tumacenje prakticno neodrzivo – ne samo o drugim zivom bicima, vec takodje i o nama samima.”\n“Kao prvi primer, da pogledamo poredjenje ljudskog i misijeg genoma, koja su oba utvrdjena velikom preciznoscu. Ukupna velicina dva genoma je otprilike ista, a popis kodirajucih proteina gena je neverovatno slican. Ali drugi nepogresivi znaci o zajednickom pretku su se brzo pojavili kada neko pogleda detalje.”\n“Osim ako je neko voljan da zauzme stav da je Bog postavio te obezglavljene ARE u tako precizne pozicije da bi nas zbunio i obmanuo, zakljucak o zajednickom pretku ljudi i miseva je prakticno neizbezan. Ova vrsta skorasnjih podataka o genomu predstavlja neodoljiv izazov za one koji se drze ideje da su sva bica storena ex nihilo (ni od cega)”\n“Kada neko poredi simpanzu i coveka, povremeno se pojave geni koji su jasno funkcionalni u jednoj vrsti ali ne i u drugoj, zato sto su stekli jednu ili vise stetnih mutacija.”\n“Gen coveka poznat kao caspase 12, na primer, je pretrpeo nekoliko nokaut udaraca, iako se nalazi na relativno identicnoj lokaciji kod simpanze. Gen caspase 12 kod simpanzi radi sasvim dobro, kao i slican gen u skoro svim sisarima, ukljucujici misa. Ako su se ljudi pojavili kao posledica natprirodnog delovanja specijalne kreacije, zato se Bog toliko potrudio da ubaci tako nefunkcionalan gen na tako preciznu lokaciju?” \nNakon sto je geneticar Francis Collins preneo dokaze koje su obezbedili geneticari da bi dokazao teoriju evolucije, on je prokomentarisao, rekavsi:\n“U ovom trenutku, bezbozni materijalisti mora da klicu. Ako su ljudi evoluirali iskljucivo mutacijama i prirodnom selekcijom, kome treba Bog da bi nam objasnio? Na ovo ja odgovaram: Ja.”\n“Poredjenje sekvenci simpanze i ljudi , interesantno po sebi, nam ne govori sta to znaci biti covek. Po mom misljenju, sama DNA sekvenca, cak i ako pridruzimo tome mnoge podatke otkrica o biloskim funkcijama, nikad necemo objasniti odredjene posebne ljudske atribute , kao sto su znanje o Moralnom zakonu i univerzalna potraga za Bogom. Oslobadjajuci Boga od tereta odredjenih radnji u kreaciji ne uklanja Njega kao izvor svih stvari koje cine covecanstvo posebnim, i sam univerzum. To samo pokuzje nesto od onoga kako On deluje.” \n Ijdo, JW, Baldini, A, Ward, DC, Reeders, ST & Wells, RA 1991, ‘Poreklo ljudskog hromozoma 2: fuzija telomere-telomere pretka’, Zapisnik Nacionalne Akademije Nauka, Sjedinjene Americke Drzave, zbirka 88, broj 20, strane 9051-9055, dostupno http://www.pnas.org/cgi/reprint/88/20/9051.pdf\n Dr. Jacob George Ijdo, Klinicki vanredni professor Interne Medicine – Imunologija na Univerzitetu Iowa, Doktor, Univerzitet Amsterdama, Holandija.\n Dr. Kenneth Miller, rodjen Jula 14, 1948, Americki biolog celije i molekularne biologije, trenutno profesor Biologije na Brown Univerzitetu.\n Dr. John McDonald, Doktor Genetike, Univerziter Kalifornije http://www.biology.gatech.edu/people/pu … n-mcdonald.\n Polavarapu, N, Bowen, NJ & McDonald, JF 2006,’Identifikacija, karakterizacija i komparaticna genomika simpanze endogenih retrovirusa’, Biologija Genoma, zbirka 7, broj 6, R-51, dostupno http://genomebiology.com/2006/7/6/R51.\n Dr. Francis Collins, rodjen Aprila 14, 1950, je Americki geneticar koji je predvodio Ljudski Genom Projekat. Kao geneticar, on veruje da je teorija evolucije tacna, dok takodje veruje u postojanje Boga. On je napisao vise od jedne knjige pokusavajuci da naucno odbrani svoje verovanje da Bog postoji.\n Collins, F 2006, Jezik Boga: naucnik predstavlja dokaze verovanja, Free Press, New York.


29/04/2018 adminOstavite komentar na Rijedak snimak Atifa Dudakovića: Pogledajte šta je radio u ratu (Video)\nAtif Dudaković pušten je iz pritvora nakon što Sud BiH nije utvrdio da postoji potreba da se general Armije RBiH zadrži iza rešetaka.\nOn je pušten uz određene mjere zabrane, ali je i ta informacija izazvala burne reakcije, uglavnom je sa svih strana svijeta stizala podrška čovjeku koji je dao ogroman doprinos u odbrani države.\nU međuvremenu se na internetu pojavljuju brojni snimci iz raznih akcija tokom odbrane države, a jedan je posebno emotivan. Pogledajte kako je Dudaković branio svoju domovinu.\nBivši komandant Armije RBiH general Atif Dudaković uhapšen je, podsjećamo, u petak u Bihaću, zbog optužbe za ratne zločine tokom rata u BiH, potvrdio je za novinsku agenciju Patria jedan od prijatelja i saradnika Dudakovića.\nOznačeno AgresijaAtif DudakovićBosanska Krajina


