Ponedeljak, 08/07 - Fudbal, Švedska, Alsvenska\n08/07Elfsborg vs Helsingborg1X2tip: 1\nU ponedeljak je nešto slabija ponuda za klađenje nego proteklih dana, pa smo zbog toga za vas analizirali jedan meč švedske lige. U pitanju je duel između Elfsborga i Helsinborga.\nIako ekipa Elfsborga nije toliko loše startovala u ovom šampionatu, malo je reći da im u poslednje vreme ne cvetaju ruže. Naime, ova ekipa je vezala čak četiri meča bez pobede, a ako posmatramo malo dalje, Elfsborg na poslednjih sedam mečeva ima samo jedan trijumf i to u duelu sa Esklistanom. Trenutno se ova ekipa nalazi na osmom mestu i to najviše zbog odličnih partija na startu sezone, ali ukoliko nastave da igraju ovako sigurno je da im predstoji borba za opstanak.\nHelsinborg je prošle nedelje nakon pauze prekinuo jedan poprilično neuspešan niz od čak devet mečeva bez pobede pošto su slavili na gostovanju kod Erebra. Nema sumnje da je to bila jedna od najboljih partija ove ekipe, ali ono što bode oči je trenutni plasman Helsinborga na tabeli, pošto se u ovom trenutku nalaze odmah iznad zone ispadanja, preciznije na 13. mestu. Pre te pobede na gostovanju kod Erebra, Helsinborg je doživeo poraz na svom terenu od Malmea ali i dva vezana remija.\nDomaćin prosto mora do bodova u ovom meču jer bi novim neuspehom i te kako zakomplikovali svoju situaciju. Sa druge strane, Helsinborg je u prošlom kolu došao do jako važnih bodova na strani, pa je sigurno da će nešto rasterećenije igrati u ovom duelu, iako se i ona nalaze tik iznad najopasnije zone. Ipak, prednost u ovom meču dajemo domaćoj ekipi pa vam predlažemo da odigrate 1 koji kladionica 10bet plaća sa kvotom 1.90.


U Banjaluci je za Časni krst u reci Vrbasu učestvovalo 12 plivača koja su plivala 33 metra u znak sećanja na 33 godine koliko je Isus Hristos proveo na ovom svetu, piše Srpskainfo.\nDvadesetpetogodišnji Srđan Jolić iz Banjaluke ovogodišnji je pobednik u plivanju za Časni krst u reci Vrbas u ovom gradu.\nJolić, koji je višegodišnji član Vaterpolo kluba "Banjaluka" i plivačkog kluba "Olimp", istakao je da voli plivanje i da ga privlačie voda i vera pravoslavna.\nUčenici plivanja za Časni krst u Banjaluci\nOn je izrazio zadovoljstvo što je prvi, među 12 plivača, doplivao do Časnog krsta, ističući da u ovome vidi ne samo svoju, već pobedu svih učesnika u bogojavljenskom plivanju.\nJolić je novinarima rekao da treći put učestvuje u bogojavljenskom plivanju, a da mu je ovo druga pobeda u ovom vidu takmičenja.\nJolić je za pobedu dobio zlatnik, a ostali učesnici prigodne poklone.\nIako se zbog epidemioloških mera apelovalo da se ne prave gužve, mnogi gražani su prisustvovali litijama koje su prolazile ulicama gradova i opština Srpske.\nLitija u Banjaluci\nPrethodno je u Sabornom hramu Hrista Spasitelja, povodom Bogojavljenja, Njegovo preosveštenstvo vladika banjalučki Jefrem služio je Svetu arhijerejsku liturgiju, uz sasluženje sveštenika Eparhije banjalučke.\nSedmi put prvi\nU Prijedoru je sedmi put do Časnog krsta prvi doplivao Danijel Drljača. On će pored krsta, dobiti i zlatnik od Grada Prijedora.\nPlivanje za časni krst u Prijedoru\nInače, Drljaču su organizatori ponudili da ove godine ne pliva već zajedno sa gradonačelnikom i sveštenikom baca krst u osveštanu vodu.\nDanijel Drljača je rekao da će venac i dukat pokloniti Dušku Kaurinu koji u Prijedoru vodi organizaciju "Srbi za Srbe".\nInače, Drljača pliva na Bogojavljenje osam godina, od kada je ova tradicija obnovljena u Prijedoru.\n- U ime svih plivača kažem da nam je drago da se održalo plivanje i ove godine, najbitnije da je tradicija nastavljena. Bila mi je ukazana čast da se nađem sa ove stane reke Sane i da bacam venac sa krstom u vodu, ali moja želja je bila da ipak plivam i u tome su me podržali svi plivači - izjavio je Drljača.\nDrljača poklonio dukat\n- Ovo je treća godina da učestvuje osećaj je fantastičan. Prethodne godine plivala sam sa majkom, a ove godine plivam za nju. Moja majka je takođe plivala tri puta tokom prethodnih godina, i kada sam prvi put odlučila da plivam to je bilo zato da nju podržim -rekla je Nevena.\nNajmlađi učesnici plivanja u Prijedoru su braća Vid (8) i Đorđe (6) Radaković. Vid kaže da mu je ovo drugo plivanje za Bogojavljenje iako ima tek osam godina.\n- Kupao sam se još jednom, volim da dođem zbog svoje vere i drago mi je da, sam plivao sa tatom i bratom - kaže Vid.\nI njegov dve godine mlađi brat Đorđe kaže da je srećan što je iskoristio priliku da se okupa na Sani povodom Bogojavljenja.\nOvi hrabri mališani su u reku Sanu danas ušli zajedno sa ostalim plivačima i ocem Jovicom, a plivanje preko reke prepustili su ostalim učesnicima. Jovica Radaković kaže da je osam godina učesnik bogojavljenskog plivanja.\nJovica Radaković sa sinovima\n- To je neki osećaj u dubini duše, bila mi je želja da to kod nas bude organizovano i drago mi je da nije prekinuta tradicija ni u ovim turbulentnim vremenima. To kod nas ide porodično i nadam se da će oni Vid i Đorđe biti nosioci Bogojavljenskog plivanja u Prijedoru - poručio je Radaković.\nJovanović najbrži u trebinju\nVeljko Jovanović (17) iz Trebinja prvi je danas doplivao do časnog krsta u reci Trebišnjici.\nOvo je četvrti put da ovaj mladi Trebinjac pliva za časni krst, a drugu godinu zaredom je pobednik.\n– Ovo je neopisiv osećaj. Svaka čast svima koji su učestovovali u današnjem plivanju - poručio je on nakon izlaska iz hladne Trebišnjice.\nOvogodišnjem pobedniku bogojavljenskog plivanja Veljku Jovanoviću, zlatnik je uručio Mladen Žulović strješina Sabornog hrama u Trebinju. Medaljon i ikonu je dobio i od bratsva iz susednog Herceg Novog, gde, zbog epidemiološke situacije, nije bilo organizovanog plivanja za časni krst.\nPre tradicionalnog plivanja u reci Trebinjšnjici, koji je ove godine okupio stotinjak hrabrih momaka i devojaka, u Sabornom hramu je služena liturgija, a zatim je litija prošla ulicama grada do obale reke Trebišnjice, gde je obavljeno vodoosvećenje.


OVO ĆE BITI SPEKTAKULARNO FINALE: Dame i gospodo, Đoković i Murray po 34. put – Net.hr\nOVO ĆE BITI SPEKTAKULARNO FINALE: Dame i gospodo, Đoković i Murray po 34. put\nFoto: GERARD JULIEN/AFP Autor: HINA 19:21 03.06.2016\nU finalu turnira tenisača u ovogodišnjem Roland Garrosu igrat će prva dva igrača svijeta, Srbin Novak Đoković i Britanac Andy Murray.\nĐoković je u polufinalu uvjerljivo nadigrao Austrijanca Dominica Thiema sa 6-2, 6-1, 6-4, te se tako treću godinu zaredom plasirao u finale Roland Garrosa, a četvrti put u posljednjih pet sezona će zaigrati u završnom dvoboju drugog “grand slam” turnira sezone, no još uvijek čeka na svoj prvi naslov. Đoković je dosada u karijeri osvojio 11 “grand slam” turnira, pet Australian Opena, tri Wimbledona i dva US Opena, te mu za kompletiranje kolekcije nedostaje samo još Roland Garros. S druge strane, Thiemu je ovo bio prvi nastup u polufinalu nekog “grand slam” turnira.\nUzeo skalp Wawrinki\nMurray je do svog prvog finala u Roland Garrosu stigao svladavši u polufinalu branitelja naslova Švicarca Stana Wawrinku sa 6-4, 6-2, 4-6, 6-2.\nĐoković i Murray dosada su se susreli 33 puta, a omjer je 23-10 u korist srpskog igrača. U Roland Garrosu su igrali samo jednom, prošle godine u polufinalu kada je Đoković slavio sa 6-3, 6-3, 5-7, 5-7, 6-1, dok su se ove godine susreli tri puta, prva dva dvoboja dobio je Đoković u finalima Australian Opena i ATP Masters 1000 turnira u Madridu, dok je Murray pobijedio u posljednjem dvoboju u finalu ATP Masters 1000 turnira u Rimu prije tri tjedna.\nUn visage inédit soulèvera la Coupe des Mousquetaires dimanche. Andy ou Novak ? #RG16 pic.twitter.com/mfOLETYBjj\nWilliams na potezu\nRanije u petak finale turnira tenisačica izborile su prva igračica svijeta i braniteljica naslova Amerikanka Serena Williams, te Španjolka Garbine Muguruza. Williams je u polufinalu svladala Nizozemku Kiki Bertens sa 7-6 (7), 6-4, dok je Muguruza bila uspješnija od Australke Samanthe Stosur sa 6-2, 6-4.\nWilliams je dosada u karijeri tri puta osvajala Roland Garros, uz prošlogodišnji naslov ima i one iz 2002., te 2013. godine, a u slučaju trijumfa u subotu osvojit će svoj 22. “grand slam” naslov u pojedinačnoj konkurenciji kojim bi se izjednačila na drugom mjestu svih vremena s Njemicom Steffi Graf. Ispred nje ostala bi tada samo Australka Margaret Court sa 24 naslova.\nAndy Murray élimine le tenant du titre 2015 en 4 sets #RG16 https://t.co/H6zjw6ENaE\nZa Muguruzu će ovo biti drugi “grand slam” finale u karijeri, nakon prošlogodišnjeg Wimbledona u kojem je izgubila upravo od Serene Williams.\nIvan Dodig i Brazilac Marcelo Melo neće obraniti naslov pobjednika u konkurenciji muških parova u Roland Garrosu, prošlogodišnje pobjednike drugog teniskog “grand slam” turnira sezone u polufinalu su nadigrali Španjolci Feliciano i Marc Lopez sa 6-2, 3-6, 7-5. Ipak, Dodig će kasnije u petak imati priliku ipak okititi se naslovom pobjednika u parizu i ove godine i to u konkurenciji mješovitih parova. On će s Indijkom Saniom Mirzom igrati finalni dvoboj protiv Švicarke Martine Hingis i Indijca Leandera Paesa.\nSerena a fait parler son expérience pour venir à bout de Kiki Bertens https://t.co/UwrIrMXlGV #RG16 pic.twitter.com/9BNycXs7UV\nNovak Đoković (Srb/1) – Dominic Thiem (Aut/13) 6-2, 6-1, 6-4\nAndy Murray (VB/2) – Stan Wawrinka (Švi/3) 6-4, 6-2, 4-6, 6-2\nSerena Williams (SAD/1) – Kiki Bertens (Niz) 7-6 (7), 6-4\nGarbine Muguruza (Špa/4) – Samantha Stosur (Aus/21) 6-2, 6-4\nFeliciano Lopez/Marc Lopez (Špa/15) – IVAN DODIG/Marcelo Melo (HRV/Bra/3) 6-2, 3-6, 7-5\nMike Bryan/Bob Bryan (SAD/5) – Lukasz Kubot/Alexander Peya (Polj/Aut/9) 7-5, 6-1\ndokovic murray tenis williams


