Šta je likopen i od kog je značaja? - Trening Platforma\nLikopen je pigment koji daje povrće i voće, kao što su paradajz, ružičasti grejp i lubenica, njihova crvena boja. Izgleda da ima jake antioksidativne sposobnosti. Istraživanja pokazuju da je ishrana bogata likopenom povezana sa manjim rizikom od raka prostate i kardiovaskularnih bolesti.\nLikopen je jedan od karotena i član je porodice karotenoida. Većina ljudi ima mnogo viši nivo likopena od beta-karotena u jetri, nadbubrežnim žlezdama, plućima, prostati, debelom crevu i koži; što nije tako loša stvar, s obzirom da ima dvostruku antioksidativnu moć beta-karotena.\nTelo ne proizvodi likopen, tako da morate da jedete hranu bogatu likopenom da biste imali koristi od njegovih značajnih antioksidativnih moći. Dobra vest je da je lako dobiti dovoljno likopena u ishrani. Proizvodi od paradajza, kao što su sos od špageta, sok od paradajza, kečap i pica sos su daleko najbolji izvori likopena i već su veliki deo tipične američke ishrane. Još dobra vest za roditelje – prerađeni proizvodi od rajčice bolje se apsorbuju u organizmu od svežih paradajza, tako da pica, špageti, kečap i druga hrana prilagođena detetu pružaju vašem detetu visoku dozu antioksidativne zaštite. Međutim, kuvanje svežih paradajza sa malo ulja uveliko povećava apsorpciju likopena, a ostalo sveže voće i povrće, kao što su lubenica, ružičasti grejp i crvena paprika, takođe sadrže likopen.\nIstraživanja su pokazala da likopen štiti od raka digestivnog trakta, debelog creva, prostate i pluća. Studija u Italiji pokazala je da su ljudi koji su jeli sedam ili više porcija nedeljno sirovog paradajza i imali 60% manje šanse da razviju rak želudca, debelog creva ili rektuma u poređenju sa ljudima koji su jeli dve ili manje porcija nedeljno.\nNovija istraživanja pokazuju da likopen, kao i beta-karoten, može igrati važnu ulogu u očuvanju zdravlja vida prevencijom katarakte i makularne degeneracije (AMD). Likopen takođe može pomoći u sprečavanju bolesti srca. U 1997. godini, velika evropska studija pokazala je da su muškarci koji su jeli najviše likopena imali samo polovinu verovatnijeg srčanog udara od onih koji su jeli najmanje.\nLikopen je dostupan u dodatku ishrani rajčica; međutim, istraživanja naučnika pokazuju da suplementi likopena ne pružaju iste pogodnosti za borbu protiv raka kao ishrana koja uključuje puno celokupnih proizvoda od paradajza. Svakog dana vam je potrebno oko 6,5 miligrama likopena da biste uživali u njegovim značajnim antioksidativnim prednostima, ali najbolje je to dobiti iz prirodnih izvora. Imajte na umu da se likopen najbolje apsorbuje kada se uzima sa malom količinom masti – jesti sveže paradajz sa uljanim prelivom na bazi ulja i uživati u siru na pici!


Mlin star 100 godina u selu kod Foče i danas radi | N1 BA\nMlin star 100 godina u selu kod Foče i danas radi\n16.08.2020. |19:40 |\nU selu Bukovica kod Foče nalazi se jedini mlin na ovom području koji je zvanično pod zaštitom. Iako star 100 godina i dalje radi, no sve bi se moglo promijeniti ukoliko se nastavi sa radovima na izgradnji minihidrocentrala na tokovima Velike i Male Bjelave čiju gradnju su do pribavljanja vodne saglasnosti obustavili nadležni inspektori.\nImanje porodice Vujičić - okruženo prirodnim šumskim bogastvima, riječnim tokovima, plaventilom neba i zelenilom pašnjaka - idila upotpunjena mlinom koji ovdje stoluje više od jednog stoljeća.\n"Jedina je vodenica na području opštine Foča, a možda i više opština. Koda god da pođeš malo gdje možeš naći da ima vodenica da je i sad u funkciji, da i sad radi , mi planiramo da nastavimo ovo dalje da radimo, da proizvodimo zdravu hranu i da živimo ovdje", rekao je Miloš Vujičić.\nPosao mlinara već generacijama unazad obavljaju muški članovi porodice Vujičić. Milan se nada da će tradiciju nastaviti i njegov sin i unuk.\n"Posla ima. Moraš naći sam sebi ako ga nema, ali ima ljudi donose – neko donosi raži, neko heljdu, neko nešta - zamolite da samelješ, moraš da samelješ, dužnost mi je ta. U ovom poslu treba znati urediti mlin, srediti mlin , uraditi točak – od bukve se pravi dugo traje, drugo drvo ne može, uvijek mora da bude mokar da ima vodu na sebi, a ako se osuši on brzo nestane", rekao je Milan Vujičić.\nA mogao bi nestati. Radovi na izgradnji minihidrocentrala koji su počeli ovdje u martu mjesecu u kanjonu rijeka Male i Velike Bjelave zaprijetili su ovim točkovima koji su stotinu i više godina osiguravali brašno i, takoreći, prehranili desetine generacija.\n"Bez vode ne može ništa kao ni ova riba. On je uništio svaku ribu. Bilo je pastrmke potočarke, bilo je svega sad će samo žabe da skaču tu po kanjonu i tako", rekao je Milan.\nRadovi su obustavljeni protekle sedmice odlukom vodnog inspektora, ali na kratko do dobijanja konačne vodne saglasnosti. Mlin je ugrožen uprkos odluci Zavoda za zaštitu kulturno – historijskog i prirodnog naslijeđa Republike Srpske. Njihovom nedavnom odlukom mlin je dobio status dobra koje uživa prethodnu zaštitu, status koji traje dvije, a najviše tri godine.\nNadu da će, kao i njihovi preci, ipak ostati ovdje na imanju i obavljati posao mlinara, Vujičići ne gube.\n"Ako su mogli živjeti ovdje moj djed, ako je mogao živjeti moj otac, zašto ne bih mogao ja da živim ovdje, zašto bih otišao odavde, ovu ljepotu ne bih ostavio nizašta , ali igrom slučaja pošto sad planiraju da se prave minihidrocentrale, ovo ako se napravi nama slijedi da moramo otići odavde. Non-stop apeluju kako treba mladi da ostanu, a evo upravo nas gone sa naših ognjišta", rekao je Miloš, a njegova otac dodao: "Imao sam želju i volju da živim na selu da ostanem, imam nekog konjića , nekoliko ovaca, imam da tu dođem – ljepota mi, jednostavno."\nDok smo odlazili sa imanja porodice Vujičić, pratio nas je dašak vjetra u kojem je odjekivala poezija Šantića i njegovog klasja ispod golih brda, a stihovi "Svu muku tvoju, napor crnog roba, Poješće silni pri gozbi i piru…" - najbolje oslikavali poziciju u kojoj se Vujičić i ugroženi mlin nalaze.\nmlinska industrija bukovica foča\nAutori murala Draže Mihailovića: Sud ga ukloni, mi ga za 24 sata ponovo nacrtamo 09.10.2020.