Nove blokade kod Mojsinja najavljene za ponedeljak, ali i razgovori\nNove blokade kod Mojsinja najavljene za ponedeljak, ali i razgovori 09.Jun.2003, 11:00, Izvor: B92\nČačak -- Stanovnici više sela u okolini Čačka su za ponedeljak u podne najavili novu blokadu Ibarske magistrale kod sela Mojsinje, pokušavajući tako da spreče izgradnju sanitarne deponije u tom selu. Oko 500 stanovnika Mojsinja i okolnih sela u nedelju je nekoliko sati u držalo Ibarsku magistralu u blokadi, sa zahtevom da Opština Čačak povuče odluku o izgradnji deponije i da im >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << se obrati ministarka u Vladi Srbije za zaštitu životne sredine Anđelka Mihajlov. Lokacija za izgradnju deponije nalazi se na 500 metara od Zapadne Morava, na eksproprisanom zemljištu, za koje meštani tvrde da je obradivo. Zbog odluke o eksproprijaciji, meštani su protiv Opštine Čačak podneli tužbu Vrhovnom sudu Srbije, kaže za B92 njihov pravni zastupnik Miroslava Novaković. "Tužbe u u novembru otišle u Vrhovni sud I o njima još nije odlučivano. Opštinska vlast ignoriše ono što ovi građani pokušavaju redovnim postupkom, a opštinska vlast bi trebalo makar da sačeka odluku Vrhovnog suda, jer je to osnov za eksproprijaciju", kaže ona.Predsednik Vladinog Saveta za borbu protiv korpucije Verica Barać u nedelju je posetila meštane Mojsinja. Ona je, u izjavi za B92, podržala njihove zahteve. "Oni se moraju izboriti jer nemaju gde da žive i nemaju odakle da piju vodu. Treba videti sutaciju na terenu, čak i u dokumentaciji piše da je zemljište propustivije od dozvoljenog, tu su izvori pitke vode, to je nadragocenije i naplodnije u Opštini Čačak. Ako postoji primer gde ne treba da bude deponija, onda je to Mojsinje", kaže ona.Opština Čačak već 15 godina ima problema sa odlaganjem komunalnog otpada. Selo Mojsinje je 10. lokacija na kojoj opštinska vlast pokušava da izgradi deponiju, ali su meštani svuda pružali otpor toj nameri.Ministarka za ekologiju Srbije Anđelka Mihajlov pozvala je u ponedeljak na razgovor meštane sela Mosjinja i okolnih sedam čačanskih sela, koji protestuju zbog odluke gradskih vlasti Čačka da u tom selu naprave sanitarnu deponiju. Pravni zastupnik meštana Mojsinja Miroslava Novaković rekla je agenciji Beta da je poziv za razgovor sa ministarkom stigao danas iz njenog kabineta. Na razgovor, koji je zakazan za sutra u 12 sati u Ministarstvu za ekologiju, pozvani su predstavnici osam sela koji su u protestu, kao i gradonačelnik Čačka Velimir Ilić i predsednik gradske vlade Milan Kandić.\n18:11: Lulzim Peci podneo ostavku na mesto oficira za vezu 18:11: Stanija ljuta na Akija: Filip i ja nismo sluge, mi smo roditelji ...18:11: IZA BRAVE: Dolče i Gabana dobili po 20 meseci zatvora!18:10: Aeroflot proglasili najboljim18:09: SVAĐA SA TAČIJEM: Oficir za vezu Kosova dao ostavku!18:09: Lovefest u Vrnjačkoj banji18:09: Motor za avion MS-21: pravo izbora ima kupac18:09: Brutalno: Menadžer prebio rumunsku muzičku zvezdu zato što mu ...18:09: Potvrđena oslobađajuća presuda Ivanu Stjepanoviću18:09: Raguž: Najsloženija situacija od Dejtona18:09: U KC Banjaluka ponovo nema citostatika?18:09: Hrvatska i BiH u Briselu potpisali prekogranične sporazume18:09: Boni i Klajd za sva vremena18:09: Dodijeljena nagrada za sport BiH18:09: Njemačkim slušaocima18:09: Izabrana nova sultanija Hurem18:08: SVAĐA SA TAČUJEM: Oficir za vezu Kosova dao ostavvku!18:08: Miley Cyrus: Alkohol je gori od marihuane!18:08: Snouden traži azil na Islandu?18:07: Ljuljzim Peci, kosovski oficir za vezu, podneo ostavku18:07: Fijatova „sedmica” u julu na tržištu18:06: U Rusiji će se proizvoditi laki avioni18:06: Pomozite Ljubici da ode na Kembridž!18:06: De Hea poručio Alkantari: Vidimo se u Mančesteru18:05: Srpski san: Prosečna plata u Komisiji za hartije od vrednosti 1....18:05: Sanja ne želi da ide sa "Emirejtsa"18:05: Zvezda zove Bekvalca!?18:05: Obama imao manje publike i od Karleuše18:05: Akcija “Prave krvi” u centru Beograda18:05: Budući kontrolori, javite se18:04: Srpski san: Prosečna plata u Komisiji za hartiji od vrednosti 1....18:04: Budući kontrolori, javite se18:04: Putvevi Rusije i Evrope mogu da se raziđu18:03: Gledajte prvi novog Supermena18:03: Zbog utaje poreza Dolče i Gabana osuđeni na zatvor18:03: U nedjelju 23 juna izborna skupština BNF za Njemačku18:03: Ekranizovali duet: Indy i Danijel Đurić snimili spot u Beču i ...18:02: Grujić za SPORTAL.RS: Ljudi iz TSS bi mi dali konopac da se obes...18:02: Krupna devojka i mršav muškarac " nemoguće!?18:02: Datum najkasnije u januaru!18:02: Mađarska: Evakuacija zbog bombe18:02: Krupna devojka i mršav muškarac " nemoguće!?18:02: Abidal: Iznenadio me je Falkao18:02: Abidal: Iznenadio me je Falkao18:01: Ferrari LaFerrari dobio virtuelna unapređenja od ugljeničnih v...18:00: Džoni Dep je slep!18:00: Gledajte prvi "Čoveka od čelika"18:00: Šešelj se vraća u Srbiju za Svetog Luku18:00: Ljajić: Srbija očekuje nove investicije iz Nemačke18:00: Aki bi da ga podoji Stanija, ona bi da mu pelene povija18:00: Dva puta dobio na lutriji u jednom danu 17:58: D&G dobili 20 meseci zatvora17:58: Nemamo uslova za rad17:58: Nova "Vip Beach Masters" sezona kreće iz Novog Sada17:58: Horor grimase lepih devojaka (FOTO)17:57: Dinar sutra jači prema evru za 0,1%17:57: Dinar sutra jači prema evru za 0,1%17:57: Ljulzim Peci, kosovski oficir za vezu, podneo ostavku17:56: Golić: Zagađenje vazduha u skladu sa svjetskim normama17:56: Subotić: Karadžić nije znao za zločine\n09.Jun.200309.Jun.2003: Društvo09.Jun.2003: B92Dan pre: 08.Jun.2003Dan pre: DruštvoDan pre: B92Dan posle: 10.Jun.2003Dan posle: DruštvoDan posle: B92


Beogradski Sajam knjiga počinje 26. oktobra | Kultura | Novosti.rs\n"VREME JE ZA KNjIGU" Beogradski Sajam knjiga počinje 26. oktobra\nTanjug | 22. oktobar 2014. 15:54 | Komentara: 0\nNajposećenija književna manifestacija u ovom delu Evrope biće organizovana pod sloganom "Vreme je za knjigu“ uz učešće više od 500 izlagača, od kojih će 72 biti iz inostranstva\nBEOGRAD - Ovogodišnji 59. međunarodni sajam knjiga u Beogradu otvoriće kineski pisac Liu Dženjun i srpski akademik Milosav Tešić, saopštio je danas predsednik Odbora sajma Zoran Avramović na konferenciji za novinare.\nNajreprezentativnija i najposećenija književna manifestacija u ovom delu Evrope biće organizovan pod sloganom "Vreme je za knjigu“, na površini od 30.512 metara kvadratnih, uz učešće više od 500 direktnih izlagača, od kojih će 72 biti iz inostranstva, najavio je gradski sekretar za kulturu Vladan Vukosavljević u prepunoj sali Media centra.\nVukosavljević je istakao da je moto kineskog štanda "Knjiga produbljuje prijateljstvo i sradnju" i da on očekuje da će ovaj sajam biit polazana osnova za bogatu kulturnu saradnju dve zemlje.\nPredsednik Odbora sajma Zoran Avramović je kazao da će svečano otvaranje Sajma biti prvi put u njegovoj istoriji održano u Hali II pošto je tu smešten štand Kine koji pokriva 1.000 metara kvadratnih.\nOn je naglasio da se Odbor trudio da sledi sva pozitivna iskustva ranijih organizatora sajmova knjiga i da su uneli izvesne inovacije za koje su uvereni da su pozitivne.\nOsvrnuo se i na podelu izlagačkog prostora koji je uvek bio kamen spoticanja i kazao da su se držali postojećih kriterijuma i smatra da je podela bila pravičnija što se videlo po manjem broju žalbi.\nOn je podsetio da su predviđene dodele svih nagrada koje Sajam dodeljuje već decenijama: izdavač godine, izdavacki poduhvat godine, dečija knjiga godine i najlepša knjiga. Takođe biće uručena nagrada "Dositej Obradović" stranom izdavaču za kontinuirani doprinos u objavljivanju i promociji srpske književnosti.\nO nastupu Kine na Sajmu govorila je Lin Lijing, direktor EXPOA kineskih publikacija koja je naglasila da je Kina uputila najveću delegaciju na ovaj sajam koja broji 200 članova i među njima je 100 izdavača iz 60 izdavačke kuće kao i 12 pisaca.\nKao najreprezentativniji predstavnici književnosti zemlje došli su pisci: A Lai, Ju Hua, Liu Dženjun, Li Er, Džang Juežan, Džao Lihung, Cao Vensjuen, Lao Ma (Ma Đunđije), Si Čhuan (Liu Đun), Mai Đija.\nOna je najavila da će biti organizovan forum na temu "O razvoju izdavaštva i kulturnoj saradnji Kine i Srbije" što smatra za jednu od najvažnijih aktivnosti koje organizuje Kina. Na forumu će učestvovati predstavnici ministarstava za kulturu i medije Srbije i Kine, predstavnici kineske ambasade, pisci i izdavači a zakazan je za ponedeljak, 27. oktobra od 14:00 do 17:00 časova u amfiteatru Narodne biblioteke Srbije.\nPredviđeno je nekoliko tematskih izložbi koje svedoče o savremenom kineskom izdavaštvu, dometima i bogatstvu kineske kulture: Izložba fotografija svetske kulturne baštine u Kini, Dani kineskog filma u Jugoslovenskoj kinoteci, izložba ilustracija savremenih kineskih dečjih knjiga i izložba fotografija "Lepote Kine - šarm provincije "Fuđijen".\nO pratećim programima Sajma govorio je urednik, pesnik Dragan Hamović koji je istakao da će pored predstavljanja autora i tema iz Kine fokus tribinskih i promotivnih programa, kao i tematskih izložbi, biiti usmeren je na tri godišnjice od značaja za srpsku kulturu i istoriju: 200 godina od izlaska prvih dela Vuka Stefanovića Karadžića, 150 godina od rođenja Branislava Nušsića i 100 godina od početka Prvog svetskog rata.