Odbor podržao dječiji dodatak za svu djecu, URA očekuje usvajanje u Skupštini | roditelji.me\nOdbor podržao dječiji dodatak za svu djecu, URA očekuje usvajanje u Skupštini\n21/07/2015 10:17 | by Roditelji.me | 28 Comments\nOdbor za zdravstvo, rad i socijalno staranje Skupštine Crne Gore podržao je predlog izmjena Zakona o socijalnoj i dječjoj zaštiti, kojim je predviđeno da sva djeca u Crnoj Gori opet primaju dječji dodatak, a da ona djeca koja su u stanju materijalnih i posebnih potreba primaju veće naknade nego sada.\n“Ako bude političke i ljudske volje sva djeca će primati dječji dodatak. Sada je odgovornost na poslanicima Skupštine Crne Gore koji će na sjednici odlučivati o Predlogu zakona”, rekao je Miloš Konatar iz Građanskog pokreta URA koja je predložila izmjene Zakona.\nU ovoj partiji očekuju da poslanici u Skupštini usvoje Predlog i time približe Crnu Goru naprednim i socijalno odgovornim državama koje vode računa i pokazuju solidarnost sa djecom i roditeljima.\nPrema riječima Konatara, djeca u Crnoj Gori zaslužuju da svi poslanici oko ovog pitanja pokažu jedinstvo zbog čega je želja URA-e da Predlog zakona o socijalnoj i dječjoj zaštiti bude jednoglasno usvojen.\nKonatar kaže da se nadaju da će poslanici pokazati odgovornost i političku i ljudsku volju.\n“Ako poslanici budu glasali, kao njihovi predstavnici na skupštinskom odboru, koji je već dao podršku, Predlog zakona će biti usvojen i sva djeca u Crnoj Gori će od januara naredne godine primati dječji dodatak, dok će dodatak za djecu u stanju materijalnih i posebnih potreba biti uvećan”, dodao je on.\nVesko Tijana Cadjenovic 21/07/2015 at 11:19\nAko…bi se to izglasalo za koliko dece u porodici bi se primao deciji…\nMaja Markovic-Bozanic 21/07/2015 at 11:19\nHvala Bogu da neko i na djecu misli !!!\nAtina Ingrid 21/07/2015 at 11:19\nTo bi bilo sjajno zaista i velika pomoć i roditeljima i djeci!\nStrahinja Grdinic 21/07/2015 at 11:19\nDejana Dejana 21/07/2015 at 11:19\nto je sjajno ali i primala bi i djeca kojima nije potrwban\nGoran Djalovic 21/07/2015 at 11:19\nHvala bogu da neko misli na djecu\nCeca Mami Grujic 21/07/2015 at 11:19\nDhecija radost ,nas je bio minimalan al jako smo mu se radovali…\nZorica Ćorović 21/07/2015 at 12:19\nSvaka majka i svako dijete treba da ima dodatak bez obzira koliko djece ima .\nMilica Kalezic Nikaljevic 21/07/2015 at 12:19\nRiki Jovanovic 21/07/2015 at 12:19\npuno bi znacilo …koliko je samohranih roditelja samo\nBiljana Denda Jocic 21/07/2015 at 12:19\nJesam li dobro pohvatala: za zdravo dijete, ciji roditelji nisu korisnici mop-a 14,25 eura do 15-god?\nIsidora Lazarevic Zejak 21/07/2015 at 12:19\nA kako ovo moze li mi neko objasniti,je li samo majke koje imaju troje djece imaju pravo na djeciji dodatak,ili svi?\nTra Lala 21/07/2015 at 12:19\nPrevise dobrih vijesti u zadnje vrijeme,bojim se da nece izaci na dobro;-)\nHajdana Vukićević 21/07/2015 at 13:19\nSamo maste ovaj narod…izbori na prolece pa da se obezbede!\nJelena Veljkovic 21/07/2015 at 14:19\nA u Srbiju….\nLjiljana Scepanovic 21/07/2015 at 14:19\nA za djecu koja su već punoljetna a otet im djeciji kada su imali po 9 godina . Šta sa njima?\nDanijela Draskovic 21/07/2015 at 14:19\nE ovo mi se baš svidja!!\nMarija Stankovic 21/07/2015 at 15:19\nAjde Bogu fala.\nDaliborka Uzelac Tesovic 21/07/2015 at 16:19\nIskreno se nadam da ce i mojih troje djece imati pravo na taj djeciji dodatak,da nece postojati PRAVNA BARIJERA jer im majka vec petnaest godina pokusava dobiti drzavljanstvo .Pa zbog istog razloga se izvjesna socijalna pitanja nisu mogla rijesiti iako ona jesu drzavljani CG.Bilo bi zaista divno da skupstina usvoji zakon.\nRadmila Bošković Krivokapić 21/07/2015 at 16:19\nOdavno sam priželjkivala i očekivala ovaj predlog. Prava pomoć porodici koja je i te kako dobro došla. Neka je sa srećom!\nMaja Lakićević 21/07/2015 at 17:19\nZnači strašno. .. pretrgli bi se. 🙁\nСрђан Ђурасовић 21/07/2015 at 17:19\nSamo ne znam odakle u budzetu toliko para ??\nDjeciji dodatak ,penzije za zene sa 3-4djece….sve to treba ,svala cast,ali se pitam odakle pare za sve to ??\nJelena Popovic 21/07/2015 at 21:19\nJAO DJEČIJI DODATAK.. NADAMO SE.. BILO BI DIVNOOO\nLidija Jancic 21/07/2015 at 23:19\n14E ??????Za mesec dana????Hleb je 70 centi-nemojmo ismejavati jadnu decu i ljude.Trebaju da izglasaju kao u Srbiji za 3 dete sve besplatno od rodjenja pa dok je redovan djak ili student i 2000e podeljeno na mesecni iznos tokom prve 2 god zivota.Naravno majkama porodiljsko odsustvo od 2 god za 3 dete sa punom platom-zastitite malo svoju decu,svoje zene i to nije nesto ali je opet pristojnije od 14e mesecno!!!!\nLjiljana Ćaćić-Ninković 22/07/2015 at 00:19\nKako potrositi toliki novac?\nSuzana Savanovic 22/07/2015 at 15:19\nA staje sa Banja Lukom i djecijim…hoceli i ovdje biti isto vazeci djeciji doplatak…\nCerovo Bugarin 22/07/2015 at 16:19\nA previse bj bilo lijepih vijesti…e ako mogu vjerovat da su htjeli trudnice da zakinu!Ti pusti poslovi da ne trpe!Mada,u nekim preduzecima se trudnoca bolje idrzava nego kuci.Kuci isto moras nesto uradit,ustat,ocistit iza sebe makar\nEmric Seka Sretenka 22/07/2015 at 16:19\nKap u moru potreba za nasu djecu! Ajde krenite pomalo!


Opozicija ohrabrena referendumskim “ne” Vučiću u Beogradu, Novom Sadu i Nišu | Banjaluka.net\nOpozicija ohrabrena referendumskim “ne” Vučiću u Beogradu, Novom Sadu i Nišu\nVećina građana Beograda, ali i Niša i Novog Sada, rekla je “ne” na referendumu, a prema nezvaničnim podacima ustavne promene, koje su predložile vladajuće stranke, dobile su podršku u svega šest beogradskih opština.\nČak i u Novom Beogradu, gde je na vlasti Aleksandar Šapić i SNS, građani su velikom većinom glasali protiv. Sagovornici “Nove” navode da ovakvi rezultati referenduma par meseci uoči beogradskih izbora idu na ruke opoziciji, ali upozoravaju da će vlast u izbornoj kampanji uključiti kompletnu mašineriju, piše nova.rs.\nUstavne promene u oblasti pravosuđa izglasane su na referendumu u nedelju, ali je većina birača u Beogradu rekla “ne”. Prema juče objavljenim rezultatima Republičke izborne komisije, na osnovu 99,67 odsto obrađenih biračkih mesta, izmene Ustava podržalo je 44,36 odsto Beograđana, a protiv je bilo 54,8 odsto.\nPrema nezvaničnim podacima, u čak 11 od ukupno 17 beogradskih opština građani su glasali protiv predloga vlasti, uključujući i opštinu Novi Beograd, gde je 61,2 odsto građana reklo “ne” ustavnim promenama. Sa druge strane, većina građana Barajeva, Grocke, Mladenovca, Obrenovca, Sopota i Surčina na glasačkom listiću zaokružila je “da”.\n“Opozicija ima razloga za oprezni optimizam”\nBojan Pajtić, bivši predsedsednik DS i profesor na Pravnom fakultetu u Novom Sadu, kaže za list “Nova” da je sigurno da su rezultati referenduma u Beogradu, ali i u drugim gradovima, ohrabrujući za opoziciju.\n“Beogradski izbori jesu izbori na kojima opozicija i inače ima najviše šanse. Rezultati referenduma pokazuju samo koliko je duboko nezadovoljstvo građana ovom vlašću, s obzirom na to da veliki broj građana i nije baš najbolje razumeo o čemu se glasa, budući da se radi o izrazito stručnim temama. Oni koji su glasali protiv su u velikoj meri zapravo glasali protiv režima”, smatra on.\nPajtić navodi da je ovakav rezultat dobar, tim pre što veći deo opozicije nije aktivno učestvovao u animiranju građana da izađu na referendum, što će učiniti na beogradskim izborima. Sa druge strane, kaže on, režim je aktivirao svoju mašineriju da bi referendum uspeo, jer bi njegov krah za njih predstavljao katastrofu.\n“Opozicija i te kako ima razloga za oprezni optimizam. Ipak, valja imati uvek na umu da ovaj režim i kupuje glasove, što ne verujem da su činili sada. Valja imati na umu da će vršiti veliku medijsku presiju i satanizaciju opozicije u preidzbornoj kampanji, što nisu činili prilikom kampanje za referendum. I valja imati umu da se sada glasa samo za dve opcije – da ili ne, a postoji opasnost da se jedan značajan broj opozicionih glasova razlije ispod cenzusa, dok su režimski glasovi koncentrisani. Tako da ovaj rezultat svakako ne znači sigurnu pobedu opozicije u Bepogradu. Nije ni ta razlika toliko velika na referendumu da bi se mogao izvući zaključak da će opozicija u Beogradu pobediti, ali nema dileme da po prvi put posle dugo godina opozicija ima šanse da odnese pobedu u Beogradu”, zaključuje Pajtić.\n“Dalek je put od većine birača do vlasti”\nDa rezultati referenduma ne iznenađuju, zaključuje politikolog Boban Stojanović. On kaže da prema gotovo svim istraživanjima opozicija ima većinu u Beogradu.\n“Međutim, dalek je put od većine birača do vlasti – zbog, pre svega, šta sve ulazi u termin opozicija. Tu su stranke koje bi, verujem, pre sarađivale sa vlasti nego sa ostatkom opozicije. Dodatno, opozicija će u Beogradu izaći na najmanje pet-šest različitih izbornih lista plus nekoliko lista koje će služiti da otkinu po koji glas. A kasnije u preraspodeli tih mandata najviše će profitirati onaj ko pojedinačno osvoji najviše glasova, a to će verovatno biti SNS”, navodi Stojanović za “Novu”.\nOn ističe da ni vlast ni opozicija za ovaj referendum nisu vodili kampanju, a da je “ne” reklo oko 250.000 Beograđana, pod uslovom da je izlaznost oko 30 odsto.\n“Oni su na referendum izašli bez kampanje i bez učešća najjače opozicione grupacije. To je jedan ozbiljan resurs. Izbori u Beogradu će definitivno biti neizvesni. Sad je samo pitanje da li to opozicija može da pretvori u pobedu na izborima, odnosno formiranje vlasti u Beogradu”, kaže Stojanović.\nRIK još nije saopštio kako su građani glasali po gradovima. Međutim, preliminarni podaci podkomisije RIK-a u Nišu pokazali su da je većina građana tog grada, odnosno 53,28 odsto, bila protiv ustavnih promena.\nSlično je i u Novom Sadu. Prema nezvaničnim podacima koje je objavio portal 021.net, 53 odsto Novosađana reklo je “ne” na referendumu.\nSrbija: 59,71 odsto za “da”, 39,26 odsto reklo “ne”\nNa osnovu 98,79 odsto obrađenih biračkih mesta, “da” je na referendumu zaokružilo 59,71 odsto glasača, a “ne” 39,26 odsto, saopštio je juče RIK.\n“Za odgovor ‘da’ glasalo je 1.170.406 glasača, a za odgovor ‘ne’ 769.481 birač, odnosno 39,26 odsto glasača”, rekao je direktor Republičkog zavoda za statistiku Miladin Kovačević.\nOn je naveo da je glasalo 1.960.010 birača, odnosno 30,65 odsto od broja upisanih u glasački spisak.


Semir Mujaknović proglašen za najboljeg nogometaša općine Kalesija u 2020.godini – Radio Feral\nSemir Mujaknović proglašen za najboljeg nogometaša općine Kalesija u 2020.godini\n26/02/2021 26/02/2021 Mirsad Zulic\t0 Comments\tNjbolji nogometaš 2020, Nogometni savez Kalesija, Semir Mujkanović\nAdmir Đedović (FK Mladost Kikači) je najbolji nogometni radnik. Priznanje uposleniku preduzeća A3 promet je dodijeljeni za podršku klubovima s područja općine Kalesija. Specijalno priznanje dobio je Azmir Husiću, prvi čovjek FK Tuzla City, koji je pomogao u obezbjeđenju uslova za trening i takmičenje omladinskih škola fudbala u Kalesiji.\nObraćajući se prisustnima, Damir Džafić, predsjednik NS općine Kalesija je istakao da su nogometni klubovi tokom prošle godine radili u otežanim uslovima zbog pandemije koronavirusa i izrazio nadu da će se situacija uskoro normalizovati i da će se navijači vratiti na tribine fudbalskih stadiona. Džafić se zahvalio općinskom načelniku Seadu Džafiću i općini Kalesija na dosadašnjoj podršci nogometnim klubovima u Kalesiji.\nGeneralni sponzor tradicionalne 17.manifestacije proglašenja najboljeg nogometaša općine Kalesija za 2020.godinu bio je općinski načelnik Sead Džafić, a manifestaciju su još podržali „Cibos“ Tuzla i Tom cat Tuzla.\n← Zapečaćeno osam objekata u FBiH, izdate kazne vrijedne 69.600 KM


Detoksikacija, mršavljenje i revitalizacija\nDetoksikacija oporavlja organizam!\n12/05/2011 Leave a Comment Written by Stanko\nDetoksikaciju svog organizma treba raditi povremeno kako bi organizam mogao kontinuirano da funkcioniše besprekorno. Ukoliko kojim slučajem zapustimo redovno servisiranje i čišćenje svog organizma on počinje da trokira koje se prvo manifestuje pr\nehladama, ekcemima ili drugim akutnim problemima dok u dužem vremenskom periodu slede i hronična oboljenja.\nSvim posetiocima našeg portala omogućili smo besplatne konsultacije sa nutricionistom u našoj maloprodaji PRIMED koja se nalazi u vojvode Stepe 120 lokal 2 u Beogradu. Svakog kupca prirodnih preparata očekuje poklon.\ndetoksikacija, mršavljenje, prirodni preparat, revitalizacija, smršati


Ministarka Vujović i gradonačelnik Cvetanović potpisali Aneks 4 ugovora o sufinansiranju izgradnje Postrojenja – Info Centar Juga\nMinistarka zaštite životne sredine u Vladi Republike Srbije Irena Vujović potpisala je sa gradonačelnikom Leskovca Goranom Cvetanovićem aneks ugovora, na osnovu kojeg će ministarstvo dodeliti gradu još 42,44 miliona dinara za puštanje u rad prve faze Centralnog postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda u Bogojevcu, što je preduslov za puštanje u rad druge faze postrojenja.\nKako je prilikom potpisivanja ugovora kazao gradonačelnik Goran Cvetanović ovo je višegodišnji projekat za koji je još 2005. godine podignut kredit, a gradnja je započeta 2008. godine.\nOn je međutim podvukao da je prethodna leskovačka vlast učinila niz propusta što je dovelo do problema među kojima je najvažniji bio vezan za propadanje cevi usled nestručnog projekta.\nOvim ugovorom smo rešili problem i stvorili uslove za rad prečistača u narednom periodu, koji će pokriti potrebe 86.000 stanovnika Leskovca i okoline. Ovim iznosom finansiramo osposobljavanje linije vode u prečistaču, koja je uslov za rad linije mulja. Voda u prečistač stiže preko gradskog kolektora, koji je država finansirala iznosom od skoro pola milijarde dinara, i za koji je danas izdata upotrebna dozvola. Budući da su uslovi ispunjeni, očekujem da se sistem u narednom periodu stavi u funkciju, rekla je Vujović.\nVujović je dodala da se iz donacije Kraljevine Holandije finansira i proširenje kanalizacione mreže, kojom će biti obuhvaćeno 16 mesta koja gravitiraju ka Leskovcu, sa oko 20 hiljada stanovnika.\nVujović je istakla da pored podrške izgradnji modernog sistema za prečišćavanje otpadnih voda, ministarstvo u Leskovcu sa gotovo 20 miliona dinara sufinansira i drugu fazu rekonstrukcije Kotlarnice Crvena zvezda, kao i pošumljavanje devastiranog dela park šume Hisar i dela kod reke Veternice.\nNastavićemo da podržavamo dobre projekte kojima zajedno na bolje menjamo ekološku sliku Srbije. Planiram da obiđem svako selo i grad u kojima realizujemo projekte. Briga o životnoj sredini nema alternativu i to je ono na čemu svi moramo zajedno neprestano da radimo, poručila je Vujović.\nPolicija u pretresu kuće osumnjičenog pronašla oko 123 grama marihuane, vagicu za precizno merenje i novac\nMinistru Vukosavljeviću Kosovska policija zabranila ulazak na KiM