Haški lekari skrivaju Mladićeve moždane udare - 10.11.2017, Sputnik Srbija\nBranioci Ratka Mladića zatražili su od Haškog tribunala da hitno izda nalog kojim će zabraniti medicinskom osoblju i Sekretarijatu tog tribunala da dalje... 10.11.2017, Sputnik Srbija\npolitika, vesti, srbija, republika srpska (rs), ratko mladić, haški tribunal\n20:50 10.11.2017 (Osveženo: 20:55 10.11.2017)\nTo, kako navode, traže zbog odlaganja Sekretarijata i medicinskog osoblja da blagovremeno dostave medicinsku dokumentacije o Mladićevom zdravstvenom stanju u proteklih 10 meseci i jer odlažu medicinske posete srpskih lekara koji bi tačno procenili njegovo stanje i dali mišljenje o sposobnosti da učestvuje u procesu.\nRusija: Očekujemo prestanak rada Haškog tribunala\n10 Novembar 2017, 16:31\nTakođe, tvrde da Sekretarijat pogrešno predstavlja činjenice, a medicinsko osoblje pritvorske jedinice „prezrivim ponašanjem“ teži ometanju medicinskih poseta, čime ugrožava osnovna prava okrivljenog i fer suđenje.\nOvaj zahtev je podnet sudu u četvrtak, 9. novembra, kada je i Sekretarijat uputio svoj dopis braniocima Mladića da se izjasne kada žele posetu srpskih lekara, kojeg je takođe Tribunal objavio danas.\nTužilaštvo tribunala usprotivilo se zahtevu Mladićeve odbrane navodeći da je Sekretarijat postupao odgovarajuće i u skladu sa Direktivom o sudskim spisima.\nMladićevi branici su prethodno zatražili da se odloži izricanje prvostepene presude Mladiću zakazano za 22. novembar i da se prethodno odluči o njegovoj procesnoj sposobnosti jer tvrde da mu je zdravstveno stanje loše, da je pretrpeo više moždanih udara, a da lekari iz pritvorske jedinice sve to kriju.\nMladić je bio u višegodišnjem bekstvu do maja 2011. kada je uhapšen u okolini Beograda i izručen Tribunalu, od kada je u tamošnjem pritvoru.\nOptužen je kao vrhovni komadant Vojske RS za zločine nad muslimanima i Hrvatima u BiH od 1992. do 1995. godine.\nOdbijen Mladićev zahtev za odlaganje izricanja presude\nSudsko veće Haškog tribunala odbacilo je zahtev odbrane Ratka Mladića da odloži izricanje presude koja je zakazana za 22. novembar, prenosi AP.\nMladićevi branioci zahtevali su odlaganje presude kako bi Mladića (75), čije je zdravlje pogoršano, mogli da pregledaju srpski lekari.\nSudije su u današnjoj odluci navele da izveštaji nezavisnih lekarskih eksperata i osoblja u pritvorskoj jedinici tribunala „pokazuju da zdravlje optuženog ostaje stabilno“, navodi američka agencija.