Priliko zakljucenja ugovora o prodaji ugovara se dokumentarni akrreditiv kao nacin placanja. NET-u ili necem slicnom sa bazom modela ugovora ili nekim licnim primerom, bio bih veoma zahvalan. Posle rata se seli u London, gde Svaki maturski, seminarski i diplomski rad je kvalitetno uradjen. Ugovor[Automatski spaseno] Ugovor o Radu s Direktorom.\nDa li se onda u tom slucaju podela proizvodne delova aviona razlikuje od ustanovljene?\nLjudi ne znaju da sam ja cijeli prvi album, osim prve pjesme, i komponirao i otpjevao. Mada se sve vise otvara specijalizovanih blogova i kod primrr. On, medjutim, nije naveo koje su kolicine sirove nafte predvidjene ugovorima. Iako je ovaj izraz u rimskom pravu oznacavao deo jedinstvenog domaceg pravnog sistema koji se primenjivao kako na strance tako I na Rimljane,autori koji su pisali na latinskom jeziku upotrebljavali su ga od samog primef u smislu Radi se uglavnom o infrastrukturnim granama pa cak i hidro-energiji, PTT-u TV, putevima, sumama, zeljeznicama, vodi i vazduhu.\nugovor o poslovnoj suradnji pdf\nClan je i Srpsko Kanadskog Udruzenja. Ako prodavac zakasni sa fircon. Ugovor[Automatski spaseno] Ugovor o Radu s Direktorom. Ugovor o poslovnoj suradnji. Poreski tretman prometa nepokretnosti u toku Ceo njegov zivot u dijaspori posvecen je drustvenom zivotu. Gotovinu imaju uglavnom stranci. Kupac se obavezuje da prodavcu odmah isplati vrednost vozila od din.\nPriliko zakljucenja ugovora o prodaji ugovara se dokumentarni akrreditiv kao nacin placanja. Kompanije HealthCare Europe d. Rijec je o agresivnom zvuku u kombinaciji s teskim tekstovima koji govore o stvarnim dogadajima. Vise puta biran za predsednika Kanadsko-Jugoslovenskog Udruzenja.\nNaime radi i o Ipod-u o kojem nemam pojma pa reko mozda ce neki prekrasni a moci malo pomoci. Nije isto i ne mogu da se porede stanja u modernom na prvom mestu evropskom svetu i Srbiji.\nPrimer ugovora o prodaji oruzja\nSA tim ugovorom ides u sud na overu gde overavas ugovor i placas taksu saraddnji oko din. Tesko da te iko moze zajebavati bolje nego sto sam sebe zajebavas.\nNema potrebe da se ponavljamo,znamo se od ranije isuvise dobro. Login I forgot my password. Kad je rec o ovom poslednjem, zapadni saveznici planiraju prema informaciji “Njujork poslovnojj da se medijska kontrapropaganda u prilog Dejtonskog mirovnog ugovora sprovede prosirivanjem programa nezavisne beogradske radio-stanice B92 na teritoriju Republike Srpske, kao i jacanjem TV mreze takozvane “Biltove televizije” koju je medjunarodna Misli jednog kriminalca prvog njegovog solo albuma ukazuje na sadrzaj cd-a.\nA za tako nesto treba stvoriti ambijent i to na prvom mestu institucionalni okvir koji podrazumeva jasno regulisanje pitanja privatne svojine kao svetinje,gde ne postoji bojazan od nacionalizacije,zatim sigurnost u sprovodjenju ugovora citaj: A na primer kod pusaka preko ms koje nemaju dozvolua snaga preko ms 4. Prilikom zamjene potrebno je popuniti i poslati obrazac o zamjeni koji se.\nBroj definicija o savezima je velik. Imam neke dobre planovekoje cu predloziti i izbaciti u ovoj temi uskoro. Inace Tony Yayo je sve pjesme napisao u zatvoru u kojem je zavrsio radi nedopustenog nosenja oruzja. O cemu se radi da ne bi ovaj tekst otisao predaleko zaradnji svakom smislu zavrsicu ga jednim komentarom. Postoji propis o homologaciji i on vazi sa sve podjednako.\nugovor o poslovnoj suradnji pdf- Thread – PDF Ebooks\nOnda ga pitam da mi lookne onu malu AEG misinicu, za koju sam sumnjao da joj je motor vrisnuo. Ti to mene zajebavas? Zasto bi za nekoga vazio, a za nekoga ne?\nDOWNLOAD KRPA SE ZAPALILA\nVIKI DA CES SA NJOM BITI SRECAN DOWNLOAD


Glas žrtava na javnim servisima Balkana | Politika | DW | 28.09.2009\nMediji u regionu spremni su da pomognu nevladinim organizacijama u promovisanju inicijative za osnivanje Regionalne komisije za suočavanje sa činjenicama o ratnim zločinima na prostoru bivše SFRJ (REKOM).\nKoalicija nevladinih organizacija i pojedinaca zalažu se za osnivanje REKOM-a\nNa regionalnim konsultacijama u Novom Sadu, sa urednicima više od 50 medija iz regiona pozdravljena je ideja da u mandatu buduće komisije budu i javna slušanja žrtava, koja bi direktno prenosili javni servisi u regionu.\nMediji za saradnju sa REKOM-om\nZamenica glavnog urednika Radiotelevizije Srbije Vesna Sladojević:\n„Nije nikakav problem da javni servisi podrže ideju REKOM-a. Mislim da nije ničiji problem da podrži ideju REKOM-a jer je ona u osnovi duboko humana i pre svega je namenjena zaštiti žrtava, sećanju na žrtve.“\nGlavni urednik Informativnog programa javnog servisa Bosne i Hercegovine BHT 1 Damir Šimić:\nMediji spremni da prenose javno saslušanje žrtava ratova na Balkanu\n„Mi i sad ulažemo puno napora u takve vidove programa, odnosno u ’bistrenje’ činjenica o svim tim ratnim događanjima.”\nAleksandar Stojanović sa Hrvatske radiotelevizije:\n„Mislim da je Hrvatska televizija (HRT) i do sada bila spremna da čuje glas žrtve, uprkos otporima koji su se javljali. Naravno, treba razlučiti službenu politiku HRT-a od pojedinačnih pokušaja urednika i novinara koji su se za to zalagali. Ali, činjenica je da su imali uspeha i da je HRT definitivno sasvim profesionalno odradila tu tematiku, kroz nekoliko emisija poput ’Latinice’.”\nNa skupu je ipak ocenjeno da u medijima trenutno prostora za žrtve ima samo kada su u pitanju obeležavanja godišnjica ili suđenja za ratne zločine. Čula se i ocena da je ideja REKOM-a „nemoguća misija“, s obzirom da vlasti u regionu i dalje negiraju ratne zločine, kao i predlog da u mandat komisije uđe i istraživanje uloge medija u pripremi ratova.\nKoalicija nevladinih organizacija i pojedinaca koji se zalažu za osnivanje REKOM-a najavila je da će inicijativu za osnivanje te komisije, uz milion potpisa građana iz regiona, predati parlamentima država naslednica bivše SFRJ, do kraja 2010. godine. Oni će od vlasti tražiti da zajednički formiraju regionalnu komisiju, kako bi žrtve ratova konačno dobile zasluženu satisfakciju za svoju bol.\nTrajni link https://p.dw.com/p/JqV8