EP U GLAZGOVU: Anja Crevar u polufinalu na 200m mešovito | Sport | Kurir\nPREVARIO ŽENU SA 120 DEVOJAKA, ŠMRKAO I PIO DO BESVESTI I SPISKAO SILNE 2\t14\n07.08.2018. 11:04h 07.08.2018. 13:09h\nReprezentativka Srbije u plivanju Anja Crevar plasirala se u polufinale Evropskog prvenstva u Glazgovu u disciplini 200 metara mešovito.\nCrevar je u svojoj kvalifikacionoj grupi ostvarila peto vreme, a ukupno osmo, pošto je deonicu na 200 metara završila za dva minuta, 14 sekundi i 29 stotinki.\nU njenoj kvalifikacionoj grupi plivala je svetska i evropska šampionka Katinka Hosu koja je ostvarila i najbolje vreme, dva minuta, 11 sekundi i devet stotinki.\nPolufinalna trka na programu je danas u 17.39.\nAnja CrevarplivanjeEP u GlazgovuGlazgov200m mešovito


KRSTO POPOVIĆ - Sedamdeset godina od pogibije (7) :: Istorija\nKRSTO POPOVIĆ - Sedamdeset godina od pogibije (7)\nPiše: Vladimir Jovanović Tvrdili su i komunisti i četnici da je Krsto „izdajnik”!\nIzdajnik čega i koga: Tita i-ili kralja Petra II? Možda je Krsto izdao Moskvu, Staljina i Kominternu, ili London, tamošnje pučiste u vladi koja je pobjegla? Izdao Jugoslaviju, monarhističku, protiv koje se, nije tajna, od 1918. borio i vojnički i politički? I-ili je Krsto izdajnik u Crnoj Gori na paśim grobljima temeljene komunističke Jugoslavije?\nDa, to je ona ista partizansko-četnička Jugoslavija, ozvaničena 16. juna 1944. i svečanim sporazumom njihovih vrhovnih komandanta, kralja Petra i maršala Tita: Petar suveren, Tito premijer, a Krsto izdajnik!\nKako ćemo viđeti, amnestija koju je, na bazi toga sporazuma, za pripadnike oružanih snaga četnika, NDH i slovenačkih domobranaca, Tito punudio 17. avgusta 1944, nije važila i za Krsta Popovića...\nKrstova Crnogorska nacionalna komanda – Lovćenska brigada je formirana kao reakcija na teror komunista i njima predvođene „ustaničke” Crne Gore, te kao preventiva italijanske, a od početka 1942. i četničke represije.\n„Ustanička” Crna Gora je do prve polovine 1942. uključivala najveći dio onih koji će do tada pristupiti redovima četničke organizacije. Samo manji dio partizana, izvukavši se sredinom 1942. iz Crne Gore, zaputiće se sa Titovom glavninom od nekoliko hiljada boraca u zapadnu BiH.\nOd tada, ne računajući par neđelja proljeća 1943. do kapitulacije Italije 8. septembra 1943. partizanskih jedinica de facto u Crnoj Gori nije ni bilo — besmisleno ostavljene grupice tzv. partizanskih gerilaca, bez borbene vrijednosti, zgodan su materijal jedino za „lelejske gore” Mihaila Lalića. Dok ostatak crnogorskih partizana ratuje po BiH, narod u Crnoj Gori je, za to vrijeme, uglavnom, prepušten na milost i nemilost četnika, njihovih trinaestojulskih saboraca.\nZa razliku od većine drugih krajeva Crne Gore, od ranoga proljeća 1942. do jeseni 1943. na područjima koje Krsto kontroliše — a to su plemena: Banjani, Čevljani, Bjelice, Cuce, Ćeklići, Njeguši, Paštrovići, Brajići, Pobori, Maine, Zagarčani, Komani, dio Krivošija, Grbljana, Pješivaca i Lješnjana, te kompletne nahije Riječka i Crmnička — nema četničkoga divljanja, niti za druge crnogorske krajeve tipičnih okupatorskih odmazdi. Područje „Krstove države”, naprotiv, oaza je i za brojne komunističke ilegalce; ili mjesto rehabilitacije ranjenih partizana.\nUkoliko se uzme u obzir da su, odstupanjem potonjih kolona Njemaca i četnika put BiH, 31. decembra 1944. u Crnoj Gori prestale vojne operacije, može se zaključiti da je jedan znatan dio stanovništva u najkritičnijem ratnome periodu, nekih oko godinu i po, sačuvan od bratoubilaštva, a njihova sela, kuće i imanja od razaranja i pljačke.\nU proljeće 1942. Krstove trupe su razbile „ustaničke” jedinice u Katunskoj, Riječkoj, Crmničkoj i djelovima Lješanske nahije, te u Banjanima. Iza proćeranih partizanskih štabova i jedinica, ostala su paśa groblja, između ostalih, leševi i desetina „zelenaša”. Za te i širom Crne Gore izvršene komunističke zločine nikad niko nije odgovarao. Jugoslovenstvujušća istoriografija ih decenijama blagosilja „lijevim greškama”...\nDa li se nešto slično, poput strijeljanja ili mučkih ubistava nad nenaoružanim civilima, stvarnim ili izmišljenim političkim protivnicima, te egzekucijama nad ratnim zarobljenicima — nad partizanima ili četnicima — moglo staviti na teret Krstu i njegovim trupama?\nNikad o tome niko nije objavio bilo kakav podatak.\nKrsto je u proljeće 1942. razbio Lovćenski partizanski odred, ojačan „udarnicima” iz raznih krajeva Crne Gore, a tom su formacijom i njoj pripadajućim štabovima i bataljonima, nota bene, komandovale najslavnije partizanske vojskovođe: Peko Dapčević ili Sava-Mizara Kovačević, zatim Ljubo Vučković, 1955-1961. načelnik Generalštaba JNA, etc.\nNakon što su komunisti i partizanski štabovi, još krajem 1941, Krsta stavili na listu za odstrijel — i prije nego je izašao iz okupiranoga Cetinja i formirao svoju vojsku, dakle i uopšte imao priliku da postane „izdajnik” — nastavljeno je sa praksom njegova neosnovanoga difamiranja.\nKomunisti su 16. juna 1942. neđe ispod planine Maglić, okupili 38-oricu mahom bivših jugoslovenskih oficira i namještenika, nekolicinu poznatih — poput poslanka tzv. Podgoričke skupštine Marka Savićevića ili Stojana Cerovića — i manje poznatih „bjelaša”, proglasivši ih „konferencijom rodoljuba Crne Gore i Boke”.\nKako se iz zapisnika vidi, za predśednika „konferencije” izabran je „drug STOJAN CEROVIĆ”, na prijedlog „druga LJUMOVIĆA” — to je Božo Ljumović, tada član Centralnoga komiteta KPJ, autentični crnogorski komunista, iz vremena kada su oni, kao „bjelaši”, za račun srpske vojske i žandarmerije, prvih godina nakon 1918. ubijali komite, palili njihove i kuće bratstvenika im i jataka.\nU svome međuratnome glasilu „Slobodna misao”, finansiranome iz tajnih fondova beogradskih vlada, odan srpstvu i tekovinama tzv. Podgoričke skupštine, Cerović pod Maglićem, 16. juna 1942. „kliče partizanskoj vojsci, drugu STALJINU”.\n„I ranije je u našoj istoriji bilo IZRODA i IZDAJNIKA, kao Vuka Brankovića, POTURICA i sličnih”, kazao je tada Cerović, „kojima je narod dao pravo mjesto u istoriji; a danas su to: Nedić, Draža Mihailović, Bajo Stanišić, KRSTO POPOVIĆ, Ante Pavelić i drugi”.\nPotom uzima riječ izvjesni „drug BOŠKO MILUTINOVIĆ”, meritorno predstavljen kao „učitelj iz Pipera”, i „predlaže da se unese u rezoluciju o akciji šefa krilaša KRSTE POPOVIĆA i drugih”, a „drug RADOJE MIJUŠKOVIĆ” — još jedan „rodoljub” po mjeri KPJ, predratni član unitarističke i u Crnoj Gori beznačajne Narodne seljačke stranke iz Beograda — „predlaže da se unese da grupa oko DRAŽE MIHAILOVIĆA radi u ime Vlade u Londonu, a da su se zajednički našli zajedno sa KRSTOM POPOVIĆEM, koji je još od početka okupacije krilaš i SEPARATISTA”.\nNe čudi što je onda uzeo riječ Božo Ljumović, koji „isto tako predlaže da se podvuče vezivanje SEPARATISTA i starih talijanskih najamnika sa ovim jugoslovenskim oficirima koji rade u ime Vlade [u Londonu]”.\nPa je u rezoluciji ovih „rodoljuba” navedeno da su se Draža Mihailović i njegovi komandanti „udružili u Crnoj Gori sa POZNATIM SEPARATISTOM i šefom krilaša KRSTOM POPOVIĆEM, koji još od početka vodi izdajničko-najamničku akciju za račun okupatora”.\nKomunistička propaganda je i naredne godine širila ordinarne besmislice. Tako aprila 1943. za vrijeme borbi, skupno poznatih kao Bitka na Neretvi, Operativni štab NOP odreda Crne Gore i Boke objavluje proglas „Braćo Crnogorci!” u kojem piše da je, nakon četnika, Krsto Popović po redu „drugi plaćenik i sluga” okupatora; i da preko „KRSTA POPOVIĆA okupator bača u borbu protiv partizana nove čete Crnogoraca”.\n„Separatističke sluge Talijana KRSTO POPOVIĆ, DUŠAN VUKOVIĆ, BOŽO KRIVOKAPIĆ i drugi pokušavali su se do juče predstaviti narodu kao protivnici novoga bratoubilačkoga rata i protivnici svakoga odlaska u Bosnu”, tvrde u tome proglasu.\n„Ali, oni su lagali narod da će se boriti protiv četnika koji su, tobože, njihovi neprijatelji; sipali su narodu, na razne načine, prašinu u oči - kao skorašnje ‘odmetanje’ DUŠANA VUKOVIĆA sa Čeva; a danas, poslije svega toga, poslali su svoje bataljone na front protiv Narodnooslobodilačke vojske, opet ih varajući da idu ‘samo do granica da se bore protiv četnika’. Ponovila se ona izdajnička uloga koju su SEPARATISTIČKE vođe igrali i prošle godine. Poslije svih, sa okupatorom smišljenih prevara i obmana naroda, POŠLI SU U POMOĆ VEĆ GOTOVO RAZBIJENIM ČETNICIMA, čime su jasno pokazali svoje izdajničko lice koje su pokušavali prikriti u poslednje vrijeme”.\nOvakve, rekoh, besmislice su širene, iako partizanske jedinice — poput njene 2. proleterske divizije, koja je, goneći četnike u istočnoj Hercegovini, došla do linija đe se Lovćenska brigada ukopala na crnogorskoj granici pa dalje nije ni pokušala — Tita i Vrhovni štab precizno 28. aprila 1943. izvještava depešom da: „.. u Banjanima FEDERALISTI imaju defanzivan stav”.\nUostalom, malo ko je i nakon kapitualcije Italije zaista vjerovao da je Krsto „izdajnik”! Na primjer, Okružni komitet KPJ za Cetinje 29. septembra 1943. žali se svome Pokrajinskome komitetu za Crnu Goru da je „KRSTO POPOVIĆ nedovoljno raskrinkan”, dok otprilike u isto vrijeme partizanski Glavni štab Crne Gore — uz ocjenu da je „suprotnost između ZELENAŠKIH MASA i ČETNIČKIH GRUPICA kao velikosrpskih agenata, danas više zaoštrena nego ikad” — šalje, uprkos tome, lažne direktive da je „KRSTO POPOVIĆ poslao poruku u Katunsku nahiju da će zajedno sa Njemcima napasti i rašćerati komuniste”.\nJedna druga izmišljotina o Krstu Popoviću, utemeljena je i u „osnivački” akt savremene Crne Gore: u Rezoluciju o osnivanju Zemaljskoga antifašističkoga vijeća narodnoga oslobođenja Crne Gore I Boke (kasnije CASNO – Crnogorska antifašistička skipština narodnoga oslobođenja) od 15. novembra 1943.\nTu su komunisti upisali: „U Crnoj Gori, odmah iza kapitulacije, izdajničko SEPARATISTIČKO VOĐSTVO, na čelu sa SEKULOM DRLJEVIĆEM, KRSTOM POPOVIĆEM, NOVICOM RADOVIĆEM i drugima, pokušalo je, po nalogu svojih gospodara, talijanskih fašističkih okupatora, da na sramnoj Petrovdanskoj skupštini sahrane slobodu našega naroda, pretvarajući ga u pokorno fašističko roblje, ali je taj pokušaj stvaranja talijanske vazalne državice u Crnoj Gori naišao na osudu i prezir crnogorskog naroda”.\nZa razliku od nekih kasnije visokopozicioniranih funkcionera komunističke Jugoslavije, ili sveštenstva Srpske pravoslavne crkve u Crnoj Gori — već je rečeno — KRSTO POPOVIĆ I NOVICA RADOVIĆ UOPŠTE NIJESU PRISUSTVOVALI RADU PETROVDANSKOGA SABORA 12. JULA 1941. NA CETINJU.\nMeđutim, čak i da je Krsto, kako su komunisti tvrdili: bio na Petrovdanskome saboru; štaviše, da im nije u proljeće 1942. mnogohvaljeni Lovćenski partizanski odred i gostujuće „udarnike” ne samo u paramparčad razbio u mjeri da su ga ubrzo rasformirali, već ih u slobodarskome srcu Crne Gore i politički i moralno porazio; a da je, kasnije, istovremeno zaista bio saradnik i Draže Mihailovića i Ante Pavelića, da je zbilja izvodio napade na partizane u toku i nakon Bitke na Neretvi, ili da je, bilo kada, a nije nikada, sadjejstvovao sa Njemcima protiv partizana — zbog čega drugoga, ako ne zbog toga što su znali da su sve to laži, komunisti uopšte pozivaju Krsta sredinom 1944. da im se pridruži?\nTo je najbolji pokazatelj da ni tada — viđećemo, ni kasnije — nijesu imali niti jedan dokaz da se on u smislu ratnih zločina ogriješio o bilo koga.\nObnovljeni poziv Krstu, nakon aprila 1943,i drugi put je, najkasnije u maju 1944, iz Drvara inicirao opet lično Tito, tada sa funkcijom predśednika partizanske vlade (Nacionalnoga komiteta oslobođenja Jugoslavije). Saopštio ga je Savu Čelebiću — ranijem oficiru Kraljevine Crne Gore, komitskome i „gaetaškome” saborcu Krsta Popovića, pa parizanskome generalu — koji će, na prijedlog lično Peka Dapčevića biti kooptiran u Predśedništvo CASNO-a.\nPrema stenogramima sa śednica Predśedništva (Prezidijuma) CASNO-a od 29. septembra, 9-10. i 19. oktobra 1944. koje su održane u tek oslobođenome Nikšiću — a objavio ih je 1975. dr Zoran Lakić — akteri pokušaja pregovora sa Krstom, liše Čelebića, bili su: Blažo Jovanović, zatim Jovan Ćetković, jedan o najpoznatijih međuartnih sikofanata tzv. Podgoričke skupštine, te Mihailo Vicković, predratni član Crnogorske federalističke stranke i predśednik opštine ćeklićke, a u ratu član KPJ i partizanski komesar.\nBlažo Jovanović – koji je tada bio na čelu odjeljenja CASNO-a za pravosuđe, te Jovan Ćetković – potpredśednik CASNO-a i čelnik njegova odjeljenja za informisnje, skupa sa većinom drugih komunističkih funkcionera, bili su za to da do dogovora sa Krstom ne dođe i da se na zaobilazan način izigra Titova instrukcija i prođe rok predviđen za amnestiju.\nZa razliku od njih, za dogovor sa Krstom, osim Čelebića – tada na čelu odjeljenja CASNO-a za socijalnu politiku, očigledno je bio dr Niko Miljanić, predśednik Predśedništva CASNO i čelnik njegova odjeljenja za narodno zdravlje.\nRiječ-dvije o časnome Niku Miljaniću. Potiče iz znamenitoga banjanskoga bratstva. Rođen je 1892. god. Sin je utemeljivača i nestora crnogorske medicine dr Petra Miljanića (1852–1897), te mlađi brat prof. dr Pavla Miljanića (1889–1975), doajena elektrotehnike na nekadašnjim jugoslovenskim prostorima.\nNakon Cetinja, Niko se školovao u Švajcarskoj, a medicinu upisao u Parizu. Iako još student, vratio se u otadžbinu 1912/13. da bi pomagao ranjenicima vojske crnogorske kraljevine. Nakon toga, otputovaće u Pariz, ali će, po izbijanju Prvoga svjetskoga rata, opet biti u Crnoj Gori i staviti se na raspolaganje. Sa svojom majkom Darinkom, rođenom Kapetanović, radi u Bolnici „Danilo I”, ali će se, na insistiranje kralja Nikole, vratiti u Pariz radi nastavka studija „jer će tako biti od veće koristi otadžbini”.\nOd 1920. Miljanić je u prvoj generaciji profesora novoosnovanoga Medicinskoga fakulteta u Beogradu. Utemeljio je katedru Deskriptivne i topografske anatomije, a osnovao je i Anatomski institut. Autor je nekoliko univerzitetskih udžbenika. Takođe, bio je vlasnik privatne hirurške klinike „Sveti Vasilije Ostroški”. Nosilac je Legije časti Francuske. Međutim, bio je kao ortodoksni Crnogorac u Beogradu „predmet zavisti i ljubomore” i 1938. mu je oduzeta univerzitetska katedra.