21:50h UŽIVO, VIDEO! Lajpcig - Atletiko Madrid (0:0), žestok sudar glavama Sabicera i Halstenberga!\n01.08.2020. 07:30h 01.08.2020. 23:14h\nAja Sofija, nekad glavna vizantijska i hrišćanska bogomolja, a sada ponovo džamija, tek je treća crkva posvećena mudrosti Gospodnjoj sagrađena na istom mestu u Carigradu.\nAja (Hagija) Sofija (Sveta mudrost) sagrađena je u vreme vizantijskog cara Justinijana I, 537. godine, i bila je glavna bogomolja Vizantijskog carstva sve dok Carigrad 1453. nisu osvojili Turci.\nSultan Mehmed II Osvajač (na turskom El Fatih) neposredno po zauzimanju vizantijske prestonice naredio je da se Aja Sofija pretvori u džamiju, a tvorac savremene Turske Mustafa Kemal-paša Ataturk 1934. godine, u okviru svojih nastojanja da suzbije uticaj religije na državne poslove, ovo zdanje proglasio je za muzej.\nUdar na Ataturka\nAja Sofija je tako 916 godina bila crkva, zatim naredne 482 godine džamija, a sve do petka 24. jula, dakle 85 godina, muzej.\nPočetkom ovog meseca, naime, voljom predsednika Turske Redžepa Tajipa Erdogana, turski sud je poništio muzejski status Aja Sofije, inače građevine koja je deo svetske baštine na listi Uneska, navodeći da njeno korišćenje na bilo koji drugi način osim kao džamije „nije pravno moguće”.\nOdluka koju je 10. jula objavio Erdogan, naišla je na velike kritike.\nfoto: AP/Emrah Gurel/Yasin Akgu\nVaseljenski patrijarh Vartolomej I, arhiepiskop Carigradske patrijaršije, upozorio je da će prenamena zgrade „razočarati milione hrišćana” i slomiti ova dva sveta.\nI patrijarh Srpske pravoslavne crkve Irinej pozvao je turskog predsednika Erdogana da odustane od odluke o pretvaranju Aja Sofije u džamiju i kao „jedino i pravedno rešenje” naveo očuvanje statusa muzeja.\nPapa Franja je poručio da je „mislima u Istanbulu”, dodavši: „Mislim na Aja Sofiju i jako patim.”\nSvetski savet crkava, međunarodna ekumenska organizacija koja broji 350 članica, pozvao je da se odluka poništi, rekavši da će novo-stari status Aja Sofije izazvati podele, a iz Uneska je saopšteno da duboko žale zbog ove odluke.\nAli predsednik Erdogan nije hteo ni da razmišlja o odustajanju, ističući da Turska ima pravo da ovo zdanje pretvori u molitveni objekat muslimana.\n„Nakon 86 godina, Aja Sofija će ponovo služiti kao džamija, na način na koji je Fatih, osvajač Istanbula, naznačio u svom delu”, rekao je on.\nNa poklon Bogorodici Car Justinijan predaje Aja Sofiju Devici Marijifoto: Arhiva\nDok je sunca i meseca\nSrpska književnost ima zanimljivo svedočanstvo o tom „načinu na koji je Fatih” pravoslavnu Aja Sofiju pretvorio u džamiju. U pomalo zaboravljenom delu „Carigradske slike i prilike” (štampanoj 1901. u Novom Sadu) srpski poslanik u Istanbulu s kraja 19. i na početku 20. veka Čedomilj Mijatović, jedno od deset poglavlja ovih „putopisnih crtica” posvetio je Aja Sofiji, koja je u vreme njegovog službovanja bila džamija.\nNavešćemo prvo kraj tog odeljka u „Carigradskim slikama i prilikama”, belešku sačinjenu nakon obilaska velelepnog zdanja:\n„Mujezin je gore na minaretu pevao poziv pravovernima na večernju molitvu. Njegova melanholična melodija bila je u čudnoj harmoniji sa melanholijom koja je mnome u ‚džamiji Aja Sofija’ ovladala.\nI opet se pitah: Može li biti da će Sv. Sofija ostati turskom džamijom ‚dokle teče sunca i meseca’?! I kroz moje tužne uzdahe čuh opet onaj tihi glas istorijske savesti: Ne, to ne može biti!”\nA glas, onaj „tihi glas istorijske savesti”, bio mu je nepouzdan. Bar za sada, izgleda da će Aja Sofija biti džamija dok traju sunce i mesec.\nVatra i pepeo\nIstorija ove crkve na neki način počinje dva veka pre njene gradnje. Posle trijumfa na Vaseljenskom saboru u Nikeji 325. godine, kada su postavljeni temelji hrišćanske crkve kao organizacije kakvu danas poznajemo, rimski car Konstantin naredne godine je na trgu pred samom kapijom svog dvorca u Konstantinopolju, „Novom Rimu”, podigao crkvu i posvetio je Svetoj Sofiji, odnosno Svetoj Mudrosti. Ali, vremena su burna, u jednom metežu kada je mudrost ustuknula pred političkim strastima, ovaj hram je spaljen.\nNa istom crkvištu, bogobojažljivi car Teodosije II godine 415. podiže još veću i lepšu crkvu istog imena, ali ni njoj nije bilo suđeno da potraje - 532. nestaje u plamenu sukobljenih navijačkih grupa.\nJasna poruka turskog predsednika Erdogan na prvoj molitvifoto: Turkish Presidency via AP\nJoš od kraja III veka, u gradu je postojao hipodrom, koji su dolazeći carevi popravljali i dograđivali, tako da je u jednom periodu mogao da primi deset hiljada ljudi. Svi oni dolazili su da navijaju za svoje omiljene vozače konjskih dvokolica, čiji su timovi imali zelene, plave, bele i crvene dresove.\nPrepisujemo sledeće redove, s nelagodom što se i petnaest vekova kasnije, stvari nisu mnogo promenile:\n„Udruženja navijača bila su kombinacija uličnih bandi i političkih stranaka. Zauzimala su stajališta o tekućim pitanjima, posebno o teološkim problemima (uzrok masovnih, često nasilnih rasprava u 5. i 6. veku) ili o pretendentima na presto. Učestalo su pokušavali uticati na carsku politiku izvikivajući političke zahteve između trka. Carske postrojbe i gradska straža nisu mogle čuvati red bez saradnje sa nekom od tih grupa, koje su podržavale vlast.”\nPobuna na hipodromu\nDa skratimo: dva su navijača 531. bila uhapšena zbog ubistva u jednoj tuči tokom trke, i umesto da budu obešeni, car Justinijan smrtnu kaznu zamenio im je robijom. Ali, njihove grupe tražile su da ih car pusti na slobodu, i trke održane 15. januara 532. pretvorile su se u nemire koji su se sa Hipodroma izlile u grad. Justinijanovi protivnici među velikašima, nezadovoljni povećanjem poreza, pokušali su da pobunu iskoriste da smene cara, i na presto su postavili novog, nekog Ipatija. Justinijan se već spakovao da sa carskom blagajnom pobegne, ali ga je supruga, carica Teodora, odgovorila od toga. I onda, beležimo, dešava se ovo:\nOsvajanje Carigrada Mehmed II Osvajač ulazi u vizantijsku prestonicufoto: Arhiva\n„Čim se pribrao, Justinijan je smislio plan u kojem je računao na popularnog evnuha Narzesa, kao i na generale Velizara i Munda. Dao je vreću zlata Narzesu. Narzes je noseći tu vreću ušao sam i nenaoružan na hipodrom, našavši se nasuprot ubilački nastrojene svetine koje je već ubila stotine ljudi. Narzes je otišao direktno prema Plavima, prišavši važnom njihovom pripadniku. Saopštio im je da je car Justinijan stao iza njih, da ih podupire protiv Zelenih. Podsetio ga je da Zelenima pripada Ipatije, čovek kojeg su krunisali. Potom je razdelio zlato. Vođe Plavih su tiho razgovarali međusobno i potom su počeli govoriti sljedbenicima. Odjednom su usred Ipatijevog krunisanja Plavi izjurili s hipodroma, dok su Zeleni ostali zapanjeni. Na to su carske jedinice, koje su predvodili Velizar i Mund, jurnule u hipodrom i pobile preostale pobunjenike. Prema izveštajima, ubijeno je oko trideset hiljada pobunjenika.”\nČak ni legende ne pominju grižu savesti zbog trideset hiljada ubijenih, kao jedan od razloga zašto je Justinijan rešio da obnovi spaljenu Teodosijevu Aja Sofiju. Čedomilj Mijatović beleži da je car rešio da na zgarištu podigne novu crkvu „koja će biti dostojan spomenik njegove zahvalnosti prema Bogu, a u isto vreme vidljivi dokaz bogatstva i obrazovanosti u carstvu vizantijskom”.\nPredanje kaže da se Justinijanu u snu javio anđeo i preneo mu nalog da krov budućeg hrama bude u obliku kupole, što većeg prečnika i na što većoj visini, ali da stubova na kojima će počivati bude što manje!\nPozvani su najbolji graditelji u carstvu, Antim, Isidor i Ignjatije, a do najdaljih kutaka dokle je sezala Justinijanova vlast, razaslata je naredba da se najbolji građevinski materijal šalje u prestonicu. Ruše se antički grčki i rimski hramovi, i iz njih probiraju najvitkiji i najlepši mermerni stubovi; u Libanu se obaraju najdeblji kedrovi, a u Aziji i Africi kupuju sedef i slonovača... Vrata carske blagajne za ove potrebe uvek su otvorena, i tako je 23. februara 533. godine Justinijan svečano položio kamen temeljac.\nSto deset hiljada radnika je na gradilištu pod budnim okom i teškom rukom hiljade nadzornika, a povremeno i car sam uzme u ruke ciglu i malter, da svojim primerom podstakne najamnike i robove na predaniji rad.\nAli krov, kupola, onakva kakvu je caru opisao anđeo, opire se zemaljskim zakonima. Prva se, čim je završena, srušila!\nZa drugu su na Rodosu pravljene posebne kratke i tanke opeke „od nekakve šupljikaste mase”, pa su pet puta bile lakše od običnih. Na svakoj od njih bila su urezana početna slova reči iz stihova: „Bog je posred nje i neće se pokrenuti. On će joj pomoći, i to brzo!”\nPosle svakog dvanaestog reda uglavljenih takvih opeka, kaluđeri su uz pojanje, kađenje tamjanom i škropljenje osvećenom vodom iz reke Jordan, u kupolu uziđivali svetinje - častice moštiju svetaca ili deliće nekih svetih predmeta.\nU ono vreme to je bila najveća samodrživa kupola na svetu, a poseban graditeljski poduhvat predstavljalo je to što je bila naslonjena na samo četiri oslonca, odnosno stuba.\nČedomilj Miljatović beleži s ubeđenjem i pouzdanošću, kao kad ispisuje širinu i visinu zidova, da je tokom gradnje hrama „povremeno s neba dolazila divna muzika i pesma te je čudotvorno obnavljala iznemogle sile u radenika”. A posebno je, kaže, muzika bila umilna i okrepljujuća dok se zidala kupola!\nTako je bilo moguće, uz Božju volju i pomoć, celu crkvu sazidati za četiri godine i deset meseci od postavljanja temelja!\nReč je o istinskom podvigu: katedrala Svetog Pavla u Londonu zidana je 35 godina, Notr Dam u Parizu - 72, čuvena Crkva Svetog Petra u Rimu - 150...\nNa Badnji dan 537. godine, iz Crkve Svete Anastasije krenula je litija ka novom velelepnom hramu. Ispred naroda išli su sveštenici, njih više od hiljadu, i pevali bogoljubive pesme i tropare, noseći ripide i barjake, čudotvorne ikone i u srebrnim i zlatnim škrinjicama mošti raznih svetaca. Ispred njih velikaši i dvorjani, a pred njima car, sa svim znamenjima svoje vlasti: na glavi kruna, u levoj ruci zlatna jabuka, a u desnoj skiptar. Reklo bi se da mu je u srcu smernost, jer je pustio da se ispred njega u carskoj kočiji koja vuku četiri belca, vozi patrijarh Menas, u ornatu protkanim zlatom.\nKad dođu pred vrata Aja Sofije, Justinijan ceremonijalno skida krunu i predaje je u ruke patrijarhu, a skiptar i jabuku carstva najbližim doglavnicima.\nČedomilj Mijatović u svojoj bogatoj uobrazilji jasno vidi:\n„Pa onda on gologlav i bez carskih obeležja i bez ikakve pratnje, ulazi sam u divotnu crkvu koja ga dočekuje bleskom što ga obilata svetlost sunčana, padajući kroz 40 prozora na kubetu, izazivlje iz uglačanog mramora, zlatnog ikonostasa i nebrojenih srebrnih kandila. Car korača smerno i odmereno sredinom crkve do na sam amvon (uzdignuto mesto u sredini hrama odakle se obraća sveštenik - prim. nov). Tu se prekrsti i duboko pokloni pred carskim dverima oltara, visoko podigne ruke i uzvikne: ‚Neka je slava Bogu, koji me je te velike milosti udostojio da ovu crkvu dovršim!’”\nAli uzaman pešačenje u litiji i skidanje krune, uzaman duboki poklon pred oltarskim vratima, Justinijan je car, a njihove su slabosti i gresi veći nego kod običnih ljudi. I oholost. Jer, kad se ponizno zahvali Bogu, Justinijan već u sledećoj rečenici usklikne: „O, Solomone, ja sam te pobedio!”.\nSolomonov hram, najsvetije mesto Izrailjaca, bio je čuven po svojoj lepoti. I na to je vizantijski car mislio. Ali, već u Justinijanovo vreme od njega nije bio ostao ni kamen na kamenu. Jer, građevine ljudske trošne su i nijedna nije i niti će pobediti vreme...\nJustinijan je umro 565. kao star čovek, osamdesetdvogodišnjak. Srpska pravoslavna crkva slavi ga, zajedno sa Teodorom, kao svetitelja. Ali, njegovo delo, Aja Sofija, odavno je prestalo da bude sveto.\nPobeda nacionalizma U Turskoj slave zbog toga što je Aja Sofija ponovo džamijafoto: EPA/Sedat Suna\nAnđeo nije došao\nGodina je 1453. Na vizantijskom prestolu je Konstantin XI Paleolog, sin srpske princeze Jelene Dragaš. Sve četiri godine njegove vladavine obeležene su strahom od Turaka koji kao bujica nadiru iz Male Azije. I najzad, 28. maja, desilo se ono što je moralo da se desi. Pred vojskom sultana Mehmeda Osvajača koja je opsela grad, car, dvorjani i mnoštvo građana koji su uspeli da uđu, zatvorili su se u Aja Sofiju da prenoće i sačekaju čudo.\n„Po građanstvu se carigradskom”, prepisujemo Čedomilja Mijatovića, „odavno od usta do usta pronosilo nekakvo proročanstvo po kome će, istina, neprijatelj prodreti u grad i pojuriti ka Svetoj Sofiji, ali će ga, kad već bude stigao na jednu\nizvesnu tačku, anđeo Božji sa plamenim mačem susresti i u bekstvo obratiti.”\nI kad se ujutru 29. maja te 1453. godine napolju začula nezamisliva huka, ustrašeni narod u crkvi na tren je pomislio da je to anđeo sišao s neba, ali huka je neumitno postajala sve razgovetnija i brzo je postalo jasno da to nisu krici traha, već ratničko halakanje i pobedonosno klicanje Alahu vojske koja je gvozdenim buzdovanima i sekirama razvaljivala crkvena vrata.\nOno što je usledilo nije bilo ništa novo pod kapom nebeskom, ponavljalo se do tada, i od tada, bezbroj puta. Iz Mijatovićevog opisa prepisaćemo samo prve dve rečenice: „Sad se istom diže vriska i očajno kukanje i zapevanje u crkvi. Majke prigrliše u naručja svoja decu svoju; deca prestravljena plakahu u glas.”\nRikaat na časnoj trpezi\nNarod je poklan, a pljačka crkvenih dragocenosti i leševa uveliko je bila u toku, kad je pred Aja Sofiju stigao sultan Mehmed Osvajač, El Fatih, mlad, a već glasovit.\n„Mladi car turski, na divnom konju labudu, približujući se k crkvi nije skidao svojih očiju sa nje. Sjaha s konja, pa na samom pragu od južnih vrata predvorja, pade ničice na zemlju, dohvati malo prašine, pospe je po svom turbanu, da pred svom svojom gospodom pokaže kako smerno pada u prašinu pred velikim Alahom koji mu je pobedu darovao! Ulazi u predvorje i iz njega na sredsredna carska vrata stupa u crkvu. Stojao je nekoliko trenutaka zanemeo od čuda”, piše Čedomilj Mijatović.\nPredanje kaže da je sultan u nekom zakutku crkve video janičara koji sekirom razbija mozaik na podu crkve. Ljut što se takva lepota uništava, nastavlja se legenda, car je uzviknuo: „Vi za vas imate dovoljno pokretnog blaga da pljačkate, zgrade su moje!”, i da je Aja Sofiju tako sačuvao od daljeg uništavanja.\nTada je, po njegovom naređenju, imam okrenut Ćabi očitao molitvu, a onda je sultan ušao u oltar i popeo se na časnu trpezu, inače najsvetije mesto u hrišćanskom hramu, tu namestio svoju molitvenu prostirku i odatle očitao svoj prvi „rikaat”, molitvu, koja je označila da je Aja Sofija od tog trenutka islamska bogomolja, džamija.\nMijatović zapisuje, na kraju svoje beleške o Aja Sofiji, razgovor sa vodičem kroz džamiju:\n- Vidiš li one dve zelene zastave gore na minberu? - pitaše me Emin.\n- Vidim - rekoh.\n- E, njih nećeš videti u svakoj džamiji, nego samo u onoj koju smo sabljom oteli. I zato ovde šejik kad izlazi na miner navuče kao krv crven kaftan i nosi u jednoj ruci Koran, a u drugoj golu sablju!\nU vestima o prvoj molitvi posle Erdoganove odluke, saopšteno je i da je imam koji je čitao molitvu nosio sablju.\nNišta na ovom svetu nije novo i sve je u vezi sa onim što je bilo, i s onim što će biti.\nSRBI U AJA SOFIJI\nAnatema na srpski narod\nAja Sofiju pohodili su Sveti Sava i Stefan Dečanski, svaki u svoje vreme. Sa njenog amvona carigradski patrijarh prokleo je srpski narod kad je car Dušan srpsku crkvu uzdigao na rang patrijaršije, a odatle je docnije, na molbu kneza Lazara, ta anatema skinuta.\nČetiri visoka minareta\nKad je hrišćanska crkva bila pretvorena u džamiju, ikone su uklonjene, većinom polomljene i bačene, a zidovi su prekrečeni. Da bi se i spoljnim izgledom, ali i verskim potrebama, naglasilo da je to sada bogomolja u kojoj se klanja Alahu, i omogućilo mujezinima da pozivaju na molitvu, prvo je dograđen jedan manji minaret, koji je potom zamenjen većim, stabilnijim. Kasnije su dodata još tri minareta, pa je tako Aja Sofija dobila izgled koji i danas imama.\nKO JE BIO ČEDOMILJ MIJATOVIĆ\nMinistar, lovac na blago i tvorac Kremanskog proročanstva\nČedomilj Mijatović jedna je od najznačajnijih figura u istoriji Srbije 19. veka: šest puta je bio ministar finansija i tri puta ministar inostranih poslova, predsednik Srpske kraljevske akademije, nesuđeni patrijarh - 1914. odbio je predlog kralja Petra da sedne na tron Svetog Save, uveo je u Srbiju dinar i metarski sistem... i bio je veliki fantasta. U svoje vreme tragao je za blagom cara Dušana, redovno je posećivao seanse prizivanja duhova i s Perom Todorovićem izmislio je i „u četiri ruke” napisao „Kremansko proročanstvo”, knjigu koja i danas sluđuje Srbe.\nKurir.rs/ Autor Momčilo Petrović Foto: Profimedia\nAja SofijahrambogomoljacrkvaCarigradIstanbulMomčiloMomčilo Petrović\nUŽIVO, VIDEO! Lajpcig - Atletiko Madrid (0:0), žestok sudar glavama Sabicera i Halstenberga!