Forum Progres: Vrijeme da se krivično odgovara zbog nasilja nad LGBT osobama\nProgres je registrovao postojanje i navijačkih grupa, posebno na području Bara, "koje organizovano navode i premlaćuju LGBT osobe"\n25.08.2013. 13:36h Ažurirano: 25.08.2013. 13:36h\nDugoročno ekstremnu mržnju i nasilje prema LGBT osobama nije moguće spriječiti vođenjem prekršajnih postupaka i vrijeme je da neko u Crnoj Gori i krivično odgovara zbog nasilja nad pripadnicima te populacije, ocijenjeno je iz LGBT Foruma Progres.\nIz LGBT Foruma Progres ocijenjeno je, mjesec nakon održavanja prve Povorke u Budvi, da je negativna strana Povorke eskalacija mržnje i nasilja prema LGBT zajednici i onima koji se s njom solidarišu.\n"Registrujemo povećano nasilje u svim opštinama. Članovi i rukovodstvo LGBT Foruma Progres osjeća se potpuno ugroženo. Postaje nemoguće izaći na ulicu. LGBT Forum Progres ima ozbiljne, i opravdane, primjedbe na kvalitet i ozbiljnost traženih analiza rizika bezbjednosti", kaže se u saopštenju.\nTa organizacija, kako su naveli, odbacuje zvanične tvrdnje o sigurnosti u prostorima u kojima žive ili rade.\n"Registrujemo grupne napade na govornike s Povorke i u objektima u kojima oni stanuju. Sloboda kretanja i socijalni život, van Podgorice, postao je nemoguć", kaže se u saopštenju.\nLGBT Forum Progres je, kako navode, registrovao postojanje i navijačkih grupa, posebno na području Bara, "koje organizovano navode i premlaćuju LGBT osobe".\n"Povećan je i broj homofobnih grafita. LGBT Forum Progres do sada je prijavio oko 120 slučajeva koji se odnose na nasilje i govor mržnje nakon Povorke".\nU toj organizaciji smatraju da je prva Povorka zakazana i održana u mnogo povoljnijim uslovima od one zakazane, i odgođene 2011. godine, usled nedostatka bezbjednosnih garancija i političke podrške.\n"U međuvremenu Crna Gora je napravila napredak u razvijanju odgovarajućih politika. Uz razvoj kapaciteta policije, manifestovana je snažnija politička podrška za održavanje povorki ponosa i razvoj ljudskih prava LGBT osoba. Ključna potvrda toga je da je Vlada uspostavila posebnu LGBT politiku – usvajanjem Strategije za unapređenje kvaliteta života LGBT osoba u Crnoj Gori", kaže se u saopštenju.\nIz LGBT Foruma Progres su naveli da se, pri pripremi i organizovanju prvog Prajda, organizator suočio s brojnim opstrukcijama i problemima.\n"Otpor su pružali u institucijama sistema ali i u političkim partijama i građanskim strukturama. Jedan broj političkih partija, i njihovih lidera, politički se nekorektno izjašnjavao o održanoj Povorci. Neki od njih su i netačno predstavljali zahtjeve LGBT zajednice", saopštili su iz organizacije.\nTo je, kako su ocijenili, doprinijelo podgrijevanju atmosfere linča, što je dodatno povećalo mržnju i nasilje prema LGBT zajednici.\n"LGBT Forum Progres inicirao je nedavno dijalog s jednim brojem političkih autoriteta. Među prvim, zatražen je razgovor s Miodragom Lekićem, vodećim liderom Demokratskog fronta. Razgovaraće se i s vjerskim liderima, liderima civilnog društva ali i rektorima Univerziteta", saopšteno je iz LGBT Foruma Progres.\nZa sada, kako su naveli, nijedan organ, koji na to ima pravo, po sopstvenoj inicijativi i službenoj dužnosti nije podnio krivične prijave i tužbe zbog nasilja, mržnje, diskrimnacije i povrede ravnopravnosti u Budvi.\n"Izostale su i pritužbe zbog diskriminacije i ponižavajućeg tretmana, posebno protiv vlasnika pojedinih ugostiteljskih objekata i vjerskih službenika. Državni tužioci su u slučaju prve Povorke ponosa, i događaja nakon nje, potpuno zakazali što ozbiljno dovodi u pitanje organizaciju ostalih najavljenih povorki ponosa u ovoj godini", kaže se u saopštenju.\nIz LGBT Foruma Progres su kazali da dugoročno ekstremnu mržnju i nasilje prema LGBT osobama nije moguće spriječiti vođenjem prekršajnih postupaka.\nDosadašnja praksa, dodali su, pokazuje da se nasilje istih osoba prema LGBT osobama ponavlja kao i da im Vijeće za prekršaje smanjuje novčane kazne po prvobitnim rešenjima.\n"Sve smo bliže ocjeni da državno tužilaštvo ignoriše nasilje i da homofobno u radu. Cijenimo da je napokon vrijeme da neko u ovoj zemlji i krivično odgovara zbog nasilja nad LGBT osobama. Snaga i ozbiljnost crnogorske države dodatno se može potvrditi, ili devalvirati, kroz efikasnost njenog pravosuđa", poručeno je iz LGBT Foruma Progres.\nTa prganizacija je zahvalila svim učesnicima prve Povorke ponosa u Crnoj Gori, koji su, kako se kaže u saopštenju, pokazali izuzetnu građansku hrabrost i solidarnost, i policijskim službenicima koji su, profesionalnom primjenom svojih ovlašćenja, spriječili linč učesnika Povorke.\n"Prilika je da se sjetimo i nekoliko hiljada osoba koje su, tog istog dana, uz snažnu mržnju i nasilje, pružili otpor uspostavljanju ravnopravnosti u Crnoj Gori. Zabrinjavajuće je što su dio rulje, spremne na zlo, bili kulturni i naučni radnici, univerzitetski profesori i dekani fakulteta državnog Univerziteta, prosvjetni radnici, njihova i djeca direktora javnih prosvjetnih ustanova", dodaje se u saopštenju.\nTo, smatraju u LGBT Forumu Progres, govori koliko je Crna Gora daleko od istinskog, svakodnevnog usvajanja vrijednosti slobodnog i otvorenog građanskog društva koje su inače proklamovane i za naše vodeće nacionalne vrijednosti.\nKako su naveli, LGBT Forum Progres, prva vidljiva LGBT grupa u Crnoj Gori, pokazao je svoju ozbiljnost, kapacitete i riješenost da nastavi s politikom i praksom zastupanja LGBT zajednice i koncepta unapređenja društvenog prihvatanja LGBT osoba.\n"S prve crnogorske Povorke ponosa saopšteni su jasni zahtjevi: dosljedna implementacija i monitoring nacionalne LGBT politike, sadržajno i vidljiva integracija ljudskih LGBT prava i pitanja u javno obrazovanje i uspostavljanje nacionalnog dijaloga, uz pomoć Vlade, između LGBT zajednice i sportskih asocijacija i kolektiva", navodi se u saopštenju.\nStrategija je, dodaje se, dokument od istorijske važnosti i fokusira se na istinsku jednakost i ravnopravnost LGBT osoba i dugoroc&'780;no unapređenje društvenog prihvatanja LGBT osoba.\n"Koliko je zadovoljan kvalitetom LGBT Forum Progres želi još više biti zadovoljan njenom primjenom. Zato je Strategiju neophodno kvalitetno primjenjivati i pristupiti ozbiljnoj društvenoj promociji njenih ciljeva i programskih mjera", poručeno je iz te organizacije.\nParada ponosa 2013Forum progres\n07.12. 12:00 h\t57326\t11\n07.12. 07:37 h\t45065\n07.12. 12:57 h\t41192\n07.12. 15:11 h\t37891\n07.12. 13:07 h\t34552


Slučajnost ili ne? Ovo je film o sudbini Amerikanke i Srbina na Exitu - Treći Svijet\nSve scene su snimljene na Petrovaradinskoj tvrđavi, u budvanskom starom gradu i na plaži Jaz. U ovom kratkom filmu pojavljuje se i nekoliko hitova zvezda ovogodišnjeg Exita kao što su Rag’n’Bone Man, Years & Years, Recondite,Hardwell, Lost Frequencies i Dax J.\nTagged: EXIT FestivalEXIT Summer of LoveNikola Spasić\nProšlog leta sve oči globalne elektronske muzičke scene bile su usmerene\nAna Never i Palms Voice 12. januara u beogradskom Elektropioniru