\nPo izbijanju rata, sa porodicom se sklonio u Risan, ali je i na Cetinju, te u podgoričkoj i nikšićkoj bolnici obavljao najteže hirurške zahvate. Od sredine 1942. sa porodicom seli u Dubočke, rodno selo njegovih predaka ispod planine Njegoš u Banjanima, đe je, kao politički savjetnik i vojni ljekar, pripadnik Lovćenske brigade Krsta Popovića. Krajem septembra 1943. izgleda ne bez Krstova odobrenja, priključio se partizanima, a novembra iste godine biće izabran za predśednika Zemaljskoga antifašističkoga vijeća narodnoga oslobođenja Crne Gore i Boke (CASNO)...\nUpravo su se, tek tada, crnogorski partizani konačno izjasnili za šta se tačno bore — njihov cilj je kakva-takva obnova crnogorske državnosti, makar i u sastavu Jugoslavije, što je i bio onaj davnašnji, minimalni Krstov uslov Srbima uoči izbijanja Božićne pobune.\nKrajem avgusta 1944. nakon što je u od Njemaca okupiranome Cetinju dobio poruku od Sava Čelebića, Krsto je izašao na teren Katunske nahije. Prethodno, Krsto je u Kolašin, predstavnicima CASNO-a, poslao dr Milana Rakočevića, rodom iz Krnje Jele, njegošologa, svoga savjetnika, koji je, početkom avgusta 1944. podnio referat na 27 strana, sa jasnom partizanskom porukom da članovi i simpatizeri CFS što prije izlaze na slobodnu teritoriju. U Kolašinu, pri CASNO-u ili u partizanskim komandama, osim Nika Miljanića, već su se nalazili i drugi poznatiji članovi CFS — Risto Radović, Joksim Radović, Vaso Dožić, a širom ratišta njih hiljade...\n„Po sporazumu sa predstavnicima partizana u Kolašinu, posredstvom Milana Rakočevića”, svjedočio je kasnije dr Novica Radović, glavni Krstov politički savjetnik, „ja sam napisao cirkularni manifest federalistima u avgustu, da se pridružuju partizanima u borbi za oslobođenje”.\nMeđutim, prema zapisniku śednice Predśedništva CASNO, održane 29. septembra 1944. u Nikšiću, pokrenuta je odgovornost Sava Čelebića jer je, navodno, „neovlašćeno vodio razgovore sa KRSTOM POPOVIĆEM, a u vezi sa njegovim prelaskom u partizansku vojsku“. Kako Čelebić nije bio prisutan na toj śednici, pitanje je odloženo za narednu, održanu 9. oktobra, takođe u Nikšiću.\nNa toj śednici SAVO ČELEBIĆ će naglasiti da je za kontakte „određen od strane Predsjedništva [CASNO], dok se nalazilo u Lipovu kod Kolašina“.\n„Obišao sam više sela Katunske nahije i stekao sam utisak da su ljudi tamo raspoloženi da idu u Narodnooslobodilačku borbu (NOB), te da je, po njihovom mišljenju, nužno izvući KRSTA POPOVIĆA, od koga zavisi koliko će se ljudi javiti za odlzak u partizansku vojsku. Poslao sam kurira za KRSTA POPOVIĆA da izađe na razgovore“, kazao je Čelebić.\n„KRSTO POPOVIĆ je obećao da će doći“, nastavio je Čelebić.\n„Sastanak sam zakazao u Mikulićima, na gumnu NJAKA VUJOVIĆA. U međuvremenu, mjesto sastanka je izmijenjeno, a KRSTO je riječ održao i došao u Trnjine sa stotinu Katunjana. Tu smo razgovarali o njegovom prelasku u Narodnooslobodilačku vojsku Jugoslavije (NOVJ). On je iz toga razgovora zaključio što treba da uradi u narednom periodu za narodni pokret. Ja KRSTU nijesam obećao nikakvih olakšanja u pogledu njegove odgovornosti, već, naprotiv, rekao sam mu da će i on i svaki drugi, koji se bude ogriješio od naroda, odgovarati poslije rata. KRSTO je pristao da odgovara pred sudom za sve što bude nezakonito uradio. Obećao je da će svu svoju vojsku povesti u NOB. Nakon ovoga, on je zašao po selima Katunske nahije i kupio vojsku za NOB. Po mojoj logici, nije moguće da je KRSTO to radio za druge svrhe.\nU toku razgovora kod nas je došao MIHAILO VICKOVIĆ i razgovor je primio drugi tok. KRSTO je od mene tražio objavu za polazak u Štab Primorske grupe ili u 2. diviziju. SAVO je naglasio da se u razgovoru sa KRSTOM držao direktive koju mu je dao TITO, dok se nalazio kod njega u Drvaru. On je naglasio i to da mu Prezidijum nije dao precizne smjernice za razgovor sa KRSTOM POPOVIĆEM, već da je on, po svojoj uviđavnosti i datim mogućnostima, razgovarao u cilju opštega dobra narodnoga pokreta; ovo i zato što je on [KRSTO POPOVIĆ] za ovu borbu dao sina, a i sam je stradao u zatvorima i logorima, te je pretrpio ogromne muke i patnje. On je naglasio da ne može da pretrpi da ga ma ko vrijeđa time da nije pravi narodni borac i da je potrebno politički i lojalno postupati sa svima koji nijesu zlikovci u cilju većeg pridobijanja masa za narodni pokret.\nOn je posebno naglasio da su kod njega došli BLAŽO JOVANOVIĆ i JOVAN ĆETKOVIĆ u momentu dok je razgovarao sa KRSTOM POPOVIĆEM i da su mu rekli da sa KRSTOM nema razgovora, te da je pogriješio što je sa njim razgovarao. Zatim, kaže, da je nakon ovoga prekinuo svaki razgovor i pregovor sa KRSTOM POPOVIĆEM. Posebno je istakao da je čuo kako je neki politički komesar KOSTO PERUĆICA (kasnije pripadnik UDB-e, karijeru završio kao ’golootočanin’ – prim.a) rekao: ’SAVO i KRSTO su jednaki’. SAVO ovaj izraz nije mogao da podnese, jer on i KRSTO nijesu isto. Na kraju, kazao je i to, kako je KRSTO POPOVIĆ rekao vojsci da idu u partizane, a da će on za sebe tražiti mjesto. SAVO zaključuje svoj izvještaj i kaže: ’Kad bi KRSTO POPOVIĆ ovako postupio, pošao bi u šumu i sa njim najmanje 500 ljudi, ali to se, sa ovim razgovorom, spriječilo i sad je Katunska nahija potpuno slobodna. Ne osjećam se krivim i molim da se ovaj izvještaj pošalje Nacionalnom komitet i maršalu TITU’“.\nNakon referata SAVA ČELEBIĆA, predśednik NIKO MILJANIĆ, otvorio je diskusiju.\nBLAŽO JOVANOVIĆ je kazao da je bio obavješten da „KRSTO POPOVIĆ stvara neku vojsku u sporazumu sa SAVOM ČELEBIĆEM“, pa su, on i JOVAN ĆETKOVIĆ, pošli u Katunsku nahiju. Obaviješteni su od MIHAILA VICKOVIĆA da je ČELEBIĆ saopštio KRSTU da za pregovore ima ovlašćenja Predśedništva CASNO-a, što je on, JOVANOVIĆ, negirao i navodi kako je rekao da, ako su ČELEBIĆ i predśednik MILJANIĆ o tome sami odlučivali, „onda bi to bila cjepačka politika“.\nBLAŽO JOVANOVIĆ „ističe da mu je SAVO rekao da se KRSTO javio njemu i da on to smatra [isto] kao da se javio komandi, ali da mu je BLAŽO rekao da to nije dovoljno; već da je potrebno bilo da se KRSTO, ako se htio javljati, javi komandi ili Prezidijumu“.\nJOVANOVIĆ, navodi, dalje, da „SAVU ČELEBIĆU nije naređivao, već da je pristao na SAVOV prijedlog da napiše KRSTU pismo da dođe u Štitare“. „U međuvremenu, mjesto zbora je izmijenjeno, KRSTO je zakazao posebni zbor u Trnjinama. Stalo se na stanovište da se KRSTU ne dozvoli zbor i da se rašćera. Ne stoji činjenica da je PERUĆICA govorio pred njim da su ’SAVO i KRSTO jedno isto’, niti su vodili politiku protiv SAVA, jer bi ona bila protiv našega pokreta. ISTIČE DA STOJI DA JE KRSTO TEŠKI ZLOČINAC i da je time [SAVO] napravio grešku. Ne slaže se sa time da je Katunska nahija sva za KRSTA i tvrdi da on sada nema skoro nikoga“.\nJOVAN ĆETKOVIĆ: Navodeći primjer neuspješnih pregovora „od strane četničkog štaba“, kada su ih „četnici izigrali, iz čega proističe da u bande nema povjerenja“, kazao je: „Sastanak SAVOV i KRSTOV smatra sa strane SAVOVE dobronamjernim, a sa KRSTOVE misli da je sastanak zlonamjeran i s obzirom na ovakav stav sa strane KRSTOVE misli da je sastanak promašio svoj cilj. Smatra, takođe, da je dolazak BLAŽOV u Katunsku nahiju bio od ogromnoga značaja i da je on popravio svu zbrku koja je uslijedila oko ovih razgovora, te da je BLAŽOV dolazak sve riješio“.\nNIKO MILJANIĆ: „Ističe da mu je drug VELJKO ZEKOVIĆ (jedan od sekretara CASNO – prim.a) jednom prilikom rekao da bi SAVO, ako ostane pri svome gledištu, mogao doći i pod sud. Traži da se izvjesni pojmovi raščiste i želi da zna ko i na koji način može biti stavljen pod sud. Smatra da je za to nadležan Prezidijum i da se sva pitanja pred njim rješavaju“.\n„Po pitanju punomoćja SAVU“, naglasio je dr NIKO MILJANIĆ, „Prezidijum je riješio da uputi SAVA u Katunsku nahiju. Nije mu poznato da je riješio da idu BLAŽO i JOVAN, a da je znao, on bi tu stvar sa BLAŽOM razjasnio i istakao što je, ranije, razgovarao sa SAVOM. Nije uopšte razgovarao sa SAVOM o sastanku sa KRSTOM POPOVIĆEM, niti je SAVO od njegove strane imao ikakvih instrukcija sem ono što su njih četvorica razgovarali prilikom dolaska MILANA RAKOČEVIĆA. Predlaže da se usvoji zahtjev ČELEBIĆA i da se predmet uputi na rješavanje maršalu TITU“.\nBOŽO LJUMOVIĆ, potpredśednik CASNO-a i čelnik njegova odjeljenja za unutrašnje poslove:\n„Ističe da smo se svi saglasili da SAVO pođe u Katunsku nahiju i da preko raznih ljudi, pomoću svoga autoriteta, politički djeluje“ i „govori o raznim ljudima iz Federalističke stranke sa kojima bi se moglo razgovarati i povlačiti razliku između njih i Krsta“. U nastavku, LJUMOVIĆ se „slaže da narod Katunske nahije prilazi nama, ali to ne zbog stava KRSTOVA već uslijed razvoja samih događaja. Misli da VICKOVIĆ nije imao nikakav tendencioni stav prema SAVU ČELEBIĆU, već neprijateljsko raspoloženje prema KRSTU POPOVIĆU. Smatra, takođe, da je ovđe, ukoliko se odnosi na razgovor sa KRSTOM, učinjena greška. Ne zna šta je predsjednik [NIKO MILJANIĆ – prim.a] razgovarao sa drugom ZEKOVIĆEM i smatra da nema mjesta suđenju SAVU po ovoj stvari, dok ga VELJKO, ili bilo ma ko drugi, za to ne bi ubijedio. Ne slaže se da se predmet upućuje maršalu TITU“.\nANDRIJA MUGOŠA, čelnik odjeljenja CASNO-a za šume i rude, kasnije vicepremijer i predśednik Skupštine Crne Gore, misli da „Krsto Popović nema uticaja u narodu“. Smatra „da SAVO nije smio sebe da dovede do toga položaja. On misli da su BLAŽO i JOVAN pravilno istupili pred narodom i stvari jasno postavili. Slaže se da nema mjesta suđenju SAVU ČELEBIĆU po ovoj stvari“:\nSAVO ČELEBIĆ: „Ne slaže se da KRSTO POPOVIĆ nema uticaja na mase u Katunskoj nahiji, pa mu je rečeno da ide u narod, ali mu nije rečeno do kojih granica da se kreće u razgovoru. Navodi da je KRSTO bio pristao da prijeđe na našu stranu, ali da je od toga odustao kada se o njemu počelo govoriti kao o izdajniku. Htio je KRSTA sprovesti za Štab, ali nije mogao. Govori još neke stvari i naglašava da mu je onemogućeno dalje djelovanje na mase u onim krajevima. Traži ponovo da se predmet pošalje Nacionalnome komitetu, jer smatra da se, s obzirom na rok [ta aboliciju] od 15. septembra, koji je postavljen od strane maršala TITA za prijavljivanje pojedinaca u NOVJ, može sa svakim razgovarati“.\nBLAŽO JOVANOVIĆ: „Ne slaže se sa time da naš stav prema KRSTU ide na štetu, već, naprotiv u korist narodne borbe. Govori, dalje, o stavu i radu KRSTA POPOVIĆA i naglašava da, ukoliko se tiče izjave koju je VELJKO ZEKOVIĆ rekao predsjedniku [NIKU MILJANIĆU], on smatra da to ZEKOVIĆ nije rekao tendenciozno, već da to zavisi od činjenica o ovome pitanju. Smatra da je pitanje prečišćeno i ne slaže se da se predmet šalje Nacionalnom komitetu. Na kraju, konstatuje da je SAVO učinio grešku u dobroj namjeri“.\nVLADO LAZAREVIĆ, sekretar CASNO-a i čelnik njegova odjeljenja za ekonomsku obnovu:\n„Drug SAVO ČELEBIĆ je učinio grešku. NAŠ STAV JE JASAN PREMA KRSTU POPOVIĆU I SVIM OSTALIM ZLOČINCIMA. NEMA MJESTA SUĐENJU. Prezidijum da stvar sam riješi i da se ubuduće svaki član konsultuje u kojem pravcu i kako politički ima da djeluje, da se po ovome više ne diskutuje, već da se prijeđe na iduću tačku dnevnoga reda“.\n„Ističe da SAVO nije imao neke sentimentalnosti prema KRSTU POPOVIĆU, već da je imao nejasne pojmove o ovoj stvari. Govori o odlasku BLAŽOVU i JOVANOVU na teren, navodeći da se u hitnim slučajevima ne može sazivati Prezidijum, već da pojedini članovi u sporazumu sa nekolicinom prisutnih članova mogu ići na teren, kada to prilike zahtjevaju, s tim što će svaki član [Prezidijuma] snositi odgovornost za svoj rad“.\nJOVAN ĆETKOVIĆ: „KRSTO POPOVIĆ je izigrao sastanak, s njim je zabranjen svaki kontakt. OVAJ SLUČAJ NE MOŽE BITI PREDMET SUDSKE RASPRAVE I DA GA NE TREBA SLATI NACIONALNOM KOMITETU“.\nPREDŚEDNIK NIKO MILJANIĆ: „Smatra da predmet nije dobro proučen i riješen i misli da ga treba uputiti Nacionalnome komitetu. Navodi od ovoga predmeta ne može odstupiti i apeluje na sve da prijedlog prihvate“.\nOva śednica je prekinuta, a naredna zakazana za 10. oktobra 1944. god. Na toj śednici prihvaćen je prijedlog dr Miljanića da se pitanje Krsta Popovića odloži. Na sljedećoj śednici Predśedništva CASNO, održanoj 19. oktobra 1944. u Nikšiću, po prvoj tački dnevnoga reda je nastavljena rasprava o referatu Sava Čelebića.\nPrihvaćen je prijedlog da se „pronađe zbliženje u rješavanju ovoga pitanja“, a da se to prepušti dr Miljaniću, Blažu Jovanoviću i Savu Čelebiću. Međutim, na sljedećoj śednici Predsjedništva CASNO 24. oktobra 1944. u Nikšiću, o Krstu Popoviću više nema nikakva pomena.\nKomunisti su na taj način potvrdili svoje još iz 1918. i 1941. presude bez suđenja — smrt za Krsta Popovića...\nCak i da je ovaj clanak samo teza a ne izuzetno dokumentovano autoru veliko HVALA\nZa mene su od 1918g. pa do danas-i četnici i partizani iz crnogorskog naroda ista sorta zlotvora knjaževine/kraljevine Crne Gore i crnogorskog naroda.Koliko crnogorski četnici i parizani imaju zasluga za današnje istrcano srpstvo (a istrcano je zato što je 500g. bilo prostrto za meračenje turskom podaništvu i u te vjekove-15 pasova/generacija-za svoju odbranu nije fišeka opaljeno čak ni glasa podizano) i jugoslovenstvo toliko su zlotvori svojeg crnogorskog naroda i države. Danas kad se pogleda unazad do 1918g. odma se može viđet da su za današnje domaće anticrnogorstvo i državu krivi oni preživjeli iz 1918-đedovi koji su pred javnošću i pred svojom đecom prečutali događaje 1918 i očevi koji nijesu do 1990g. to znali. Danas crnogorskim generacijama u obnovljenoj crnogorskoj državi je da ispravljmo što su nam đedovi i očevi prećutali-ako oćemo da ne brukamo i nepljujemo po prađedovma koji su nam pogibijom i glađu stvorili slobodarsko crnogorstvo i državu.\nOvaj feljton je zaista neprocjenjivo vrijedan. Potpuno sam drugačiju predstavu o ulozi Krsta Popovića u Drugom svjetskom ratu.