TAJLANDSKI RIDŽBEK – Egzotični vagabund | Pet Magazin\nHome Kinologija TAJLANDSKI RIDŽBEK – Egzotični vagabund\nLjubomir MarkovićSep 29, 2016Kinologija, Pas, Rase0\nLutalački gen ih nije napustio, pa će, ako ne vodite računa, rado odskitati i vratiti se navikama svojih predaka koji su živeli u divljini ili na ulici\nDonedavno, ovaj pas bio je potpuno nepoznat van Tajlanda gde su ga zvali jednostavno „mah thai“ – tajlandski pas.\nReč je o jednoj od tri rase koje krasi karakteristična štrafta na leđima s dlakama koje rastu u suprotnom pravcu u odnosu na ostatak tela, odakle i ime ridžbek.\nTajlanski ridžbek je drevna rasa koja uglavnom nije imala nikakvog dodira s evropskim rasama, i u velikoj meri je zadržao izgled prvobitnih lovačkih pasa. Kinološka društva na Zapadu uglavnom ne priznaju ovu pasminu, ali se na Tajlandu staraju o njenom očuvanju i budućnosti.\nPripadnici ove rase veoma su inteligentni, znaju da budu vrlo aktivni i uz dobro vaspitanje mogu da budu odlični i odani ljubimci. S obzirom na to da su se hiljadama godina razvijali bez bliskog kontakta s ljudima, pomalo su svojeglavi i ne preporučuju se ljudima koji nemaju temeljno razumevanje psećeg ponašanja. Vešti su u skoku i lako će preskočiti prepreke koje nisu dovoljno visoke.\nLutalački gen ih nije napustio, pa će, ako ne vodite računa, rado odskitati i vratiti se navikama svojih predaka koji su živeli u divljini ili na ulici.\nTAGpas rasa tajlandski ridžbek\nPrethodni članakSutra veliki dog happening – izbor za “Naj njušku Beograda” Sledeći članakSavet: Odmeri roditelje, pa izaberi štene