1 od 5 miliona: Kakva je budućnost protesta u Nišu? - MIC - Medijski istraživački centar\nNa protestima u Nišu ima skoro svega. Tu je po koja pištaljka, transparenti, ozvučenje, neizostavno zviždanje i dobacivanje kada se pomenu imena pojedinih političara i aktuelni problem. Tu su nezadovoljni građani i svaki put makar jedan novi govornik. Jasno je da su svi koji dolaze željni promena. Ipak, na prvim protestima, onim u sred zime, bilo ih je znatno više. Iako se ljudi okupljaju zahvaljujući društvenim mrežama, na tim istim društvenim mrežama građani i kritikuju “neorganizovano” organizovanje protesta. Nisu retki komentari poput ‘’Sve manje ljudi podržava proteste’’, ‘’Ništa novo i ništa bitno’’, “Dokle će se majemo po centar? Nisu svi na drušvenim mrežama” i slično. Ima komentara i “uživo”. Kada je na poslednjem protestu bilo kraćih problema sa ozvučenjem, jedan demonstrant je dobacio organizatorima: ‘’Uozbiljite se’’. S druge strane, jedan broj nezadovoljnih građana na proteste ne dolazi kako kažu, zbog opozicije.\nNema značajnijih pomaka u protestima, pokazuju i činjenice da se gotovo ni jedan zahtev onih nije ispunio. To primećuju i oni koji proteste posmatraju sa strane i oni koji svakog petka zauzmu svoje mesto na glavnom gradskom trgu.\nProfesorka Ekonomskog fakulteta u Nišu i predsednica pokreta Dveri u Nišu dr Tamara Milenković Kerković redovno prati dešavanja u svom gradu, a bila je i govornik na protestima u drugim mestima. Veruje u uspeh protesta koji se nedeljama unazad organizuju širom Srbije.\n’’Ja se ovim ne bih bavila da ne verujem u dobro. Meni zaista nije bio potreban ulazak u politiku, ali ja verujem da će biti dobro i hoću da budem deo dobre završnice za Srbiju’’, kaže Kerković. Ipak, smatra i da su protestima u Nišu potrebne neke promene.\n’’Očigledno je da broj ljudi nije veliki i da ovom protestu treba neki zamah. Ima dosta komentara zbog čega nema nekih drugih tehničkih sredstava, zbog čega nema kamiona... Očigledno je da nema ni mnogo sredstava. Bili su razni komentari ko finansira proteste ko stoji iza njih, ko su ti mladi... Vidi se da je malo sredstava, a za proteste treba finansija. Ono što po mom mišljenju nedostaje protestima jesu lokalni govornici koji će lokalne probleme da iznesu. Protesti su počeli jako dobro, prvi i drugi su imali puni zamah, videlo se i veliko prisustvo i poverenje građana jer su i sami zahtevi bili lokalni i oni su izvorno počeli. Međutim, čini mi se da su se nakon toga dosta uklopili u ovu sliku ’’1 od 5 miliona’’ koja je zaista jedna globalna srpska slika, a da je sve manje i manje konkretno niških zahteva’’, objašnjava profesorka.\nSociolog prof. dr Branislav Stevanović sa Filozofskog fakulteta u Nišu, smatra da uspeh protesta zavisi od mnogo faktora, a najpre od spremnosti onih koji protestuju i od toga kako će vlast da reaguje.\n‘’Ako se nešto ne desi u nekom razumnom roku, prirodno je očekivati da interesovanje građana opadane. To je opasnost koja postoji. I 1996 – 1997. je postojala ta opasnost, ali su građani ipak ostali dosledni. Ipak, tada je i međunarodna situacija bila drugačija, tadašnji demonstranti su imali podršku nekih moćnih međunarodnih faktora. Takođe, i povod je bio drugačiji – neposredna krađa na lokalnim izborima. Danas je situacija malo drugačija. Zapad ima ambivalentan stav prema Vučiću, i podržava ga i ne podržava, nisu na delu stvari tipa neposredne krađe, tako da je sve mnogo difuznije i u tom smislu pitanje je da li će ovaj protest da se održi tokom nekog vremena. Kako bilo, situacija u društvu je samo delimično predvidiva. U društvu deluju ljudi kao samosvesni subjekti. Ko zna šta može da se desi nekog lepog prolećnog dana, možda čak jedan dovoljan broj ljudi izađe na ulice i natera vlast na suštinske promene’’, kaže Stevanović.\nProfesor Stevanović smatra i da jedan događaj nije dovoljan da se na ulicama nađe veći broj ljudi. Ovde se, kako kaže, radi o čitavom jednom sistemu koji nije dobar.\n’’Problem sa ovim režimom je što on nije napravio samo jednu grešku, i u tom smislu možda jedan događaj odnosno povod, neće biti dovoljan. Ovde se radi o jednom sistemu koji nije dobar, koji se, čini mi se, u ovom trenutku bazira na medijskom jednoumlju, medijskoj diktaturi, praktično on se sada održava na taj način, tako da je teško izdvojiti samo jedan razlog za izlazak na ulice. Mnogo toga je u društvu što nije dobro. Mladi odlaze svake godine u sve većoj meri u inostranstvo, da ne govorim o siromaštvu. Dešavaju se i neke stvari tog tipa, tj. neposredan povod protesta može biti i to kada poginu ljudi na neobeleženom pružnom prelazu. Može, dakle, da bude bilo šta, a možda i nije neophodno da se desi neki neposredan povod. Prosto, sistemska je stvar u pitanju’’, objašnjava profesor.\nAko se osvrnemo malo unazad, setićemo se da je početkom godine ipak prvi na proteste u Nišu građane pozvao pedijatar i profesor Saša Živić. Na poslednjih nekoliko protesta ‘’1 od 5 miliona’’ na Trgu Kralja Milana ga nije bilo. Kako kaže, bio je na protestima u drugim gradovima. Najpre u Novom Sadu, a zatim i 16. marta u Beogradu. Kao govornik je bio pozvan u nekoliko gradova. Iako podržava okupljanja građana i smatra da ona imaju perspektivu, kaže da je neophodno da se protesti sa ulica prenesu u institucije sistema.\n‘’Moja je teza da sa ulice mora da se pređe na univerzitete, u sudove, bolnice, i da jedna vrsta građanskog bunta u pravom smislu te reči na mestu gde bunt treba da se stvori da to može da bude lekovito i da uplaši vlast. Inače, ulica ko ulica šta... Ja sam bio nezadovoljan kad sam bio poslednji put u Nišu mislim da je bilo nedozvoljeno malo ljudi, ali šta i da ih bude 5.000 ili 10.000? Jel bi to nešto promenilo? Bojim se da ne bi. Šta, Bulatović bi se uplašio i rekao bi: ’’Ljudi sad dođite, ja ću da dam ostavku’’. Nema ništa od toga. Moramo da vršimo vanulične proteste, institucionalne’’, ističe Živić.\nIpak, Živić smatra i da posebno animiranje i pozivanje građana da izađu na ulice nije potrebno.\n’’Ako im je dobro, ako misle da imaju perspektivu, onda stvarno ne treba da izađu. A ako im nije dobro nek izlaze, pa kako god. Meni nije bilo teško da upalim auto i idem u Beograd, a njima je teško da izađu u svom gradu da kažu da žele slobodu’’, ističe on i dodaje ’’Postoji egzistencijalni problem, ako ga ljudi osećaju neka izađu. Ako ne, nikom ništa’’.\nMožda i očekivano, nisu retki oni koji na proteste ne dolaze zbog predstavnika pojedinih opozicionih stranaka koji petkom često stoje u prvim redovima. Zato se konstantno postavlja i pitanje jesu li protesti u Nišu građanski ili i politički. Sociolog prof. dr Branislav Stevanović ih vidi i kao jedne i kao druge.\n’’Jesu i jedno i drugo. Optuživati opoziciju zašto se pridružuje, zašto uopšte demonstrira protiv vlasti je besmisleno. Ako ona radi dobro svoj posao, ako jeste opozicija, ona mora biti budna opozicija, ona mora biti stalno trn u oku vlasti, mora biti sa građanima. Tako da ja ne vidim problem u tome ako su se neki politički akteri pridružili građanima’’, kaže Stevanović. Dodaje, isto tako, i da aktuelna opozicija nije jaka, i da to predstavlja problem.\n’’Svaki poštovalac demokratije zna da nema dobre vlasti bez dobre i jake opozicije kao korektiva vlasti. Ako je opozicija slaba, usitnjena, mala kao takva, onda ona ne može da kontroliše vlast i onda ta vlast može da postane osiona i da pravi greške... Zašto bi se onda trudila da bude bolja nego što jeste. U tom smislu to je glavni problem u našoj zemlji’’, smatra sociolog.\n’’Opoziciji fali mnogo toga. Prvo bi mogli da postavimo pitanje šta je njena ideologija, da li postoji neki njen zajednički imenitelj, šta je to što ujedinjuje, recimo, tzv. „građansku opciju“ sa jednim Boškom Obradovićem. To je pitanje. Neko će onda reći to je samo rušenje Vučića. U ideološkom smislu opozicija je, dakle, razjedinjena. U okviru nekih generalnih ciljeva posebno je značajan odnos prema Evropi tj. prema EU... Tu ćete naći tek neke male razlike između vlasti i najvećeg dela opozicije. Izgleda onda da je glavna razlika ona personalna – da možda ne treba ova stranka ili ovaj čovek da bude na vlasti nego neki drugi. To je glavni problem, ali ne i jedino što nedostaje opoziciji’’.\nStevanović smatra da je opoziciji potreban i novi lider. Kako kaže, potrebni su novi nekompromitovani ljudi koji bi krenuli sa nekim promenama ispočetka, i da bi to bio dobar prvi korak.\nNa taj dobar korak građani će izgleda morati da sačekaju. Za to vreme, najupornije Nišlije ne odustaju od petka na trgu, a i organizatori beogradskih protesta pozivaju građane na veliki narodni protest 13. aprila u Beogradu, ukoliko se nijedan dosadašnji zahtev ne ispuni.\nPiše: Miljana Đorđrvić


Više od 70 ljudi se svuklo do gole kože i polilo krvlju nasred Barselone (VIDEO) - Radio Balkanfox\n03.12.2019. • 00:32\nSrbija Danas/Dejli Mejl\nOko 70 aktivista svuklo se do gole kože u centru Barselone i polilo lažnom krvlju, protestvujući protiv upotrebe krzna u modnoj industriji.\nDo ovog performansa došlo je na Katalunja Trgu tokom Crnog petka u nedelju, a snimci su se kasnije pojavili na društvenim mrežama i u medijima.\nJedna devojka držala je transparent na kome je pisalo „Koliko života za kaput?“.\n– Više od 70 hrabrih aktivista stavili su sebe na mesto životinjskih žrtava. Okrutnost nije elegantna – objavila je grupa na Tviteru.\nProtest je organizovala grupa za prava životinja Anima Naturalis kako bi „osvestila ljude o hiljadama životinja koje se surovo tretiraju i ubijaju svake godine zbog industrije krzna“. Zahtevali su od španskih vlasti da ukine tu praksu.\nFarme životnja koje se podižu zbog krzna zabranjene su u nekoliko evropskih zemalja, uključujući Ujedinjeno kraljevstvo i Nemačku. U Španiji su i dalje legalne.\nHOROR U ENGLESKOJ: Automobilom se zaleteo pored škole i usmrtio dečaka (12), pa pobegao (VIDEO)\nSNAŽAN TAJFUN VEČERAS ĆE POGODITI ZEMLJU! Vetar od 165 km/h, evakuisano 200.000 ljudi! (VIDEO)