Kada se nađemo u klimatizovanom prostoru, osećamo neku veštačku tišinu koja se svodi na zujanje klime i sve oko nas deluje izolovano od prirode. I onda se sva ta tišina i neprirodnost skupi, smanji i uđe u jednu tačku između naših očiju. Kao da meditiramo, samo što ne!\nSuprotno od onoga što većina ljudi misli, klime u stanovima i kancelerijama ne rade tako što uzimaju i hlade svež vazduh iz vana pa ga onda cirkulišu unutar prostorije, već svo vreme uzimaju i cirkulišu jedan te isti stari vazduh unutar prostorije. Virusi od prehlađenih ljudi, bakterije iz ne tako dobro ventilisanih kupatila, prašina i ostali zagađivači cirkulišu po prostorijama kroz jedan te isti stari vazduh koji udišemo gotovo čitav dan na poslu, u stanu i u autu. Pogotovo u bolnicama!\nI tačno je da velike industrijske zgrade, neboderi i tržni centri koriste sisteme HVAC (grejanje, ventilacija, klimatizacija) koji se nalaze na vrhu zgrade umesto malih jedinica koje se nalaze na svakom spratu zgrade, ali to je izuzetak od pravila. U čitavom svetu skoro nijedan sistem za klimatizaciju ne dovodi svež vazduh jer je neefikasno i skupo da dovodi i hladi vazduh spolja.\nI iako ovi veliki sistemi donose vazduh spolja, obično je minimalna količina. Standard je pola kubnog metra u minuti i pošto su ovi objekti obično prepuni ljudi i brojnim kancelarijama kako bi se povećao prostor koji može da se koristi i iznajmi, to rezultira lošom ventilacijom koja dovodi do sindroma bolesne zgrade.\nSindrom bolesne zgrade je termin koji se koristi za opis situacije u kojoj stanovnici zgrade doživljavaju akutne zdravstvene probleme kao što su glavobolja, vrtoglavica, mučnina, iritacija očiju, nosa ili grla, suvi kašalj, suva ili svrbljiva koža, teškoće u koncentraciji, umor, osetljivost na mirise, alergije, prehlade, simptomi poput gripe i povećana incidenca napada astme koje izgledaju da su direktno povezane s vremenom provedenim u slabo ventiliranoj zgradi sa malo ili bez svežeg vazduha.\nKlimatizovan vazduh je previše suv i radi toga se ljudima stvaraju mnogi problemi sa suvom kožom, pogotovo onima koji već imaju probleme sa svojom kožom. Pored toga, kada je klimatizovani vazduh u prostoriji hladan, telo počne da drhti od hladnoće. Kada telo krene da drhti od hladnoće onda sužava krvne sudove u nosu i vratu da bi sačuvalo preostalu unutrašnju telesnu toplotu koja se gubi tokom udisanja hladnog vazduha. Kada se cirkulacija krvi smanji onda se smanji i cirkulacija kiseonika i naših belih krvnih ćelija koje se bore protiv infekcija i ostalih zagađivača. Ako nema dovoljno cirkulacije kiseonika i belih ćelija onda se svi u prostoriji lakše prehlađujemo, umaramo i imamo glavobolje.\nSportisti, zapamtite da hladno telo troši više kalorija da bi se zagrejalo tako da drhtanje tela i smrzavanje u klimatizovanom prostoru oduzima energiju! Pored toga, navikavanje na klimatizovani vazduh ti značajno smanjuje toleranciju prema vrućini što znači da postaješ zavisan od klime i teže podnosiš vrućine i vanjski vazduh.\ndrži prozore otvorenim svo vreme kako bi se omogućila neprestana cirkulacija svežeg vazduha\nkoristi roletne i zavese\nUkoliko želiš da nastaviš da koristiš klimu\nodržavaj temperaturu na kojoj se ne treseš i smrzavaš\nredovno otvaraj prozore da bi svež vazduh mogao da uđe\nZapamti da je znojenje prirodna stvar i da je sasvim zdravo da se znojimo. Znojenje održava odgovarajuću temperaturu tela i izbacuje toksine što uzvrat jača naš imunitet. I ukoliko odlučiš da prestaneš ili manje koristiš klimu ili da svoje kolege na poslu uveriš da upotreba klime treba da se smanji, znaj da je telo veoma inteligentno i da nakon samo nekoliko sedmica može da se navikne, ojača i vrati u prirodno jako i tolerantno stanje.\nZa bolje zdravlje!


vazdušni znaci - Penzin\nPočetna vazdušni znaci\nOznaka: vazdušni znaci\n11.05.2015.11.05.2015. Magazin Godine\nHoroskop za utorak, 12. maj 2015. godine\nPre nego što sunce grane, planeta akcije preći će u najživahniji znak Zodijaka. O boravku Marsa u Blizancima više u drugom delu teksta.\n21.04.2015.25.04.2015. Magazin Godine\nHoroskop za nedelju, 26. april 2015. godine\nUtvrditi postojeće namere, ali i otvoriti oči za nove mogućnosti. Nova poznanstva.\n19.04.2015.23.04.2015. Magazin Godine\nAstrološki pregled za sedmicu od 20. do 27. aprila 2015. godine\nBik – cela sedmica je obojena njime, samim prisustvom nebeskih tela u ovom znaku ili preko aspekata u kojima ili učestvuju planete koje trenutno borave u njemu ili ih obrazuje Venera koja je njegov prirodni vladalac.\n30.03.2015.30.03.2015. Magazin Godine\nHoroskop za utorak, 31. mart 2015. godine\nDanas dve planete menjaju znake: Merkur prelazi iz znaka Riba u znak Ovna, a Mars napušta znak Ovna da bi prešao u znak Bika.\n22.03.2015.22.03.2015. Magazin Godine\n08.03.2015.08.03.2015. Magazin Godine\nHoroskop za utorak, 10. mart 2015. godine\nVeliki je potencijal ako se današnja vatra obuzda i pravilno usmeri. Ako uspete, blago vama. Ali je to veoma rizično pokušavati, a teško je odupreti se porivu da se proba.\n19.10.2014.24.12.2014. Magazin Godine\nHoroskop za utorak, 21. oktobar 2014.\nJedan od onih dana koji se razlikuju od dana oko sebe po tome što u iznenađujuće mirni. Ali tu mirnoću primetimo tek kad vreme prođe. Tog trena, isuviše uzbuđeni vremenom u kome živimo, nje nismo svesni.


Top jesenje kombinacije za svaku priliku | Mogu Ja To Sama - Svaki ženski trik na samo jedan klik!\nUkoliko vam polako nestaje ideja za jesenje stajlinge, ili jednostavno niste upućeni u ono što je sada aktuelno, mi smo tu da pomognemo. Za danas smo pripremile odlične jesenje kombinacije koje možete poneti na sličan način, odnosno koje će vam poslužiti kao inspiracija za stajling od garderobe koju već imate u ormanu, ili će vas motivisati da odmah odete u šoping i pronađete ove stvari.\nU nastavku pogledajte koje smo to kombinacije izdvojili kao pun pogodak!\n1. Opuštena kafa sa drugaricama\nVerujem da je većina vas primetila koliko su postali popularne džemper-haljine, baš zbog toga obezbedite sebi jednu ukoliko već niste. Odlično će se uklopiti uz svaku kombinaciju. Ukoliko želite da istaknete struk, možete dodati i upečatljiv kaiš, koji je takođe neophodan aksesoar ove sezone. Uz ovakvu vrstu džempera najbolje će se uklopiti čizme iznad kolena, koje već nekoliko sezona u nazad, ne izlaze iz mode. Ukoliko ste ljubitelj ravne obuće, ne brinite, i ravne čizme će se odlično uklopiti uz ovu kombinaciju. Dodajte još šešir sa ravnim obodom ili beretku, i spremne ste da zasijate. Možda će ovaj stajling za nečiji ukus previše, s obzirom da je namenjen za opuštenu kafu sa drugaricama, ali ne zaboravite da gde su drugarice tu je uvek slikanje, a možda naiđe i neki simpatičan dečko.\n2. Spremna za posao\nU zavisnosti od vašeg posla i funkcije koju obavljate na njemu zavisiće i vaša poslovna kombinacija. Pa tako ukoliko imate neki važan sastanak i potrebno je da ostavite dobar utisak, u tome će vam pored vaših veština i znanja pomoći i odevna kombinacija. Ona koja će uvek istaći vaš stav i ozbiljnost jeste ona koja obuhvata odelo. Odela su sada nezaobilazna i predstavljaju ogroman trend. Ona koja se nama najviše dopadaju, jesu strukirana i ravnih ivica u bojama jeseni, mada su sada najpopularnija oversize odela (većeg broja od onog što inače nosite). Ispod odela možete obući usku rolku ili košulju ukoliko želite ozbiljniji izgled. I naravno, ne zaboravite udobne potpetice koje će ovu kombinaciju podići na viši nivo.\n3. Romantična šetnja sa partnerom\nJesen je idealan period za duge večernje šetnje, još kada vam se u njima pridruži partner, nastaje prava romantika. Kako biste izdržali duge šetnje neophodno je da na nogama imate ravnu obuću. Sada su posebno moderne cipele na pertlanje sa visokim i glomaznim đonom, one bi se odlično uklopile uz kombinaciju sa slike. A pored cipela, aktuelne su i haljinice na tregere koje u su ove sezone doživele svoj comeback. Ispod haljine možete obući deo i topao džemper sa rolkom i kaput ili kožnu jaknu. Morate priznati da je ovaj stajling itekako romantičan!\n4. Izlazak u grad sa prijateljima\nKada je reč o izlasku u grad u jesenjem periodu, kombinacija mora biti prikladna vremenskim prilikama, stoga nemojte nositi sandale ili letnje haljinice. Odličan izbor biće uske pantalone sa visokim strukom i upečatljiva košulja ili kratka haljina sa čizmama iznad kolena. Haljine koje podsećaju na blejzere su odličan komad za izlazak u grad, ukoliko su ukombinovane sa štiklama, a ukoliko ih nosite na ravne cipele biće odlične i za dnevne varijante. Takođe ih možete nositi otkopčane, preko neke košulje i na taj način će vam poslužiti kao tanki kaput. Idealan komad, morate priznati!\nNadamo se da će vam naši saveti pomoći prilikom odabira vaših kombinacija!\nNE PROPUSTITE: Predlog jesenjih jakni i kaputa + saveti za uspešan šoping\nBarbie MODA u stvarnom svetu?! Da li biste nosile ovu OBUĆU?\nPop-kultura dobije sve više prostora u svetu mode, pa je tako poznata britanska dizajnerka obuće Sophia Webster...