Građanske Inicijative | Predstavljen izveštaj o sprovođenju trećeg Akcionog plana POU\n29 Jul Predstavljen izveštaj o sprovođenju trećeg Akcionog plana POU\nŠta radi Vlada RS da bi bila otvorenija i efikasnija, a građani zadovoljniji?\nBeograd, 29. jul 2019. godine – Danas je predstavljen izveštaj o sprovođenju trećeg Akcionog plana (AP) Partnerstva za otvorenu upravu (POU) u Republici Srbiji 2018-2020.\nCilj Izveštaja je da predstavi rezultate spovođenja preuzetih obaveza za prvih 6 meseci. Imajući u vidu da je AP usvojen 27. decembra 2018. godine, većina obaveza nalazi se u početnim fazama ispunjenja.\nTreći AP POU predstavlja uži segment rada Vlade u oblasti otvorene uprave, odnosno organa koji su iskazali interesovanje da učestvuju u radu Radne grupe. Vlada istovremeno sprovodi i druge aktivnosti koje bi se po svojoj prirodi mogle označiti kao relevantne za POU (u oblasti digitalizacije i otvorenih podataka), ali se ne nalaze u ovom AP.\nPrema rečima Ljiljane Uzelac, predstavnice Ministarstva državne uprave i lokalne samouprave, AP obuhvata 5 tema (otvoreni podaci / fiskalna transparentnost, integritet vlasti, javne usluge, pristup informacijama i učešće javnosti) koje su prepoznate kao prioritetne. Proces izrade ovog dokumeta bio je veoma inkluzivan, participativan i javan, sam dokment sadrži obaveze u oblastima koje do prethodnog ciklusa izrade nisu bile prepoznate kao prioritetne – javne usluge i otvoreni podaci. Ona ističe da je učešće RS u svetskoj Inicijativi Parterstvo za otvorenu upravu doprinelo unapređenju konsultacija na svim nivoima, transparentnosti u izboru članova RG, inkluzivnost u procesu predlaganja obaveza, uključivanje OCD koje nisu deo Radne grupe tokom čitavog procesa konsultacija, redovnom objavljivanjau izveštaja i zapisnika. Značajnim rezulatatima takođe smatra i unapređenu komunikaciju i otvorenost Vlade za komentare OCD, obavezno korišćenje informacionih tehnologija, otvaranje investicionog dela budžeta opština i gradova, omogućavanje transparentnijeg finansiranja udruženja…\nBojana Selaković, programska direkorka Građanskih inicijativa, istakla je da ovom AP nedostaju suštinski transformativne obaveze, imajući u vidu da on ne reflektuje predloge OCD (iznete tokom procesa izrade), koji bi mogli imati reformski karakter. Svemu ovome doprineo je manjak političke podrške inicijativi POU u Srbiji, a u prilog tome navodi da su članovi RG iz državne uprave uglavnom državni službenici koji nemaju mandat za donošenje odluka koje bi mogle imati transformativni uticaj, a finalna verzija AP usvaja se tek nakon obezbeđivanja prethodne saglasnosti svih organa državne uprave koji bi mogli imati bilo kakvu ulogu u realizaciji obaveza. Prioritet u definisanju obaveza i aktivnosti u ovom AP dat je otvaranju podataka i digitalizaciji, iako relevantni međunarodni izveštaji ukazuju na konstantno urušavanje vladavine prava i pogoršanje slobode medija, što značajno utiče na stepen otvorenosti i odgovornosti Vlade.\nO dosadašnjim postignućima u ispunjenju usvojenih obaveza i narednim koracima govorili su Danilo Rodić (Kancelarija za saradnju sa civilnim društvom), Tanja Maksić (BIRN) i Ivan Grujić (nezavisni konsultant), koji su kao članovi RG bili predlagači pojedinih mera.\nAP sadrži ukupno 14 obaveza i jednu preporuku koja je upućena Narodnoj skupštini RS.\nU oblasti Otvoreni podaci/Fiskalna transparentnost predviđeno je: Objavljivanje Zakona o budžetu Republike Srbije u mašinski čitljivom formatu.(Obaveza 1); Izrada E-Kalendara javnih konkursa za finansiranje projekata i programa organizacija civilnog društva iz sredstava budžeta organa javne uprave Republike Srbije (Obaveza 2); Obezbeđivanje dostupnosti podataka o planiranim i utrošenim sredstvima u okviru lokalnih fondova za zaštitu životne sredine (Obaveza 3); Otvaranje podataka iz konkursa za finansiranje rada udruženja i sufinansiranje izrade medijskih sadržaja od javnog interesa (Obaveza 4), Izrada Izveštaja/pokazatelja o OCD (udruženjima, fondacijama i zadužbinama) u otvorenom format (Obaveza 5) i. Izmena Pravilnika o dokumentaciji koja se prilaže u postupku registracije medija u Registar medija i tehničko unapređenje prikaza podataka u Registru (Obaveza 6).\nOblast Integritet vlasti obuhvata pomoć i praćenje procesa usvajanja lokalnih antikorupcijskih planova (Obaveza 7) i ažuriranje biračkog spiska (Obaveza 8)\nU oblasti Javnih usluga predviđeno je ispunjenje takođe 2 obaveze: Pojednostavljenje administrativnih postupaka i regulative – ePAPIR(Obaveza 9) i uspostavljanje Elektronske oglasne table za sve organe državne uprave i lokalne samouprave (Obaveza 10). Oblasti Pristup informacijama obuhvata 2 obaveze, koje su zapravo prenete iz prethodnog AP : Unapređenje proaktivne transparentnosti – Informatora o radu (Obaveza 11) i izmena Zakona o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja (Obaveza 12). U oblasti Učešće javnosti predviđena je podrška unapređenju saradnje organa javne uprave i organizacija civilnog društva u procesu pripreme, donošenja i praćenje primene propisa (Obaveza 13), uvođenje zakonskih osnova i uspostavljanje elektronskog sistema za e-građansko izjašnjavanje (Obaveza 14) i upućena preporuka Narodnoj skupštini Republike Srbije koja se odnosi na jačanje transparentnosti i participativnosti na sednicama odbora Narodne skupštine van sedišta.\nU narednom periodu Građanske inicitaive nastaviće da prate proces sprovođenja obaveza iz AP i zagovaraju za unapređenje regulative i prakse koje doprinose poštovanju vrednosti i primeni principa POU.\nIzveštaj o praćenju sprovođenja trećeg Akcionog plana partnerstva za otvorenu upravu možete preuzeti ovde.\nPrezentaciju sa najvažnijim rezultatima možete preuzeti ovde.\nIzveštaj su pripremile Građanske inicijative uz podršku partnera iz konzorcijuma (koji čine Transparentnost Srbija, Asocijacija on-line medija, Narodni parlament Leskovac, Edukacioni centar Leskovac i Medija i reform centar Niš) koji radi na sprovođenju projekta „Podrška učešću i zajedničkoj izradi nacionalniog i lokalnih akcionih planova Partnerstva za otvorenu upravu“ koji finansijski podržava donatorski fond inicijative POU.\nhttp://www.mei.gov.rs/src/dokumenta/eu-dokumenta/godisnji-izvestaji-ek, https://freedomhouse.org/country/serbia/freedom-world/2019, https://monitor.civicus.org/country/serbia/


Počinje filmska magija: Otvoren jubilarni 25. Sarajevo Film Festival – Klik Jajce\nCentralnom ceremonijom u sarajevskom Narodnom pozorištu počela je sedmodnevna filmska magija. Sarajevo Film Festival je već dočekao brojne filmske radnike, glumce, ali i ljude iz javnog života regije koji su i ove godine odlučili uživati u festivalskim danima.\nU okviru ceremonije Privatra je dodijelio nagradu Počasno Srce Sarajevu Pawelu Pawlikowskom koji se prisjetio kada je prvi put došao u Sarajevo. Ponovio je kako ga njegovog prisustvo u Sarajevu ispunjava emocijama.\n“Ovaj grad i ovo srce je jako, jače od ideologije, nacionalizma i različitih doba historije”, rekao je Pawlikowski dodavši kako se nada da će Sarajevo i dalje rasti.\nObjava Počinje filmska magija: Otvoren jubilarni 25. Sarajevo Film Festival pojavila se prvi puta na Jajce Online.\nRelated Topics:featuredFestivalFilmfilmskaJajce OnlinejubilarnimagijaOtvorenpočinjeSarajevo


Novakov trener najotvorenije govorio o uticaju korone na Srbinovu ideju koja je postojala godinama - alo.rs\nAUTOR: Alo.rs/I. S. DATUM I VREME: 03.06.2020. 13:54 - 03.06.2020. 14:00\nDanima se piše o tome.\nNovak Đoković i Goran Ivanišević, Foto: Profimedia\nTrener Novaka Đokovića Goran Ivanišević izjavio je da će predstojeći regionalni teniski turnir „Adria Tour" biti od velikog značaja za sve zemlje u kojima će se organizovati. "Adria Tour", u organizaciji najboljeg tenisera sveta, biće održan u Beogradu, Banjaluci, Zadru, Sarajevu i Crnoj Gori. Turneja počinje u glavnom gradu Srbije 13. i 14. juna, a Zadar će biti domaćin 20. i 21. juna, a za direktor turnira u Hrvatskoj delegiran je baš Ivanišević.\n- Turnir će se igrati na šljaci, bili smo spremni i na beton, ali su se iz Novakovog tima ipak odlucili za zemlju. Čekamo konačnu potvrdu o broju navijača koji ce nam biti dozvoljeni. Biće stadion za 9.000 ljudi koji će se montirati ove nedelje. Nadam da će nam dozvoliti pola tog kapaciteta da ipak publika vidi te najbolje igrače na svetu - rekao je Ivanišević, prenosi agencija Hina.\nIvanišević je dodao da je Đoković organizacijom turnira napravio veliku stvar za Hrvatsku i da je ovo trenutak da se Zadar pokaže u pravom svetlu.\n- Ovo je svetska prilika da prikažemo i Zadar i Hrvatsku u odličnom svetlu, kao zemlju oslobođenu korona virusa i pozovemo turiste. Zadar se pokazao ne samo kao košarkaški grad već i kao teniski grad sa ona dva Dejvis kup meča čija je organizacija bila neverovatna. Ne sumnjam da ce i ova organizacija proći kako treba i da će svi naši gosti i teniseri koji dodu iz inostranstva biti veoma zadovoljni.\nUčešće na turniru, koji imaju humanitarni karakter, potvrdili su Dominik Tim, Aleksander Zverev, Grigor Dimitrov, Borna Ćorić i Marin Čilić.\n- Novak je i pre imao ideju da se organizujea jedan "tur’" odnosno nekoliko egzbicionih mečeva u Beogradu, Sarajevu, Hrvatskoj. Teško je to organizovati, pogotovo sa uobičajenim rasporedom tenisera. Ova korona, koliko god je zla i nesreće donela, omogućila je i "Adria Tour". Novak me pitao kako bi se mogla uključiti Hrvatska, ja sam proverio s Hrvatskim teniskim savezom i uz njihovu pomoć odabrali smo Zadar. Novakova želja se ispunila i uz ovu ekipu koja dolazi mogu reći da ce ovo biti teniski spektakl na Balkanu - zaključio je Ivanišević.