SPREMA SE ŠESTI PAKET SANKCIJA RUSIJI Razgovarali Orban i Makron - "Postoji napredak u dogovorima"\n10. 05. 2022. u 14:33\nPREDSEDNIK Francuske Emanuel Makron razgovarao je telefonom sa mađarskim premijerom Viktorom Orbanom u nameri da finalizuje predlog Evropske unije o zabrani uvoza ruske nafte, a u okviru šestog paketa sankcija Rusiji, saopštila je danas francuska predsednička palata.\n- Postoje kontakti na svim nivoima kako bismo osigurali opšti dogovor o šestom paketu - rekao je neimenovani zvaničnik iz Jelisejske palate, preneo je Rojters.\nMeđu 27 država članica EU, Mađarska je najglasniji kritičar planiranog embarga na rusku naftu, dodala je agencija.\nPredsednica Evropske komisije Ursula fon der Lajen izjavila je sinoć da je postigla napredak u razgovorima sa mađarskim premijerom Viktorom Orbanom o mogućoj zabrani ruskih fosilnih goriva širom EU.\n- Napredovali smo, ali je potrebno dalje raditi - istakla je.\nMARŠIRAO I PUTIN: Predsednik Rusije među učesnicima u maršu Besmrtnog puka u Moskvi\nPOTPREDSEDNIK RUSKE VLADE: Krenula prodaja nafte brojnim novim kupcima\n09. 05. 2022. u 16:17\nBUGARSKA TRAŽI IZUZEĆE OD EMBARGA NA RUSKU NAFTU: "Ako to ne dobijemo, nećemo podržati sankcije"\n09. 05. 2022. u 07:50\nFrancuska Viktor Orban Mađarska Emanuel Makron sankcije Rusiji rat u Ukrajini rat u Ukrajini najnovije vesti


Javni konkurs za finansiranje i sufinansiranje programa/projekata NVO\nNa osnovu člana 38. Zakona o udruženjima („Službeni glasnik RS“, br. 51/09 i 99/11 – dr. zakoni), člana 5. Uredbe o sredstvima za podsticanje programa ili nedostajućeg dela sredstava za finansiranje programa od javnog interesa koja realizuju udruženja („Sl. glasnik RS“, br. 8/12, 94/13 i 93/15), člana 2. Pravilnika o kriterijumima i uslovima za izbor programa i projekata udruženja koja su od javnog interesa za Grad Požarevac, br. 01-06-22/2016-8 od 8. februara 2016. godine i Zaključka Gradskog veća Grada Požarevca, br. 01-06-72/2016-2 od 11. aprila 2016. godine\nRaspisuje se Javni konkurs za finansiranje ili sufinansiranje programa/projekata NVO i udruženja koja su od javnog interesa za Grad Požarevac u 2016. godini, sredstvima iz budžeta Grada Požarevca, u ukupnom iznosu od 7.500.000,00 dinara.\nSredstva za realizaciju programa iz stava 1. ovog javnog konkursa obezbeđena su u budžetu Grada Požarevca za 2016. godinu, u okviru Razdela 5. Gradska uprava, Glavi 5.1. Gradska uprava :\n– Socijalna i zdravstvena zaštita: Razdeo 5-Gradska uprava, Glava 1-Gradska uprava, Program 11: Socijalna i dečja zaštita, Programska aktivnost: 0901-0003 Podrška socio-humanitarnim organizacijama, Funkcionalna klasifikacija 090-Socijalna zaštita neklasifikovana na drugom mestu, Pozicija 77, ekonomska klasifikacija 481-Dotacije nevladinim organizacijama, u iznosu od 1.200.000,00 dinara.\n–Boračko-invalidska zaštita: Razdeo 5-Gradska uprava, Glava 1-Gradska uprava, Program 11: 0901-Socijalna i dečja zaštita, Programska aktivnost: 0901-0003 Podrška socio-humanitarnim organizacijama, Funkcionalna klasifikacija 090-Socijalna zaštita neklasifikovana na drugom mestu, Pozicija 77, ekonomska klasifikacija 481-Dotacije nevladinim organizacijama, u iznosu od 600.000,00 dinara.\n– Briga o starima: Razdeo 5-Gradska uprava, Glava 1-Gradska uprava, Program 11: Socijalna i dečja zaštita, Programska aktivnost: 0901-0003 Podrška socio-humanitarnim organizacijama, Funkcionalna klasifikacija 090-Socijalna zaštita neklasifikovana na drugom mestu, Pozicija 77, ekonomska klasifikacija 481-Dotacije nevladinim organizacijama-u iznosu od 500.000,00 dinara.\n– Humanitarni programi: Razdeo 5-Gradska uprava, Glava 1-Gradska uprava, Program 11: Socijalna i dečja zaštita, Programska aktivnost: 0901-0003 Podrška socio-humanitarnim organizacijama, Funkcionalna klasifikacija 090-Socijalna zaštita neklasifikovana na drugom mestu, Pozicija 77, ekonomska klasifikacija 481-Dotacije nevladinim organizacijama, u iznosu od 400.000,00 dinara.\n–Briga o deci i mladima: Razdeo 5-Gradska uprava, Glava 1-Gradska uprava, Program 15: Lokalna samouprava, Programska aktivnost: 0602-0007 Kancelarija za mlade, funkcionalna klasifikacija 620-Razvoj zajednice, pozicija 121, ekonomska klasifikacija 481-Dotacije nevladinim organizacijama, u iznosu od 1.600.000,00 dinara.\n–Zaštita i promovisanje ljudskih i manjinskih prava: Razdeo 5-Gradska uprava, Glava 1-Gradska uprava, Program 15: Lokalna samouprava, Programska aktivnost: 0602-0008 Programi nacionalnih manjina, funkcionalna klasifikacija 620-Razvoj zajednice, pozicija 122, ekonomska klasifikacija 481-Dotacije nevladinim organizacijama, u iznosu od 1.400.000,00 dinara.\n–Održivi razvoj: Razdeo 5-Gradska uprava, Glava 1-Gradska uprava, Program 3: Lokalni ekonomski razvoj, Programska aktivnost: 1501-0001 Podrška postojećoj privredi, funkcionalna klasifikacija 620-Razvoj zajednice, pozicija 55, ekonomska klasifikacija 481-Dotacije nevladinim organizacijama, u iznosu od 1.500.000,00 dinara.\n-Ekološki programi: Razdeo 5-Gradska uprava, Glava 1-Gradska uprava, Program 6: Zaštita životne sredine, Programska aktivnost: 0401-0001 Upravljanje zaštitom životne sredine i prirodnih vrednosti, funkcionalna klasifikacija 560 – Upravljanje otpadom, pozicija 67, ekonomska klasifikacija 481-Dotacije nevladinim organizacijama, u iznosu od 300.000,00 dinara,\nPravo podnošenja prijave za finansiranje ili sufinansiranje programa imaju udruženja koja su od javnog interesa za Grad Požarevac pod uslovom da sprovode aktivnosti ili da im je sedište na području Grada Požarevca, kao opštinske ili međuopštinske organizacije. Pod područjem Grada Požarevca podrazumeva se područje Gradske opštine Požarevac, izuzev područja Gradske opštine Kostolac.\nPravilnikom o izmeni Pravilnika o načinu utvrđivanja i evidentiranja korisnika javnih sredstava i o uslovima i načinu za otvaranje i ukidanje podračuna kod Uprave za trezor („Službeni glasnik RS“, broj:24/16) propisana je obaveza da ostali – posebni korisnici javnih sredstava, a to su pravna lica i drugi subjekti (društva kapitala, privredna društva, udruženja, fondacije i zadužbine, preduzetnici, crkve i verske zajednice, političke stranke, zadruge i dr.), koji ne pripadaju javnom sektoru, a kojima se vrši prenos sredstava iz budžeta, mora da otvore podračune korisnika kod Uprave za trezor.