Hadžibajrić i Skaka zadovoljni rekonstrukcijom stepeništa kod Olimpijskog muzeja | Faktor.ba\nHadžibajrić i Skaka zadovoljni rekonstrukcijom stepeništa kod Olimpijskog muzeja\nobjavljeno: 12.07.2018. u 13:31\nKompletna rekonstrukcija stepeništa u podnožju Olimpijskog muzeja u Sarajevu ušla je u završnu fazu, a u kvalitet izvedenih radova su se danas uvjerili Ibrahim Hadžibajrić, načelnik Općine Stari Grad, i Abdulah Skaka, gradonačelnik Sarajeva, prenosi Anadolu Agency (AA).\nPočetkom ove godine Općina Stari Grad i Grad Sarajevo su potpisali sporazum prema kojem su ove dvije institucije finansirale rekonstrukciju ovog starog stepeništa u dužini od 42 metra. Dio je ovo puno većeg projekta, a to je revitalizacija i vraćanje u stari sjaj simbola grada, Olimpijskog muzeja Sarajevo. Obnova ovog objekta je u punom jeku, trenutno se izvode radovi uređenja fasade, vanjske stolarije, a potom i interijera. Projekat finansiraju Grad Sarajevo i Kanton Sarajevo.\n- Stepenište na ovom lokalitetu je bilo u jako lošem stanju, a s obzirom na početak rekonstrukcije Olimpijskog muzeja, zajedno s gradonačelnikom Skakom sam odmah dogovorio da zajedno finansiramo ovaj projekat, koji je koštao oko 108.000 konvertibilnih maraka - kazao je načelnik Hadžibajrić.\n- Općinska administracija je pokazala veliku efikasnost pri realizaciji ovog projekta. Zajednički smo realizovali ovu ideju, koja je samo nastavak rekonstrukcije Olimpijskog muzeja, a sve u susret Evropskom omladinskom olimpijskom festivalu koji će se održati u našem gradu u februaru iduće godine - kazao je Skaka i izrazio nadu da će se još sličnih projekata realizovati u saradnji s ostalim općinama u Sarajevu.\nRadovi na rekonstrukciji stepeništa u ulici Niže banje su počeli početkom maja, a i pored obilnih kišnih padavina nisu kasnili i sada je ostalo detaljno čišćenje. Uključivali su uklanjanje starih kamenih stepenica, tamponiranje terena, ugradnju novih betonskih blokova otpornih na habanje, manje klizavih, a u zimskom periodu otpornih na smrzavanje i posipanje soli, te ugradnju blok stepenica i nove rukohvatne ograde.


Povreda Ermin Bičakčić pred baraž BIH Sjeverna Irska | Sport | Fudbal\nLoše vijesti za Bajevića: "Zmajevi" protiv Sjeverne Irske bez Bičakčića?! 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n27.09.2020. / 22:46\nReprezentativac BIH teže povrijeđen na utakmici protiv Bajerna.\nLoše vijesti za selektora BIH, Dušana Bajevića, pred meč baraža za EURO protiv Sjeverne Irske koji je na rasporedu 8. oktobra na sarajevskoj Grbavici.\nDefanzivac "zmajeva" Ermin Bičakčić povrijedio se u nedjelju na utakmici protiv Bajerna koju je njegov tim dobio rezultatom 4:1.\nBičakčić je dao veliki doprinos prvim pogotkom, ali je na terenu proveo svega 36 minuta.\nBH. defanzivac povrijedio se tokom jednog duela, što su Bavarci iskoristili i ne poštujući fer-plej postigli pogodak dok je on ležao na travi.\nNažalost, nije bila riječ o simulaciji i Bičakčić je odmah napustio teren, a prema prvim informacijama riječ je o ozbiljnijoj povredi.\n"To je veliki gubitak. Trenutno pretpostavljamo da se radi o ozbiljnoj povredi", izjavio je poslije meča trener Hofenhajma Sebastijana Henes.\nViše informacija o prirodi i težini povrede biće poznato nakon testova koji će biti urađeni tokom sedmice, naveo je Hofenhajm na svom tviter nalogu.


Uhapšen zbog rodoskrvnuća i iskorišćavanja maloletnog lica za pornografiju\nsreda, 22. april 2020. 16:35h\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova u Pančevu uhapsili su V. J. (1977) zbog postojanja osnova sumnje da je izvršio krivično delo rodoskrvnuće, kao i krivično delo prikazivanje, pribavljanje i posedovanje pornografskog materijala i iskorišćavanje maloletnog lica za pornografiju.\nOsumnjičenom je određeno zadržavanje do 48 sati www.mup.gov.rs\nSumnja se da je on početkom ovog meseca svoju sedamnaestogodišnju ćerku nagovorio na polni odnos sa njim, što je snimio mobilnim telefonom. Taj snimak je, kako se sumnja, putem „Fejsbuk“ profila osumnjičenog prosleđen njegovim prijateljima na ovoj društvenoj mreži uz poruku „da su vrata otvorena i da se naplaćuje 2.000 dinara za noć“.\nOsumnjičenom je određeno zadržavanje do 48 sati nakon čega će, uz krivičnu prijavu, biti priveden Osnovnom javnom tužilaštvu u Pančevu.\niskorišćavanje maloletnog lica


Remiks starih decenija\nSvet je mali, Sezona 1 | Epizoda 9\nEpizoda opisuje kako je tehnologija smanjenja '80-ih spojila svet. Od vokmena do računara i Rubikove kocke, mali uređaji postali su tema razgovora celog sveta. Ali nije sve bilo lako. Doći do igrica iza Gvozdene zavese nije bio mačiji kašalj. Amerikanci su se plašili japanske ekonomske moći.\nNauka o gluposti\nNauka o gluposti: Vreme, Sezona 1 | Epizoda 19\nMeteorologija je složena nauka i ljudi pokušavaju da predvide vremenske prilike više od 2 500 godina. U ovoj emisiji, majka priroda stavlja nas na proveru.\nNauka o gluposti: Igre, Sezona 1 | Epizoda 20\nIgra "Nauke o glupost" i pokazuje koliko su igre zabavne, ali i šta se desi kada igrači nisu upoznati sa pravilima igre. Deca znaju da su igre ozbiljne, ali pomoću nauke pokazaćemo vam šta se desi kada odrasli zaborave ozbiljnost igre.\nNajtoplije pustinje, Sezona 1 | Epizoda 5\nHejzen Odel nas vodi na izazov preživljavanja u negostoljubive pustinje – mesta gde je hranu i vodu skoro nemoguće pronaći, a sunce bi moglo da ti izgori kožu u nekoliko minuta.\nOstrvo bez zakona\nIzmeđu vode i vukova, Sezona 1 | Epizoda 1\nNa dalekom, maglom obavijenom ostrvu u ledenim vodama jugoistočne Aljaske, grupa neobičnih ljudi se bori da živi od zemlje i mora. Sem čini cipele nepromočivim, Hans i Timbi planiraju da iskrče farmu u šumi.\nFaktor promene, Sezona 3 | Epizoda 2\nDruga nedelja u sezoni kopanja zlata dugoj 16 nedelja na Jukonu. Kopač Karl se trudi da završi na Sulfur Kriku. Kem Džonson je bacio oko na obećavajući teren duž Donovanovog prolaza, ali je on suviše visok i strm za njegov buldožer i bager.\nNajneverovatnije fotografije Nacionalne geografije\nMaori izbliza, Sezona 1 | Epizoda 9\nEjmi Tensing putuje u Novi Zeland da bi dokumentovala to šta znači biti Maor u savremenom svetu.\nZakopane tajne Drugog svetskog rata\nNajkrvavije bitke Amerike, Sezona 1 | Epizoda 1\nEkipa istražuje šumu Hurtgen u Nemačkoj, da bi otkrila skrivene tragove jedne od najdužih i najkrvavijih borbi u prošlosti američke vojske.\nDubajski aerodrom 3, 4, Sezona 3 | Epizoda 4\nMel odgovara na poziv putnika i mora da se nosi s onim najgorim. Nizel mora da odluči da li da zadrži delimično utovaren teretni avion. Vatrogasac na obuci mora da pomogne u gašenju upaljenog goriva, a mehaničar Nizalman testira popravljeni motor.\nOpasne granice Latinske Amerike\nOpasne granice Latinske Amerike, Sezona 1 | Epizoda 11\nLatinska Amerika ima 35.000 km granica između država. Te granice razdvajaju legalno od ilegalnog, tanku granicu koju su mnogi spremni da pređu. Na svim granicama nalaze se hrabri muškarci i žene, čiji zadatak je da zaustave ilegalne prelaske.\nĆorkirani u inostranstvu\nBeg iz pakla, Sezona 4 | Epizoda 5\nLažno optužen za krijumčarenje hašiša na Baliju, Kris Parnel je proveo 11 užasnih godina iza rešetaka, pre nego što je pušten na slobodu 1996.\nU središtu oluje, Sezona 12 | Epizoda 6\nIstražitelji moraju otkriju zašto je posada iskusnih lovaca na uragane zamalo nastradala kada je požar zahvatio motor aviona tokom leta.\nU stisci s vremenom, Sezona 3 | Epizoda 3\nKem Džonson se nada da će izvući zlato i ispuniti ambiciozni plan za sezonu, ali nailazi na veliki problem. Kopači Nika i Kris su optimisti da su na dobrom putu da ispune svoj cilj od 750 unci zlata, ali radove prekida slomljeni kuglični ležaj.\nNemamo sreće, Sezona 1 | Epizoda 2\nStanovnici se opet nose sa silama prirode. Sem pravi baštu i nailazi na lošu zemlju, pa mora da traži neophodne sastojke kako bi je poboljšao. Loše vreme i jaki vetrovi komplikuju Timbinu situaciju, jer sumnja da ima krvni ugrušak.\nNajveće prašume, Sezona 1 | Epizoda 6\nHejzen Odel nas vodi na najekstremnije tropsko ostrvo i tamo će nam pokazati neverovatne tehnike koje lokalci koriste u preživljavanju.\nVatrena kiša, Sezona 1 | Epizoda 9\nNovi takmičarski šou o popularnoj nauci i inženjeringu koji od publike širom sveta zahteva da odaberu prave ishode neverovatnih eksperimenata.\nZakoni privlačenja, Sezona 3 | Epizoda 5\nPridružite se zabavi uz interaktivne igre koje razotkrivaju tajne privlačnosti. Otkrijte kako vaš mozak procenjuje šta je privlačno, a šta nije.\nTest stresa, Sezona 3 | Epizoda 6\nKako vaš mozak upravlja stresom i kako stres upravlja vama? Od zastoja u saobraćaju do plačućih beba, otkrijte zašto stres može biti koristan.\n9. epizoda, Sezona 2 | Epizoda 9\nSkokovi preko zapaljenog užeta mogu da budu komplikovani i bolni. Okretanje gitare je lepo za gledanje, ali ono može da napravi štetu na gitari.\n15. epizoda, Sezona 2 | Epizoda 15\nNajbolje je naučiti zakone fizike - ako ih ignorišete, verovatno vas očekuje let u jednom smeru ka asfaltu.\nMegastrukture Luvr u Abu Dabiju, Sezona 1 | Epizoda 1\nPlutajući na obali Arapskog zaliva nalazi se Luvr u Abu Dabiju. Projektovan od strane arhitekte Žana Novela, ovaj muzej, izgrađen po uzoru na Luvr, dom je za 400 neprocenjivih umetničkih dela.\nMasakr nad Mediteranom, Sezona 12 | Epizoda 7\nKada je avion eksplodirao iznad Mediterana, bilo je potrebno više od 30 godina da se otkrije da li su ga teroristi pogodili ili razneli.\nDrugi svetski rat: Isušivanje okeana\nOvo je svet koji nikada nismo videli. Normalno sakriven pod kilometrima vode, to je reljef dna okeana. Kombinujući najnovije naučne podatke sa kompjuterskom animacijom, uklanjamo vodu iz okeana da otkrijemo planine, kanjone, ravnice i vulkane.\nPreživljavanje: Drugi svetski rat\nPotera na nacističkom ostrvu, Sezona 1 | Epizoda 4\nStručnjak za preživljavanje Hejzen Odel ponavlja putovanje odbeglog ratnog zarobljenika. Zarobljenik je uspevao da izbegne hapšenje na ostrvu Krit preko dve godine uprkos nacističkoj okupaciji.\nNesreća, Sezona 1 | Epizoda 1\n"Spasen" je novi serijal koji okreće tradicionalni žanr preživljavanja naglavačke prepričavajući dramatične istinite priče iz čitavog sveta, korišćenjem snimaka samih spasilaca. U ovoj epizodi, planinar je zaglavljen u pećini koja se puni vodom.\nIstrage vazduhoplovnih nesreća: Specijalan izveštaj\nSmrtonosni gubitak pažnje, Sezona 1 | Epizoda 9\nFederalna Administracija za avio-saobraćaj izdala je 1981. pravilo o sterilnosti pilotske kabine. Kad je pravilo prekršeno, posledice mogu biti smrtonosne. U Dalasu, putnici se bore za život u gorućem avionu. Novi avion L-1011 pada na Floridi.\nZastrašujuća pomagala, Sezona 8 | Epizoda 3\nUpoznajte tamnu stranu medicine dok otkrivamo nestandardne načine lečenja - od ekstremne detoksikacije do šamanskog žrtvovanja životinja.\nAvio nesreća u Kvinsu, Extra | Epizoda 33\nUbrzo posle terorističkih napada 11. septembra jedan putnički avion se srušio na stambenu četvrt u Njujorku. Saznajte uzroke ove katastrofe.\nOpasne granice Latinske Amerike, Sezona 1 | Epizoda 6\nItaipu je najveća hidroelektrana na svetu i simbolizuje trijumf građevinskog inženjeringa. Građena u nemogućim uslovima, otkrijte kako.\n© 2020 THE WALT DISNEY COMPANY BULGARIA EOODAUTORSKA PRAVA - SVA PRAVA SU REZERVISANA. Politika o kolačićima - Politika Privatnosti - Pravila i Uslovi