Zbog učestalih, neosnovanih i zlonamjernih napada pojedinih medija, te stvaranja negativne slike oko intervencije policije MUP-a HNK prilikom deblokade deponije „Uborak“, dužni smo javnost istinito informisati o činjenicama, razlozima i pravnoj osnovi policijskog postupanja.\nDana 28.11.2019. godine Vlada Federacije BiH je donijela Zaključak (prilog 1.) u kojem je, između ostalog, navedeno da se zbog javnog interesa ne prekida odlaganje komunalnog otpada na odlagalištu JP „Deponija d.o.o“.\nDana 02.12.2019. godine Grad Mostar je uputio ovom Ministarstvu molbu za preduzimanje aktivnosti (prilog 2.) kako ne bi došlo do blokade deponije „Uborak“ i da građani Mostara ne bi snosili posljedice samovolje grupe pojedinaca. Policijski službenici su reagovali na način da se pokušao obaviti razgovor sa organizatorima i predstavnicima udrege koja je najavila blokadu pristupa deponiji i upozoriti na eventualne posljedice takvog ponašanja. Međutim, pored niza upozorenja, dana 04.12.2019. godine od strane grupe građana blokiran je pristup i kamioni sa otpadom su vraćeni u krug svojih preduzeća.\nDana 05.12.2019. godine JP „Komos“ Mostar se obraća dopisom ovom Ministarstvu (prilog 3.) kojim traže da MUP omogući pristup JP „Deponija“, a sutradan 06.12.2019. godine Grad Mostar je uputio urgenciju (prilog 4.) kojom traže da se preduzmu aktivnosti na deblokadi deponije koja je nastavljena.\nU jutarnjim satima dana 06.12.2019. godine policijski službenici PU Mostar pokušali su ponovno deblokirati prilaz deponiji, kojom prilikom je izdato više prekršajnih naloga zbog kršenja odredbi Zakona o javnom redu i miru i Zakona o javnom okupljanju, ali se lica koja blokiraju ulaz nisu htjela udaljiti.\nOno što je sigurno jeste da je policija pokušala biti maksimalno tolerantna, preduzeti najprije blaže mjere i na taj način uticati na mirno okončanje nastale situacije.\nObzirom da su se ispunili svi uslovi propisani Zakonom o unutrašnjim poslovima HNK za pružanje asistencije, pristupilo se izradi Plana aktivnosti, te na osnovu bezbjednosne procjene angažovan je potreban broj policijskih službenika iz svih organizacijskih jedinica MUP-a sa odgovarajućom opremom.\nDeblokada deponije je izvršena u jutarnjim satima dana 09.12.2019. godine, o čemu smo istog dana informisali javnost saopštenjem.\nRukovodilac operacije je prije početka izvođenja svim učesnicima izričito zabranio upotrebu sredstava prinude. Primjenom poznatih policijskih metoda, korištenih u svim sličnim situacijama, potiskivanja mase kordonom policije deblokiran je pristup i omogućen normalan prolaz komunalnih vozila. Prosvjednici su se koristili različitim metodama otežavanja i onemogućavanja intervencije policije, te u prvi plan isturili djecu, žene i invalide. Zvižducima, galamom i vikanjem pokušavali su stvarati privid da policija primjenjuje silu.\nJoš jedanput odgovorno tvrdimo da upotrebe prekomjerne sile nije bilo, niti je prema našim saznanjima bilo nanošenja povreda prosvjednicima izazvanih direktnom primjenom metode potiskivanja mase. Niti jedan slučaj povreda nije policiji prijavljen.\nTek kasnije, pojedini dušebrižnički mediji su počeli objavljivati patetične vijesti poput „napada policije na goloruki narod“, „“diktature policije“, „političke policije“, „samovolje i nelegalnog postupanja“, te navodno slomljenih rebara, ruku, nogu i brutalnom postupanju prema djeci i trudnicama. Nitko se od tih medija nije zapitao otkuda djeca u 5 sati ujutro na protestima i zar to nije zloupotreba djece i kršenje njihovih prava.\nTakođer, poslije ovih događanja kriminogeni pojedinci, od ranije poznati policiji, su na društvenim mrežama dijelili slike pojedinih policijskih službenika koji su učestvovali u deblokadi, te ih na taj način „označili“ metom napada i javnog medijskog linča. MUP će pažljivo pratiti ovakve pojave i preduzeti Zakonom propisane mjere.\nIsto tako u blaćenje i kritikovanje MUP-a HNK su se uključili i razni „kvazi stručnjaci“, koji su kao prijeratni funkcioneri SK obnašali visoke dužnosti u tadašnjem SUP-u, a kasnije se snagama IPTF-a predstavili kao policijski eksperti i radili na reformi policije. Tragove njihove „reforme“ i danas itekako osjećamo i još dugo će biti njihovih posljedica.\nPoručujemo im da je vrijeme monitoringa IPTF-a i nametanja neprimjerenih standarda u radu policije odavno prošlo, da su doneseni novi Zakoni i podzakonski akti na osnovu kojih policija postupa. Njima su detaljno propisane policijska ovlaštenja i način kako i kada se mogu primjeniti.\nIstičemo da policija ne postupa po nečijim željama ili diktatima, već isključivo na osnovu Zakona i propisa, jednako i bez izuzetaka prema svima.\nNapominjemo da su iste policijske metode primjenjivane i u ljeto ove godine prilikom deblokade magistralnog puta M-17, samo je razlika u tome što smo napadani od drugih interesnih skupina i uvijek sličnih ili gotovo istih medija.\nPolicija se ne boji nikakvih medijskih napada, pritisaka i pokušaja destabiliziranja sa bilo koje strane, te će i dalje nastaviti profesionalno i stručno obavljati svoje poslove i zadaće iz svog djelokruga rada.\nDokumenti uz vijest:\nSCAN0000.PDF 421.77 KB\nSCAN0001.PDF 365.78 KB\nSCAN0002.PDF 309.11 KB\nSCAN0003.PDF 402.18 KB


Sportske.net - Milito i Murinjo... kakav je to spoj bio!\nMilito i Murinjo... kakav je to spoj bio!\nDijego Milito otkrio zanimljive detalje.\nNapolitanci odali poštu Dijegu Maradoni na još jedan prelep način\nEjbraham nadmudrio Vanju za slavlje u Rimu\nSasuolo šokirao "rosonere" usred Milana, Arnautović ponovo obradovao Mihu!\nLegendarni argentinski fudbaler dao je zanimljiv intervju za ESPN ukom se prisetio čuvene sezone 2009/10.\nTe godine, Inter je napravio istorijski uspeh, pobedio je i Pepovu Barselonu i potom osvojio Ligu šampiona, uz duplu krunu u Italiji - nešto na šta će se načekati navijači milanske ekipe.\nMilito kaže da je Žoze Murinjo fenomen i objasnio na svom primeru.\n"Murinjo je fenomenalan, jedan od najboljih trenera ikada. Naučio sam toliko toga od njega za samo godinu dana, naročito o tome kako se vodi kolektiv. Imam toliko anegdota o toj najboljoj sezoni ikada. Sećam se finala Lige šampiona... sve je bilo tiho, osetila se tenzija u svlačionici, a onda je Murinjo uradio što najbolje zna i na pravi način nas smirio i pripremio", rekao je Milito.\nOn je posebno ponosan na Lautara Martineza, koji je ponikao kao i on u Rasingu, a danas je najtraženiji napadač u Evropi.\n"Dopisivali smo se baš ovih dana, u odličnim smo odnosima. Pratio sam ga kako raste, trenirao je sa nama u prvom timu Rasinga 2014. godine. Raduje me što je konstantan i što napreduje. On je neverovatan momak", rekao je Milito.\nDa vas podsetimo, Milita je Murinjo doveo iz Đenove kada je ovaj napunio 30 godina. Nažalost, njih dvojicu smo zajedno gledali samo u toj sezoni, u kojoj je Argentinac postigao 30 golova, među kojima i dva u finalu Lige šampiona protiv Bajern Minhena.\nMilito je u Interu ostao sve do 2014. godine, ali je uspeo da zablista još samo u jednoj, 2011/12, kada je postigao 26 pogodaka, dok u preostale tri nijednom nije prešao brojku od 10...