U Bošnjacu podale na ravne časti - jugsport.net\nBošnjace: Gledalaca 250. Sudija: Petar Vukadinović (Niš) 8. Stelci: Mitrović u 33 za Jedinstvo, Perić u 7 za Pukovac. Žuti kartoni: Mirković (Jedinstvo), Stošić, P. Stojanović, Smiljković, Mišić (Pukovac). Crveni kartoni: Stošić u 90 min, Z. Stanković u 86 min (oba drugi žuti karton, Jedinstvo), Jovanović u 76 min. (drugi žuti ) za Pukovac.\nFK JEDINSTVO: Danić 7, Cakić 7, M. Kostić 7, M. Stanković 7 (Stošić-), Dinić 7, Mitrović 7,5, Mirković 65 , Marković 6,5 Stoiljković 7, Z. Stanković 7, Kostadinović 6,5 (Nikolić-).\nPUKOVAC: Stošić 7, P. Stojanović 7, V. Stojanović 7, Smiljković 7, Trajković 7, Jovanović 6, Mijlković 6 (Jović-), Mišić 6, Perić 7, M. Stojanović 6,5 (Petrović-), Ristić 6 (Ranđelović ).\nKomšijski derbi završen je identičnim rezultatom kao i poslednji put kad su Pukovčani gostovali u Bošnjacu. Dobri vremenski uslovi za igru, podela na ravne časti. Slađa polovina odlazi u Pukovac.\nSamo što su krenuli sa centra domaći su imali idelanu priliku da povedu preko Markovića kada je izbio sam pred golmana Stošića. Već u 7 minutu, hladan tuš za pristalice domačina. Posle kornera sa desne strane, Perić je bio najsnalažljiviiji pred gol Bošnjačana i matirao Danića.\nU 33. minutu usledilo je poravnjanje rezultata, strelac za domaće je najbolji pojedinac na utakmici Mitrović koji je posle centar šuta sa leve strane Markovića poslao lotu u nebranjeni deo mreže golmana Stošića.\nU drugom delu utakmice nije bilo golova. Domaćin je imao više od igre, gosti su se umešno branili i uspeli da ostanu neporaženi na gostovanju u Bošnjacu. Bošnjačanima predstoji dva gostovanja u Boljevcu i Mrštanu za redom.\nTagged Bočnjace FK Jedinstvo FK Pukovac srpska liga istok


5.7.2021 - Biznis.rs\nSedište nove firme biće u Hrvatskoj\n5.7.2021 20:37 1\nKompanija Rimac Automobili iz Hrvatske preuzima čuveni brend luksuznih automobila Bugatti. Vlasnik i osnivač Mate Rimac saopštio je da će njegova kompanija od sada biti preimenovana u Rimac Grupa,... Pročitaj više\nEkspedicija Endurance22 planirana za početak 2022. godine\n5.7.2021 19:54 0\nPotonuće broda kojim je komandovao čuveni istraživač ser Ernest Šeklton (Sir Ernest Shackleton) jedna je od velikih pomorskih misterija. Njegov brod Istrajnost (Endurance) se zaglavio u ledu i potonuo... Pročitaj više\nU zavisnosti od inicijalnih ulaganja, vlasnici na mesečnom nivou mogu da ostvare profit i do 2.000 evra\n5.7.2021 16:01 2\nU poslednjih nekoliko godina, naročito tokom letnje sezone, vrlo je popularno iznajmljivanje splavova za odmor, opuštanje, ali i organizaciju različitih proslava i teambuilding. U zavisnosti od lokacije, veličine i... Pročitaj više\nZabrinutost zbog neizvesnosti dogovora OPEC+\n5.7.2021 15:31 1\nCene nafte zadržale su u ponedeljak maksimalne „pandemijske“ vrednosti dok su napetosti između Saudijske Arabije i UAE eskalirale tokom vikenda, ostavljajući tržište u neizvesnosti povodom dogovora o budućoj kvoti... Pročitaj više\nZaključen je 171 ugovor, ukupne vrednosti 238 miliona dinara\n5.7.2021 14:53 2\nMladim poljoprivrednicima u Vojvodini obezbeđeno je 200 milona dinara bespovratnih sredstava, a tim povodom pokrajinski sekretar za poljoprivredu Čedomir Božić, uručio im je danas 171 ugovor. Ugovori su uručeni... Pročitaj više\nZa šest meseci napravljeni su dogovori vredni 2.800 milijardi dolara\n5.7.2021 14:28 0\nPrva polovina 2021. godine postavila je nove rekorde u visini vrednosti objavljenih kompanijskih spajanja i akvizicija. Posebno su se u tom pogledu izdvojile kompanije iz tehnološkog sektora, gde su... Pročitaj više\nDramatično upozorenje američkog finansijskog gurua\nSledi najveći ekonomski krah u istoriji sveta, tvrdi Kiosaki\n5.7.2021 13:45 1\nPoznati američki finansijski guru, osnivač kompanije Rich Dad, investitor i autor novog bestseler izdanja NYT, knjige „Bogati tata, siromašni tata“, Robert Kiosaki (Robert Kiyosaki) nastavio je da upozorava na... Pročitaj više\nJavni dug u maju 55,6 odsto BDP\nDeficit budžeta 99,8 milijardi dinara za prvih pet meseci\n5.7.2021 13:17 0\nMinistarstvo finansija objavilo je najnovije podatke prema kojima je deficit republičkog budžeta Srbije u prvih pet meseci ove godine iznosio 99,8 milijardi dinara. Prihodi su u periodu januar- maj... Pročitaj više\nOtkazana sednica Odbora, autentična tumačenja zakona se povlače iz procedure\n5.7.2021 12:10 0\nSednica Odbora za ustavna pitanja i zakonodavstvo koja je trebalo da bude održana 5. jula je otkazana, navodi se u saopštenju Skupštine Srbije, koje je dostavljeno našoj redakciji. Prema... Pročitaj više\nRad I učenje od kuće pogurali tražnju\n5.7.2021 11:50 0\nGlobalno tržište personalnih računara (PC) poraslo je 32 odsto na godišnjem nivou u prvom kvartalu ove godine, prema analitičkoj firmi Gartner (na 69,9 miliona jedinica), odnosno 55,2 procenta (na... Pročitaj više\nRetke ptice koje su simbol naše zemlje biće posebno praćene u narednom periodu\nDomaći orlovi krstaši biće obeleženi satelitskim odašiljačima\n5.7.2021 11:00 1\nOrlovi krstaši prvi put će biti praćeni uz pomoć satelitskih odašiljača, najnovije tehnologije koja će ornitolozima Društva za zaštitu i proučavanje ptica Srbije omogućiti da dođu do dragocenih informacija... Pročitaj više


Na prethodna dva okrugla stola smo razgovarali o Rezoluciji o izveštaju o napretku Srbije za 2014. godinu, koju je 11. marta usvojio Evropski parlament. Po dogovoru od prošle nedelje, ovog petka organizujemo javno pisanje protestnog pisma evropskim parlamentarcima. Pozivamo sve organizacije koje se protive odredbama Rezolucije vezanim za rehabilitaciju i restituciju (poglavlje 31.) da se uključe u pisanje pisma.\nPredlog pisma o kom ćemo diskutovati pripremio je Nebojša Milikić, na osnovu dosadašnjih razgovora o Rezoluciji.\nNemamo sumnje da ste svesni da onaj ko „poziva vladu Srbije da u potpunosti i bez diskriminacije sprovede zakon o rehabilitaciji” i “predlaže vladi Srbije i da dodatno izmijeni zakon o vraćanju oduzete imovine kako bi se otklonile sve postupovne i zakonske prepreke vraćanju u naturi“ vrši višestruku diskiminaciju najvećeg broja stanovnika Srbije i uzurpira njihovo pravo na dostojanstven i miran život, rad i razvoj na individualnom i kolektivnom planu.\nProcesi rehabilitacije osoba koje su, u najvećem broju poznatih slučajeva, tokom rata na različite načine sarađivale sa okupacionim snagama, a koji se vode na osnovu očito neustavnog Zakona o rehabilitaciji, su ništa drugo do radikalna institucionalna diskriminacija, političko i ljudsko poniženje svih žrtava stradalih tokom Drugog svetskog rata, kako od njih samih tako i od njihovih saučesnika, saboraca i nalogodavaca. To je takođe poniženje i diskriminacija svih borbenih antifašista i drugih slobodoljubivih ljudi koji su aktivno učestvovali u otporu fašističkom okupatoru i njegovim lokalnim saradnicima i pomagačima.\nObzirom na vašu svest o ovome, pitamo se šta vas navodi da diskriminišete i ponižavate ove žrtve i ove borce za slobodu i čast jugoslovenskih i svih evropskih naroda?\nŠto se tiče vaše intervencije u pogledu „vraćanja oduzete imovine“ verovatno više nikoga ne iznenađuje što se rehabilitacija i vraćanje oduzete imovine nalaze u okviru istog poglavlja Rezolucije. Rehabilitacija kolaboracionista i restitucija privatne imovine oduzete nakon Drugog svetskog rata deo su iste politike, anti-antifašističke i antikomunističke, politike koja traži kontinuitet sa koloniijalnom eksploatacijom i pljačkom od pre Drugog svetskog rata i njihovom prigodnom radikalizacijom i usavršavanjem tokom rata, pljačke koja je uglavnom obavljana u saradnji sa istim onim lokalnim kompradorskim elitama i agenturama za koje se traži rehabilitacija i restitucija. Za vas, većinu poslanika Evropskog parlamenta, očigledno je razočaravajući prekid sa tom pljačkaškom i porobljivačkom politikom usled ratne pobede jugoslovenskih partizana i njihovih saveznika kao i socijalne revolucije koja je neminovno usledila. Tražite sada da „po zakonu“ opljačkani vrate dobra koja su revolucijom samo uzeli nazad od svojih pljačkaša. A uzeli su ih da bi mogli da naprave najveći ekonomski, kulturni i opštedruštveni napredak u istoriji jugoslovenskih naroda a da pri tom, ne eksploatišu sopstvene potlačene sunarodnike i ne pljačkaju i istrebljuju pola sveta, na čemu se zasnivao istorijski napredak većine društava koje tvrdite da predstavljate. Dakle, pozivate da se taj prekid pljačke prekine i da se za nastavak vama tako bliskih kolonijalnih politika, politika koje ukrašavaju i podupiru sve vaše projekte, agende i pozicije, potraže i nanovo utemelje odgovarajući, istorijski i recentni lokalni transmiteri i repetitori. Sigurno znate da će taj prekid prekida pljačke, milionima ljudi oduzeti perspektivu dostojnog života i razvoja, kvalitetnog obrazovanja, zdravstvene zaštite, individualnog i kolektivnog napretka. Znate da je to anticivilizacijski, aistorični i, u krajnjoj instanci neokolonijalni i profašistički akt.\nU očekivanju vašeg neiskrenog povlačenja ovakvih vaših iskrenih poziva i predloga:


Kolači i keksi Archives - Page 14 of 15 - Nale Coolinarija\nSeptember 12, 2011 December 15, 2019 20 Comments on KOKOS KOLAČ SA ŠLJIVAMA I VANILOM\nKokos kolač sa šljivama i vanilom – to bi ovog puta bio moj doprinos našim kulinarskim igrarijama. Šljive su voće koje me podseća na selo, brda, pašnjake, voćnjake, radne seljake i Srbiju, uopšteno. Kao mala, mnoga sam leta provodila na selu i pomagala oko branja ili sakupljanja šljiva. Nažalost, selo je opustelo. Voćnjaci puni, grane […]\nTagged kokos, kolači, voće Nastavi da čitaš...\nMay 23, 2011 March 28, 2018 13 Comments on KVADRATIĆI OD ČOKOLADE\nPredstavljam Vam kolač, koji decenijama oplemenjuje sadržaj Velikog narodnog kuvara, Spasenije Pate Marković. Odavno sam u ciklusu isprobavanja svega što je ostalo neisprobano a zapisano je u starim sveščicama, kuvarima i kulinarskim knjižicama… Pa, tako, ovog puta probala sam ovaj kolač. I? Divan je – pun ukusa, biskvit specifične teksture, orasi kojih ima taman koliko […]\nMay 17, 2011 May 17, 2020 12 Comments on LAGAN KOLAČ SA JAGODAMA\nNaravno, sezona jagoda i zato je to voće koje se koristi maksimalno. Volim jagodice i u mojoj kuhinji najviše se upotrebljavaju u svežem stanju (solo), ali napravim i neki slatkiš. Ovaj, brz i jednostavan kolač sa jagodama, dugo je čekao svoje objavljivanje – stoji već neko vreme, a ja nikako da ga postavim. Pa, pošto […]\nTagged jagode, kolači, voće Nastavi da čitaš...\nApril 25, 2011 January 23, 2018 15 Comments on (PRINCES) KROFNE\nOduvek sam volela domaće krofne. Pravo, dizano testo koje svojim mirisom limuna i vanile oplemeni kuhinju u najkraćem roku. Večita inspiracija i dobra letnja poslastica bile su i princes krofne. I tako počinje priča o sestrama Krofnić. Pored, starije sestre Krofnić, tu je i mlađa sestra, koja svojom elegancijom i skoro pa, pariskim šarmom, često […]\nTagged kolači, krofne, princes krofne, stara jela Nastavi da čitaš...


Izrael napušta Unesko - Sputnjik Srbija\n21:55 22.12.2017 Preuzmite kraći link\nIzrael je saopštio danas da napušta Unesko navodeći kao razlog „sistematske napade“ te organizacije na jevrejsku državu.\nOn je rekao da će zvanično pismo o istupanju biti podneto pre kraja godine i da će Izrael napustiti organizaciju do kraja 2018. godine, prenosi AP.\nRanije ove godine, SAD su saopštile da istupaju iz Uneska, takođe tada navodeći slične razloge.\nIzrael se, navodi agencija, dugo žalio na kontinuirano antiizraelska osećanja unutar Uneska, gde su Izrael i saveznici te zemlje u manjini u odnosu na arapske države i njihove saveznike.\nNedavne rezolucije koje je ova organizacija donela izazvale su ogromno nezadovoljstvo Izraela, koji ih je video kao rezolucije koje umanjuju duboke jevrejske veze sa Jerusalimom i biblijskim gradom Hebronom.


Turistička agencija Magelan | Izleti | Putovanja | Avio karte | Jeftina | Letovanje - Magična Istočna Srbija (Rajačke pimnice i Felix Romuliana - UNESCO lokalitet)\nPolazna | Srbija | Izleti po Srbiji | Klasični izleti | Magična Istočna Srbija (Rajačke pimnice i Felix Romuliana - UNESCO lokalitet)\nPolasci: 28.05.2016. Na ovom čudesnom putovanju otkrivamo neke od najinteresantnijih turističkih lokaliteta Srbiji, neke koji su na UNESCO listi (Felix Romuliana) ili koji bi to mogli biti (Rajačke pimnice), uživamo u zvucima Mokranjaca i vinima Timočke krajine, učimo o Teslinim patentima i prvim hidroelektranama u Srbiji, otkrivamo neobičnu kulturu, gastronomiju i muziku Vlaha i zabavljamo se tražeći blago u Rajkovoj pećini. I opet nam mnogo toga ostaje što nismo uspeli „spakovati“ u dva dana putovanja ovim magičnim krajem Srbije.\nPolazak iz Novog Sada u 07:00h ispred Hotela Sajam. Polazak iz Beograda u 08:30h sa parkinga preko puta Buvlje pijace.\nPrvo stajanje na ovom našem putovanju po Srbiji pravimo u neobičnim Moravskim konacima. Nastavak vožnje do Gamzigradske banje i obilazak postrojenja hidroelektrane Gamzigrad 1909.g., konstruisane od strane Đorđa Stanojevića, sledeći Tesline patente i projekte.\nNastavak putovanja do arheološkog nalazišta Felix Romuliana koja se od 2007.g. nalazi na UNESCO listi kulturne baštine sveta. Nekadašnje rimsko utvrđenje, palata i memorijalni kompleks je podigao jedan od 17 rimskih imepatora rođenih na teritoriji današnje Srbije - Kaius Valerije Galerie Maksimilijan. Saznajmo sve Galerijevom ediktu i drugo o ovom vladaru, prethodniku cara Konstantina.\nOdlazak zatim do Zaječara. Obilazak Narodnog muzeja, turske vodinice, spomenika Nikoli Pašiću i drugim spomenicima iz prošlosti ovog kraja. Polazak za Negotin. Smeštaj u vilu. Večera. Noćenje.\nDoručak u 8 h. Polazak iz hotela u 9 h i obilazak znamenitosti grada: rodna kuća Stevana Mokranjca - kuća najvećeg srpskog kompozitora iz sredine XIX veka, Konak kneza Todorčeta, izgrađenog sredinom XIX veka - najstarija varoške kuće u Negotinu, a danas muzej Hajduk Veljka. Posetićemo i spomen sobu Đorđa Stanojeviča, rođenog Negotinca, savremenika i velikog prijatelja Nikole Tesle. Stanojević je bio profesor, rektor Beogradskog univerziteta, pionir elektrifikacije u Srbiji.\nNastavak vožnje ka Rajačkim pimnicama - neobično naselje kuća od tesanog kamena povezanih ulicama, sokacima i trgovima, sagraćenih u 18. veku samo za njegovo veličanstvo VINO! Degustacija vina, zabava i druženje uz muziku. (Tokom šetnje kroz pimnice posetićemo i neobično groblje u ovom selu). Polazak iz Pimnica oko 15 h da bismo oko dva sata kasnije stigli do Majdanpeka.\nPoseta Rajkovoj pećini, najvećoj pećini u Srbiji koja je dostupna turistima u našoj zemlji. Hajduk Rajko je kažu u ovoj pećini negde skrivao blago koje je otimao od Turaka. Proći ćemo oba „horizonta“, i suvi i rečni (ovde izvire zlatonosna reka Pek). Na polasku, napravićemo kratak foto-stop kod otvorenog okna rudnika zlata u Majdanpeku a zatim nastaviti put preko Homoljskih planina, Kučeva do Beograda.\nPromotivna cena aranžmana: 5790 RSD\n*Minimum za realizaciju: 40 osoba\n- Smeštaj u Negotinu u dvokrevetnim sobama sobi na bazi polupansiona (doručak-večera), u Vili Deluxe\n- Degustacija vina u Rajačkim pimnicama\n- Ručak u Rajačkim pimnicama (1200 din – ručak i vino u neograničenim količinama)\n- Ulaznice u Negotinu 200\n- Ulaznice u Zaječaru 400\n- Ulaznice za Rajkovu pećinu 250\nOrganizator putovanja Magelan travel d.o.o. Licenca OTP 115/2015.\nUz izlet važe opšti uslovi putovanja turističke agencije Magelan Travel i YUTA.\nRajačke pimnice, Felix Romuliana, Zaječar, Izlet istočna Srbija