U Smolensku pronađeni posmrtni ostaci NAPOLEONOVOG OMILJENOG GENERALA! (FOTO) | Najnovije vesti - Srbija danas\n07.11.2019. • 16:57 Tanjug\nU Smolensku pronađeni posmrtni ostaci NAPOLEONOVOG OMILJENOG GENERALA! (FOTO)\nForenzičkim testiranjem DNK u Francuskoj potvrđeno je da ostaci iskopani prilikom arheološkog istraživanja u blizini Smolenska pripadaju Napoleonovom omiljenom generalu Šarlu Etjenu Gudinu\n- Tačno je da je francuska strana obavila DNK testiranje. Uzeli su neke uzorke od nas, a budući da je u njima kolagen bio dosta dobro sačuvan, mogli su da izvrše DNK testiranje. Na inicijativu potomka porodična grobnica je otvorena i izvršeno je poređenje. Analiza je potvrdila da je DNK iz posmrtnih ostataka pronađen u blizini Smolenska identičan kao kod rođaka generala Gudina - rekla je Natalija Ferapontova, portparol Instituta za arheologiju pri Ruskoj akademiji nauka.\nGudin je bio školski drug Napoleona Bonaparte i njegov blizak prijatelj, kao i omiljeni general. Sa njim je učestvovao u brojnim pohodima, a 1812. godine pogođen je topovskom kuglom u borbama za Valutino kod Smolenska tokom francuske invazije na Rusije.\nMystery of Napoleon's missing general solved in Russian discovery: Charles-Etienne Gudin https://t.co/uolgkqckD1\n— Lally Brown (@LallyABrown) November 7, 2019\nTada su mu obe noge amputirane, i prebačen je u bolnicu u Smolensk, gde je posle tri dana preminuo od gangrene, piše BBC.\nSvetski mediji podsećaju da je njegovo srce prebačeno u Francusku, a da je skelet ostao u Rusiji više od 200 godina.\nDugo vremena nije se uopšte znalo gde je sahranjen, a njegovi ostaci otkriveni su prilikom arheološkog istraživanja koje je tim francusko- ruskih arheologa započeo u maju.\nCésar Charles Étienne Gudin de la Sablonnière, dit Charles Étienne Gudin, né le 13 février 1768 à Montargis dans le Loiret et mort le 22 août 1812 à Smolensk, est un général français de la Révolution et de l'Empire. Wikipedia 🇨🇵🇨🇵🇨🇵🇨🇵🇨🇵 pic.twitter.com/BA477nnitp\n— Baucent (@Baucent3) November 7, 2019\nPredsednik Rusko-francuske fondacije za Istorijske inicijative Pjer Malinovski izjavio je da je DNK testiranje pokazalo 100 odsto da su u pitanju Gudinovi posmrtni ostaci.\nOn je dodao da će Gudinovi ostaci verovatno biti sahranjeni ispred Doma invalida ili ispred Jelisejske palate u Parizu.\nInicijativu da Gudin bude sahranjen ispred Doma invalida pokrenuo je njegov direktni potomak Alberik d Orleans, budući da se tamo nalazi i groblje visokIh vojnih zvaničnika, kao i Napoleonov grob.\nNEVEROVATNO OTKRIĆE: Ronioci u olupini broda pronašli 900 flaša konjaka namenjenih CARU NIKOLAJU (FOTO, VIDEO)\nPRETNJA ZA ČOVEČANSTVO: Naučnici otvaraju Pandorinu kutiju! Njihov NAJOPASNIJI eksperiment PROGUTAĆE planetu!\nRusija Smolensk arheološka iskopavanja ostaci Napoleon general DNK


Načelnik podijelio 300 paketića | Palelive.com\nPočetna Regija Zvornik Načelnik podijelio 300 paketića\nZVORNIK – Načelnik opštine Zvornik Zoran Stevanović podijelio je danas oko 300 paketića djeci u vrtiću “Naša radost”, Pedijatriji Opšte bolnice i članovima Udruženja roditelja sa četvoro i više djece “Naši anđeli”.\nStevanović je rekao da želi da se, uoči Nove godine i Božića, svake godine organizuje druženje sa najmlađima koji borave u vrtiću i bolnici, te sa članovima socijalno ugroženih i porodica sa više djece, kojima je pomoć najpotrebnija.\nNačelnik opštine Zvornik zahvalio se članovima Udruženja “Naši anđeli”, jer su, kako je rekao, opštini Zvornik, Republici Srpskoj i BiH podarili puno djece.\nPredsjednik Udruženja “Naši anđeli” Valentina Babić zahvalila je Stevanoviću za poklone.\n“Ovo je velika radost za djecu, jer je oko 90 odsto porodica iz našeg udruženja u teškom materijalnom položaju i nisu u mogućnosti da sami obezbijede paketiće za djecu”, rekla je Babićeva.\nMalim pacijentima na Pedijatriji Opšte bolnice u Zvorniku, Stevanović je zaželio brzo ozdravljenje i puno sreće i radosti u životu.\nudruženje Naši anđeli\nPrethodni članakBudimir Šubara i Branko Novaković u finalu “Našeg biznisa”\nNaredni članakSumnja da je rektor zloupotrebio položaj


Jer, ko i očekuje da će osoba koja stigne u "grad svetlosti" da bi branila tron - ispadne već u prvom kolu?\nA upravo to se desilo u francuskoj prestonici.\nČehinja Barbora Krejčikova, koja je prošle godine osvojila pehar na Rolan Garosu, na startu nadmetanja je izgubila od 97. sa svetske rang-liste, Dajane Peri.\nPeri ima samo 19 godina, ali i odličan teniski "pedigre", jer je bila najbolje rangirana juniroka sveta.\nIpak, niko nije očekivao da će savladati aktuelni šampionku, koju je pobedila nadoknadivši po brejk zaostatka i u drugom i u trećem setu - na kraju je bilo 1:6, 6:2, 6:3 za mladu Francuskinju.\nPosle pobede nad Krejčikovom (koja će sa drugog mesta VTA liste ispasti van deset najboljih po završetku ovog grend slema), naredna suparnica senzacionalne Dajane Peri biće Kamila Osorio, Kolumbijka koja je Francuskinju Harmoni Tan savladala sa 6:4, 6:3.\nŠto se tiče muške konkurencije, branilac trofeja, Novak Đoković, tek treba da igra, a njegov večerašnji meč protiv Japanca Nišioke moći ćete uživo da pratite uz sportske stranice portala "Novosti".\ntenis Rolan Garos Barbora Krejčikova Dajana Peri


Mikromotor | Istorijat\nMIKROMOTOR D.O.O. je firma osnovana 1990. godine. Pre osnivanja firme Mikromotor, osnovana je samostalna zanatska radnja pod istim nazivom sa dva zaposlena radnika. Preduzeće se formira od radnika iz dve renomirane beogradske firme “Mikrometal“ i “Rotor” koje tada uspešno posluju u oblasti remonta i servisa električnih obrtnih mašina.\nOd malog preduzeća sa desetak zaposlenih 1990. godine, Mikromotor sigurnim koracima izrasta u ozbiljnu firmu konkurentnu u svojoj delatnosti. Na samom početku preduzeće se bavilo premotavanjem niskonaponskih elektro motora, a vrlo brzo sa dobijanjem novih poslova, počinje da premotava mašine jednosmerne struje i generatore.\nSa dolaskom novih stručnih kadrova, Mikromotor počinje da servisira i remontuje pumpne agregate renomiranog švedskog proizvođača FLYGT.\n1997. godine firma se seli na novu lokaciju, na kojoj se i dan danas nalazi, i izgradnjom proizvodnog pogona od 2000 kvm sa neophodnom opremom, počinje da servisira visokonaponske elektro motore i vučne motore.\n1997. godine je došlo do proširenja delatnosti, i novih ugovora, tako firma postaje specijalizovana za servis i popravku liftova proizvođača David Pajić i Končar.\nUspešnim funkionisanjem tri radne jedinice u okviru firme Mikromotor ukazuje se potreba da se osnuje radna jedinica za automatizaciju, čiji je osnovni zadatak da već remontovane uređaje unapredi, i da ih zaštiti do novih kvarova.\nDanas je Mikromotor doo sa 28 godina iskustva, 4 radne jedinice i 50 zaposlenih, jedno od vodećih preduzeća u ovoj oblasti poslovanja.


Model studenata Mašinskog fakulteta u Sarajevu u reklami najpoznatije firme za razvoj softwera za 3D modeliranje – STUDOMAT.ba\nModel studenata Mašinskog fakulteta u Sarajevu u reklami najpoznatije firme za razvoj softwera za 3D modeliranje\nKao mnogo puta do sada još jednom se pokazalo da Bosna i Hercegovina ima itekako sposobne i ambiciozne mlade ljude.\nNakon što su između tri miliona inžinjera, na stranici www.grabcad.com, iz raznih dijelova svijeta, proglašeni za najbolji tim inžinjera koji je radio na jednom projektu u 2015. godini, studenti Mašinskog fakulteta u Sarajevu dobili su još jednu potvrdu kvalitete svog rada.\nNajpoznatija firma za razvoj softwera za 3D modeliranje, francuska firma Dessault systemes otkupila je pravo na korištenje 3D modela motocikla sarajevskih studenata u reklami za novu verziju svog softwera SIMULIA.\nSIMULIA je softwer baziran na ABAQUS-u i služi za provođenje raznih vrsta inžinjerskih analiza kao što su naponsko deformaciona analiza, dinamička analiza, analiza vlastitih frekvencija itd.\nProjekat je podrazumjevao razvoj konceptualnog dizajna motocikla i njegovo 3D modeliranje. U sklopu projekta razvijeno je oko 2500 pojedinačnih dijelova motocikla, a trajao je skoro dvije godine. U projektu su učestvovali studenti: Matej Pezer, Asim Ćosić, Adnan Tiro, Arnel Hero, Admir Šupić i Adnan Šupić.\n– Poruka drugim studentima tehničkih fakulteta je da ne čekaju da ih neko zaposli, nego da sami sebi stvore radno mjesto. Posla u današnjem svijetu inžinjerstva ima jako puno i sve je dostupno putem interneta i freelanceing stranica, poručuju studenti Mašinskog fakulteta u Sarajevu.