Kako kupiti vozilo - Nezavisni stav - Nezavisne novine\nKako kupiti vozilo\nDragan Sladojević - 16.09.2012 18:08 Od svoje jedne plate veliki broj pripadnika "prosječne" radničke klase u BiH jedva može da kupi četiri kvalitetnije automobilske gume.\nKako u takvim okolnostima parking prostor ispred stana popuniti koliko-toliko dobrim vozilom, tek da ga zavidne komšije ne zovu "kršinom", ili ne daj bože "kantom"?\nZnam dosta ljudi koji zarađuju 400 maraka mjesečno, tako da oni, kako bi kupili automobil od 6.000 maraka treba da se na godinu dana odreknu "i ića i pića".\nIstovremeno, takvi automobili u Evropi su još jeftiniji, a šest hiljadarki KM, odnosno, tri hiljade "ojra", s one strane granice mogu da se zarade i za mjesec. Istina, i troškovi života u evropskim zemljama su mnogo veći, ali opet - bolje se živi nego ovdje.\nKod nas mora čovjek da zaboravi kredite, stanarinu, račune za struju, vodu i telefon, te bezbroj ostalih "čuda" ukoliko želi da preduzme nešto kako mu vozačka dozvola ne bi služila samo da bi popunjavala pretinac u novčaniku.\nSuština je u tome da se bh. trgovci vozilima žale da im je pazar sve tanji, iako polovni automobili nikada nisu bili jeftiniji. No, i kada bi odličan automobil koštao 500 maraka vjerujem da bi u ovoj siromašnoj zemlji bilo onih koji ne bi imali čime da ga kupe.\nU teoriji, vozila su u BiH potreba, a u praksi, za mnoge su i i dan-danas luksuz. O cijenama goriva, servisu i registraciji četvorotočkaša suvišno je i govoriti.


Mladi u Leskovcu sprovode međunarodni projekat - juGmedia\nMladi u Leskovcu sprovode međunarodni projekat\nNeformalna grupa „Parlamentarci“ iz Leskovca, organizuje ove nedelje aktivnosti u okviru međunarodnog omladinskog volonterskog projekta „Napravi mi sendvič“, na inicijativu Vanje Pešić, volonterke iz Leskovca koja pohađa UWC College u Mostaru.\nPored srednjoškolaca iz Leskovca, učesnici projekta su i njihovi vršnjaci iz Indije, Nemačke, Meksika, Čilea, Turske i drugih zemalja koji pohađaju United World College u Mostaru.\nOni su juče na pet lokacija u Leskovcu sproveli socijalni eksperiment testirajući da li i kako prolaznici reaguju kada prisustvuju vršnjačkom nasilju na javnim mestima, zatim su delili ruže muškarcima na šetalištu, u centru grada snimajući njihove reakcije, a učestvovali su i u radionicama na temu roda i rodnih uloga. Njihov plan je da sprovedu i kampanju na društvenim mrežama kako bi motivisali vršnjake na promišljanje i preispitivanje rodnih uloga.\nUčesnici projekta su kroz radionice koje se održavaju u prostorijama Omladinskog kluba, dobili priliku da iznesu svoje stavove, mišljenja, ali i da razmene iskustva sa svojim vršnjacima iz drugačijih društava kultura.\nOvaj socijalni eksperiment sprovodi se sa ciljem da se dođe do određenih zaključaka o percepciji roda i rodnih uloga u našem društvu, a ostvaren je sa vrlo skromnim novčanim sredstvima, uz veliku pomoć leskovačkih srednjoškolaca u čijim su domovima učesnici iz inostranstva smešteni.\nProjekat je realizovao Udruženje Narodni parlament, finansiran je od strane Ministarstva omladine i sporta Republike Srbije, a sprovodi se u okviru projekta „Mladi su zakon 2017 – Jablanički i Pčinjski okrug“.\nPrvacima knjige i za bezbednost u saobraćaju\nU Bojniku održana prva „Pasuljijada“\nEkipa Doma kulture iz Bojnika skuvala je najbolji planinarski pasulj na takmičarskoj manifestaciji „Pasuljijada-Bojnik 2017.“ (više…)\nProduženi boravak u OŠ ‘’Sveti Sava“ u Pirotu\nPIROT - Produženi boravak OŠ ,,Sveti Sava“ u Pirotu uspešno nastavlja sa radom i u novoj školskoj godini i obaveštava zainteresovane roditelje…\nPIROT- U Galeriji „Čedomir Krstić“ u Pirotu sinoć je, povodom Dana žena, otvorena tradicionalna izložba ručnih radova na kojoj će posetioci…\nDa objavite ovo :\n20.10.2017. u 11:40\n„Napravi mi sendvič“? To mu dodje kao neka NVO ironija na racun aktuelne vlasti? Čekajte, a zar to nije vec dve decenije i manir onih koji su se uglavili u NVO i koji decu cascavaju sendicima i sokicem da bi im deca svojim prisustvom dala legitimitet i opravdala astronomske budžete ovih matorih ?\n23.10.2017. u 22:00\nProjekat se zove „Napravi mi sendvic“ zbog toga sto je tema rod, pol i rodne uloge. Naziv je sala na ustaljene uloge gde se zenama govori da odu u kuhinju i naprave svom muzu sendvic.\nNema nikakve veze sa politikom.\nKrajincaninov rogjeni brat :\n24.10.2017. u 09:08\nŠta ima loše u tome da žena napravi sendvič svome mužu? Meni i bratu žene stalno prave sendviči a nisu nam ni rod ni pomoz Bog. Ima veze sa poltiku zato što je moj brat u SNS\nAna Brnabić prošetala centrom Pirota, a građani su imali štošta da joj kažu (VIDEO)


(VIDEO) MJEŠTANIN KOPRIVNOG TRAŽI SKIDANJE IMENA ZLATKA ŽEVRNJE S CRKVENIH ZVONA | Dugopolje.Org\nHomeVijestiDalmacija(VIDEO) MJEŠTANIN KOPRIVNOG TRAŽI SKIDANJE IMENA ZLATKA ŽEVRNJE S CRKVENIH ZVONA\nOvih dana je na Facebooku jedan mještanin Koprivnog u Općini Dugopolje objavio video u kojem predlaže da se s crvenih zvona skinu natpisi, odnosno ime bivšeg načelnika Općine Dugopolje i Splitsko dalmatinskog župna Zlatka Ževrnje. Što je rekao pročitajte i poslušajte/pogledajte u videu ispod.\n“Mnogi u mjestu se s pravom pitaju je li u redu da na crkvenim zvonima stoji ime bivšeg načelnika koji ničim nije doprinio razvoju samoga mista, dapače pomogao je da misto nazaduje uništivši ga preko mjesnih poslušnika koje narod nije izabrao.\nUništili su nogometni klub Mladost, zapadni dio Koprivna nije taknut od kako je općine, sam centralni dio Koprivna nije dirnut, srušena je škola, ruglo,…\nNa kraju krajeva zašto bi ime jednog načelnika stajalo na zvonima ako je općina sponzorirala. Možda bi eventualno trebao od općine biti neki natpis, a ne nikako neki načelnik jer on nikako nije mecena ove crkve nije dao iz svog džepa tako da ne razumim zašto bi njegovo ime tu bilo.\nJednom mi reče jedan čovik tu iz mista, onda ja kad dizao križ oću li ja staviti svoje ime. Svako ako napravi nešto za ovu crkvu, oće li on staviti svoje ime, kuda to vodi neznam\nSveto pismo kaže, ako si dao,.. Ono što ti radi desnica nek ti ne zna ljevica, prema tome Bog vidi u tajnosti\nAko si dao ti si već zaslužio svoju plaću ali on nije dao iz svog džepa što je najzanimljivije, a i da je zar bi tu trebalo biti ime, nego ako si vjernik, katolik šta bi ti trebao isticati da si drukčiji, da si bolji, da si ti da, šta si ti da, nisi dao od svoga ili onoga šta ti je bog dao,…\nMišljenja sam da bi se tu trebala napraviti jedna peticija preko svećenika, da dođe do biskupa da se to ime jednostavno izbriše” – stoji u prijedlogu na videu.\nPrevious articlePlenković i Schimdt razgovarali o izbornom zakonu u BiH\nNext articleSPEKTAKL U KARLOVCU: Službeno otvoren mural za Mišu Hrastova na Koranskom mostu