Kružna veza oko slobodnostojeće kuhinje. Jelena Ivanović Vojvodić, Divna Žikić (2009). Svetozorska 22, Beograd\nKoja je upotrebna vrednost stanova koje danas gradimo? Mate Bajlon je još pre 50 godina utvrdio 12 kriterijuma za procenu upotrebne vrednosti stana. Ali, o ovim kriterijuma se danas malo zna.\nSertifikat o kvalitetu stana je dokument koji svakom kupcu stana može biti od velike koristi prilikom odabira nekretnine. Sertifikat kvaliteta je skala objektivnih kriterijuma za procenu klasnog razreda stana. Prema svom kvalitetu, stan se može uvrstiti u jedan od 8 klasnih razreda (G, F, E, D, C, B, A i A+). Pored lokacije i veličine, ključni kvalitet stana jeste njegova upotrebna vrednost.\nU Srbiji, stanovi minimalne upotrebne vrednosti prodaju se po maksimalnoj ceni. „Stan koji gradimo ne sadrži uvek odgovarajuću upotrebnu vrednost, kako u odnos na uložena sredstva, tako i sam po sebi. To znači da smo istim sredstvima mogli izgraditi i veći broj i bolje stanova“. (Bajlon, 1972: 72). U takvoj situaciji, najviše pate kupci i krajnji korisnici – plate skupo, a žive glupo!\nSvaki kupac bi trebalo da proveri ukupni kvalitet i upotrebnu vrednost stana koji namerava da kupi.\nNeuravnoteženost cene i kvaliteta stanova u Srbiji stalno raste. Neuravnoteženost cene i kvaliteta je ove godine dosegla svoj istorijski vrhunac. Proizvodnja stanova je ogromna, ali je njihov kvalitet oskudan. Novogradnji mnogo toga nedostaje. Nedostaje ostava, porodica nema gde da se okupi, terasa je preuska, spavaća soba je pretesna. Brojevi nisu dobri. Čak 60% kupaca odabere nekretninu zbog koje se posle kaje. Iz tog razloga, pre kupovine, svaki kupac bi trebalo da proveri ukupni kvalitet i upotrebnu vrednost stana koji namerava da kupi.\nGradski stan visoke upotrebne vrednosti. Branislav Mitrović (1999). Kumanovska 14-16, Beograd\nŠta je upotrebna vrednost stana?\nUpotrebna vrednost stana je složena ukupnost. Reč je o kulturnoj dimenziji prostora koja proizilazi iz odnosa brojčanih i relacionih parametara. Prilikom procene, upoređuju se veličina prostorija i njihov odnos, pozicija prostorije u sklopu, gleda se kako su pojedine zone međusobno povezane.\nPojam i zamisao upotrebne vrednosti stana u arhitekturu uveli su Mate Bajlon, Branko Aleksić i Branislav Milenković. Ideja procene upotrebne vrednosti nastala je tok 50-ih godina prošlog veka. Cilj istraživanja i rada profesora sa Arhitektonskog fakulteta u Beogradu bio je da u što manje kvadrata organizuju što kvalitetniji stan. Namera je bila da se ekonomično gradi, a da se nivo nedostataka stana svede na najmanju moguću meru. Lako i brzo održavanje bili su jako važni.\nU pogledu porekla, upotrebna vrednost stana bila je rezultat sinteznog modernizma. Reč je o principu usvajanja obrazaca organizacije iz različitih sredina i njihovog sabiranja u jednu funkcionalnu matricu. Brojni stanovi iz jugoslovenskog perioda u sebi sadrže obrasce preuzete iz Nemačke, Amerike, Švedske, Francuske i Danske.\nMate Bajlon je prvi uspostavio kriterijume za procenu upotrebne vrednosti stana. To su:\nOdvajanje dece prema polu\nOdvajanje dece i roditelja\nOdvajanje prostorija za lični život i prostorija za zajednički život\nOkupljanje porodice oko zajedničkog stola\nMogućnost formiranja „kružne veze“\nMogućnost formiranja „proširene komunikacije“\nNeometan prijem gostiju\nProlazna dnevna soba\nGarderobiranje i ostava\nVremenom, pojedine karakteristike upotrebne vrednosti stana su atrofirale i nestale. Spram jugoslovenskih stanova, savremena stanogradnja je degenerisano potomstvo. Savremenim stanovima mnogo toga nedostaje. Oni nemaju proširenu komunikaciju, kružnu vezu, otvorene površine niti prostor za garderobu i ostavu.\nČetiri stožera upotrebne vrednosti stana\nProširena komunikacija bila je tekovina Beogradske škole stanovanja. Njeno poreklo dolazi iz skandinavskih zemalja, tačnije, iz Švedske. „Proširena komunikacije je nastala iz potrebe da se nađe oblik okupljanja porodice za zajedničkim stolom, tamo gde prenatrpanost stana to ne dozvoljava“, ističe Mate Bajlon. Cilj intervencije bio je stvaranje stana sa dva centra. Jedan centar bio je namenjen roditeljima, drugi je bio namenjen deci i njihovim drugarima. Ideja proširene komunikacije oslanja se na predratne trpezarije koje su predstavljale kombinaciju obedovanja i ulaznog hola. Trpezarija u salonskom stanu bila je centralno mesto porodičnog okupljanja. Proširena komunikacija trebalo je da vrši istu ulogu u modernom stanu.\nProdužena komunikacija. Đorđe Alfirević i Sanja Simonović-Alfirević, (2013).\nCilj kružne veze jeste kontinualno povezivanje dnevne, noćne i servisne zone u odnosu na smer ulaznog kretanja.\nKružna veza je suštinski kvalitet upotrebne vrednosti stana. Ona podrazumeva formiranje neprekinutog kretanja u okviru sistema lančano povezanih prostorija. Kružna veza se „primenjuje u situacijama kada se želi postići veći nivo prostornosti u uslovima malih kvadrata, pri čemu se umanjuje ili neutrališe osećaj skučenosti prostora, ali i kod većih kvadratura s ciljem jasnog diferenciranja ili povezivanja udaljenih funkcionalnih zona“ navode Đorđe Alfirević i Sanja Simonović-Alfirević. Cilj kružne veze jeste kontinualno povezivanje dnevne, noćne i servisne zone u odnosu na smer ulaznog kretanja.\nKružna veza u savremenom stanu. Arhitektura Buđevac, (2012). Grey Scale Apartment, Niš\nOtvorene površine bile su rezultat uticaja moderne medicine na razvoj koncepta modernog stana. Koncept modernog stana, pored kuhinje i kupatila, podrazumevao je prisustvo lođe, terase ili balkona. Smatralo se da čist vazduh i boravak na otvorenom pozitivno utiču na zdravlje i raspoloženje ljudi. Tokom 1950-ih, lođa sve češće ulazi u stambeni organizam kao njegov sastavni deo. Darko Marušić ističe da je primena lođe bila konstitutivni motiv beogradskog stana i beogradske škole stanovanja. Kao otvorena površina, lođa je predstavljala prostorni produžetak jedne od dnevnih prostorija – najčešće dnevnog boravka ili trpezarije.\nPovezano: Kratka istorija balkona: Od drevne Persije do pandemije\nLođa kao konstitutivni motiv. Izvor – Branko Aleksić, (1975). Konkursni stan\nSavremeni stanovi vrlo često gube ostave, ulazno predsoblje, ugradne plakare, ali i prostor za odlaganje izvan stana.\nGarderobiranje i ostava su bili stvar koja se podrazumevala. Nekada, stan bez osnove nije mogao da se zamisli. Ostava je bila sastavni deo grupe prostorija za domaćinstvo. Hodnici i predsoblja bili su namenjeni za gaderobiranje (odlaganja kišobrana, jakni, cipela). S jedne strane, oni su bili prostori prelaza između različitih zona. S druge strane, prostori za kretanje ujedno su bili i prostori za odlaganje stvari. U novogradnji, počinju da se grade stanovi bez ostava! Vrlo često, savremeni stanovi gube i ulazno predsoblje, ugradne plakare, ali i prostor za odlaganje izvan stana. Ovim redukcijama se kvalitet tih stanova značajno umanjuje, a time i njihova upotrebna vrednost.\nOstava u okviru kuhinje, plakari u okviru predsoblja. Uroš Martinović, (1969). Ivanovačka 20, Beograd\nNa snazi je neka vrsta negativne spirale. Kao društvo i pojedinci, sve se više navikavamo na sve lošije uslove stanovanja. U poslednjih par godina, sve češće se grade stanovi bez ostave, bez proširene komunikacije, bez kružne veze i bez adekvatno dimenzionisanih otvorenih površina. Upotrebna vrednost tih stanova je jako mala. Međutim, njihova prodajne cena je jako visoka. To je ogroman problem. Najviše ispaštaju kupci. Kupci nekvalitetne stanove kupuju po visokoj ceni, a potom u njima loše stanuju. To je bedna egzistencija.\nPrilikom kupovine stana, treba biti oprezan. Svi smo mi stručni kada je u pitanju stanovanje kao svakodnevno iskustvo. Međutim, nismo svi stručni kada je u pitanju procena tržišna vrednost nepokretnosti ili procena upotrebne vrednosti stana. 12 kriterijuma upotrebne vrednosti stana mogu biti od velike koristi svim kupcima prilikom odabira nekretnine. Pre kupovine, obavezno zatražite od svog agenta i samog investitora da vam dostave Sertifikat o ukupnom kvalitetu stana koji nameravaju da vam prodaju. Budite informisani, ne dajte da vas prevare.\nAlfirević, Đ. i Simonović-Alfirević, S. (2013). „Beogradski stan“. Arhitektura i urbanizam, br. 38, str. 41-47.\nAlfirević, Đ. i Simonović-Alfirević, S. (2018). “Koncept kružne veze u stambenoj arhitekturi“. Arhitektura i urbanizam, br. 46, str. 26-38.\nAlfirević, Đ. i Simonović-Alfirević, S. (2019). „Projektantski principi za postizanje prostornosti u stambenom prostoru“. Arhitektura i urbanizam, br. 48, str. 37-53.\nAleksić, B. (1975). „Konkursni stan“. Arhitektura-urbanizam, br. 74-76, str. 42-84.\nBajlon, M. (1972). „Neka pitanja u vezi sa upotrebnom vrednosti stana“. Izgradnja: Stan i stanovanje, str. 27-38.\nBajlon, M. (1975). „Stan u Beogradu“. Arhitektura-urbanizam, br. 74-76, str. 23-42.\nTodorović, M. (2016). „Redefinisanje funkcije ostave i novi prostori savremenog stana“. Tehnika, br. 71/2, str. 194-205.\n#beogradska skola stanovanja #Branislav Milenkovic #Branko Aleksic #djordje alfirevic #kruzna veza #kvalitet stanova #mate bajlon #moderan stan #novogradnja #sanja simonovic alfirevic #stan bez ostave #upotrebna vrednost stana\nArh po JUS-u\nBravo… napokon da neko otvoreno i s pravom kritikuje novogradnje koje nemaju obezbeđene osnovne funkcije u stanu… bitno je da im je marketing za prodaju šarene laže na nivou. A laici kupci se onda čude kad ne mogu da se smeste u svoj našminkan nov stan. A poražavajuće je što su i kolege vremenom počele da opravdavaju taj način razmišljanja i projektovanja koji je nametnut od strane Investitora kojima je cilj samo zarada.\nHvala na komentaru. Mislim da je upotrebna vrednost stana najvažnija tema o kojoj se najmanje raspravlja.\nZanimljiv tekst. Zanima me ko je ovlascen da izda „sertifikat o upotrebnoj vrednosti stana“ obzirom da bi ga trebalo traziti od investitora/prodavca? Na osnovu koje aktuelne zakonske regulative se on izdaje?\nTo je zanimljivo pitanje. Ne postoji jednoznačni odgovor.\nKljuč je da svakom izboru predstoji saznanje o mogućnostima. Ukoliko kupci nisu svesni da postoji klasni razred stanova, kao i objektivni sistem provere ukupnog kvaliteta stana, onda se u procesu odlučivanje i neće voditi tim logikama. Kupovaće induitivno. Kajaće se redovno.\nUkoliko je kupac svestan da postoji Sertifikat o ukupnom kvalitetu stana, onda taj isti kupac od svog agenta ili investitora može tražiti pismenu potvrdu kvaliteta. Zamisli da ja tebi prodam auto od 200.000 evra bez ikakvog sertifikata i garancija. To je nemoguće. Zašto bi onda neko drugi mogao da meni proda stan od 400.000 evra bez ikakvog sertifikata kvaliteta.\nSertifikat ukupnog kvaliteta je uobičajna stvar u Holandiji. Kod nas, još uvek, nije zakonska obaveza. Njegovo izdavanje, za sada, zavisi od pojedinačne inicijative i stepenu informisanosti pojedinačnih kupaca.\nNajveći problem je problem uporedne metode procene tržišne vrednosti nepokretnosti. Koja je fora? Procenitelji se koriste jednom jako rogobatnim postupkom procene, a to je uporedna metoda. Na primer, ukoliko želim da kupim salonski stan u Kosovskoj ulici u Beogradu, procenitelj će proveriti bazu, pronaći 2-3 slična stana u istoj ulici, naći srednju vrednost odnosa kvadrata i cene i to je to. To znači da dva stana iste kvadrature, iste strukture i iste lokacije mogu imati dva sasvim različita klasna razreda a da ih procenitelji tretiraju jednako. Dakle, trenutno aktuelni sistem procene ne ide u prilog kupcima jer je podložan manipulaciji.\nMoje uverenje da će Sertifikat ukupnog kvaliteta stana veliki investitori nametnutni kao standard. Pogledajmo slučaj sa renderima i prodajnim planovima. Sve dok u Beogradu nije počeo da se zida Central Garden, renderi i prodajni planovi skoro uopšte nisu bili korišćeni u postupku prodaje. Sada, stan u novoj gradnji se ne može oglasiti i prodati ukolio nema osnovu i barem jednu vizuelizaciju. To je sada standard. Verujem da će to biti slučaj i sa Sertifikatom. Dovoljno je, recimo, da Beograd na vodi počne da koristi i izdaje Sertifikate o kvalitetu i onda će i drugi investitori morati da urade isto. Mali investitori pratiće velike. Izdavanje Sertifikata o kvalitetu biće obaveza.\nHvala na odgovoru. Ideja je po mom misljenju pozitivna. Ako sam dobro razumeo, cilj je da ovo postane standard. Ukoliko ne postoji zakonska podloga za ovaj standard (ukoliko sam dobro razumeo) sta sprecava investitora da primeni neki drugi princip klasifikacije kvaliteta stanova? Iliti, da podrzim paralelu sa auto industrijom, zamisli da drzave nisu uredile koji standardni moraju biti zadovoljeni, nego recimo da bmw, mercedes, ferari, toyota… svako za sebe primeni svoj sistem standardizacije i ocenjivanja kvaliteta… smatram da bi poredjenje bilo prilicno komplikovano, narocito za prosecnog kupca. Nasao bi se na pocetnoj poziciji, jer bi na kraju on morao da procenjuje razlicite parametre.\nOsnova i vizuelizacija su ipak vise vizuelni nacini prenosanja informacije, cesto u sluzbi marketinga i zamagljivanja stvari. Pre bi ih poredio sa reklamom za automobil sa prenaglasenim kvalitetima.\nUkratko, standard/sertifikat bi trebao biti jednoznacan, a ne u funkciji reklame. Da bi bio jednoznacan, mora imati zakonsku osnovu. Ko sprecava investitora/prodavca da sam osmisli standard i da sebi ocenu za nekretninu koju prodaje? Kako bi kupci znali razliku?\nJeste cilj da „Sertifikat o kvalitetu stana“ postane standard ali ne državni Standard. Država nikad neće usvojiti Standard ovog tipa. Srbija je zamlja u kojoj su investitori i njihove ljubavnice privilegovani. Njima je sve nizbrdo. U Srbiji je najveća beda i sramota biti poštena mlada devojka koja želi da započne porodicu i živi od svog rada. Za takve devojke sve je uzbrdo. To je realnost koju svakodnevno živimo.\nIdeja je da neki veliki investitor primeni Sertifikat u cilju sticanja komparativne prednosti u odnosu na druge velike investitore. Model bi bio: „Naši stanovi su bolji od drugih. Imamo papir da to dokažemo. Kupujte naše stanove“. Nakon toga, svi drugi i manji moćni investitori prilagodiće se tržištu. Isto kao što je bilo za prodajne planove – pre dolaska “AFI Europe“ i “Shikun & Binui Group“ niko nije ni pomišljao da ima prodajni plan za stan koji oglašava. Svi ivestitori to danas imaju – mali, srednji, veliki. To je postao Standard, ali ne državni Standard, već Standard tržišta.\nPromena mora krenuti od ekonomske elite društva. Bogati ljudi, koji žive u stanovima od preko 150m2, moraju da se udruže i stanu u odbranu svojih ličnih interesa. Posledično, to će se delimično reflektovati i na druge slojeve društva.\nStvarno kvalitetan tekst o važnoj temi.\nNažalost kupac, uglavnom pritisnut kreditom, ostalim troškovima, gleda da u raspoloživ budžet „ugura“ što više kvadrata. U manjim sredinama je još više prisutan „kavez“ sistem, koji i sam kupac dodatno komplikuje naknadnim intevencijama, zastakljivanjem terase i seljenjem kuhinje na njeno mesto, a u skučenoj prethodnoj kuhinji, sada već sa smanjenim dnevnim svetlom, provodi vreme kao u dnevnoj sobi.\nNe tako retko, okolina zgrade dugo ostane neuređenja, naspe se par kamiona tucanika i sve je redovno blatnjavo. I nije stan jedini proizvod proizvod sa nižim ukupnim kvalitetom, hrana takođe a i neke od usluga a ne samo roba.\nHvala Vam Dragane pregledu ove teme. Rekao bih da ste mlad čovek, i ovaj tekst mi uliva nadu da možda ipak nije sve izgubljeno u ovom tmurnom vremenu.