12-08-2016 07:56 Srbija Politika\nBEOGRAD - Predsednik Vlade Ruske Federacije Dmitrij Anatoljevič Medvedev uputio je čestitku predsedniku Vlade Republike Srbije Aleksandru Vučiću i poručio da dalje jačanje multimidenzionalne sardnje potpuno odgovara interesima dve države.\nVučić i Medvedev (Foto: Jutjub)\n"U ime Vlade Ruske Federacije i u svoje lično ime čestitam Vam imenovanje na funkciju predsednika Vlade Republike Srbije.\nRusiju i Srbiju vežu tradicionalno prijeteljski odnosi, zasnovani na uzajamnom poštovanju i poverenju, kulturnom i duhovnom zajedništvu naših naroda. Ubeđen sam da dalje jačanje multidimenzionalne saradnje, realizacija perspektivnih zajedničkih projekata u energetskoj, industrijskoj, infrastrukturnoj i humanitarnoj oblasti potpuno odgovaraju interesima naših zemalja.\nIskreno Vam želim, poštovani gospodine predsedniče Vlade, dobro zdravlje i novi uspeh u Vašoj odgovornoj delatnosti", navodi se u čestitki Medvedeva, saopštila je danas Kancelarija Vlade Srbije za saradnuju sa medijima.\nMEDVEDEV: Rusija uči na greškama Evroske unije!\nKURC: Srbija je umanjila talas migranata u EU\nLOŠ POČETAK: Vlada omogućila sebi sa oznakom "službeno" od očiju građana sakrije svaki dokument!\nVučiću čestitka od premijera Narodne Republike Kine\nKONAČNO: Srbija dobila novu vladu


Original postavio jomini Sve je to tačno druže moj, ali po pitanju Kosova nema povratka. Neće sami sebi skakati za vrat.\nOriginal postavio Torrente-Bgd Kakve sad veze ima Kasmir sa EU\nOriginal postavio Шалом То је сигурно да ЕУ неће себи скакати...и помагати Србији...али то је до нас, хоћемо ли ми мирно гледати ликвидацију Србије или не...А за арбанасе нађошмо рецепт и пре...па сигурно би нашли опет..\nOriginal postavio jomini PA očigledno je da je recept bio loš, a još manje delotvoran.\nOriginal postavio WEISHAUPT Da bi Kosovu dali nezavisnost bombardovali su nas 78 dana. Neće im biti teško da ubede Španiju da se kosovski model neće moći primeniti ni na jednu zemlju osim Kosova, i tako će Španija leći na rudu.\nOriginal postavio kaai79 Juce protesti na tibetu ,ali i sav cinizam novinara BBC koji kaze da se Nepal granici sa Indijom Kinom i Tibetom .\ndobro to je bas lepo sto podrzava miroljubiv tibetanski narod u oslobodjenju od komunjarskog terora Odgovorite sa citatom\nOriginal postavio al bundy Eno i Beogradski cigusi ispod Gazele traze nezavisnost od glavnog grada , prica se da oce da proglase RAO Savski most\nOriginal postavio slavka69 Pa,ti cigusi su kako ti kazes bili u koaliciji sa DS.:wink::rolleyes:\n...a da se mi malo zrtvujemo, malo EU i napravimo dil za dobrobit covecanstava Odgovorite sa citatom\n...pocelo je na vreme, trajali protesti dva sata koliko su i dobili dozvolu i mirno se vratili na svoje radne zadatke. Odgovorite sa citatom\nOriginal postavio al bundy dobro to je bas lepo sto podrzava miroljubiv tibetanski narod u oslobodjenju od komunjarskog terora Pa cak je i onaj Dalaj Lama rekao da Tibet treba da ostane u Kini zbog ogromnog ekonomskog napredka koji dozivljavaju .\nOriginal postavio kaai79 Pa cak je i onaj Dalaj Lama rekao da Tibet treba da ostane u Kini zbog ogromnog ekonomskog napredka koji dozivljavaju .


Evo kako su se naši preci borili protiv uroka | Skandalozno\nNARODNA VEROVANJA: Pročitajte kako su se naši preci borili protiv uroka\nPostoji verovanje duboko ukorenjeno u narodu da se zlo ne prenosi samo rečima, već i zlim ili ”urokljivim” pogledom.\nNaime, veruje se da zavidne i zlobne osobe mogu da se pretvaraju da se nečemu dive ili da nešto hvale, a u stvari žele sve suprotno od onoga što govore, pa tu svoju zlobu iskazuju zlim pogledom ili neiskrenim rečima, iz čega proizilazi urok.\nNajčešće ružni zavide lepima, siromasi bogatima, bolesni zdravima, nesrećni srećnima i eto mesta i posla urokljivim očima, pa se zato uroka plaše i deca i odrasli. Ali, ne mora neko da bude zloban pa da ima urokljive oči ili reči. Prema narodnom verovanju u svakoj reči hvale i divljenje, u svakom umilnom ili u zlom pogledu krije se moć uroka.\nČak se i danas, kada su kultura, nauka i tehnologija postigle veliki napredak, često može videti borba pojedinaca protiv uroka. Najčešće se to događa kada se neko hvali kako mu poslovi dobro idu, kada se neko nečemu divi, ili kada neko priča kako mu je porodica zdrava, onda on obično kucne u drvo i kaže: Da ne čuje zlo! ili kaže: Pu, pu! Da ga ne ureknem.\nU drvo se kuca zato da zlo ne čuje reči hvale i zato da eventualni urok pređe na drvo. Svi ovi rituali imaju za cilj da neutrališu jačinu urokljivog pogleda i urokljivih očiju i na taj način spreče urok.\nPored kuckanja, pljuckanja i ”čarobnih reči”, najbolji način za sprečavanje uroka su amajlije. Njihova glavna funkcija je da skrenu pogled urokljivih očiju, jer se one obično prvo zaustave ne nekom smešnom ili strašnom predmetu ili nekoj upadljivoj boji.\nTi smešni ili strašni predmeti (lutkice, kosti nekih životinja…) i upadljive boje (crna, koja predstavlja đavola, bela, koja je simbol brašna i crvena- koja predstavlja ljutinu) stavljaju se na razne načine na one koje treba zaštititi od uroka. To su najčešće mala deca, neveste ili stoka, pa se tako nekada u prošlosti dešavalo da neko osušenu lobanju natakne na visoku motku negde na imanju blizu stoke, kako bi se urokljiv pogled prvo na njoj zadržao i izgubio svoju urokljivu moć.\nVeruje se, takođe, da malom detetu ne treba nikako reći da je lepo, već ga treba malo pljucnuti i reći mu da je ružno. Majke, da bi sačuvale svoju decu od urokljivih pogleda, vezuju mu za kapicu neki predmet: srebrnu paru, glogov trn, zub uginule životinje ili traku živih boja kako bi se urokljive oči zadržale na tim predmetima i ne bi uspele da nanesu štetu detetu.\nIsto tako, kada ide negde sa malim detetom, majka izvrne nešto od detetove odeće, nagari ga malo između obrva i vikne u odžak: Kada se i odžak urekne, onda se i moje dete ureklo!\nBudite prvi sa komentarom na članku "NARODNA VEROVANJA: Pročitajte kako su se naši preci borili protiv uroka"


PRO PR GLOBE AWARDS 2020 - objavljeni dobitnici priznanja - DSOJ - Društvo Srbije za odnose s javnošću\nHome / Aktivnosti / PRO PR GLOBE AWARDS 2020 – objavljeni dobitnici priznanja\nPRO PR GLOBE AWARDS 2020 – objavljeni dobitnici priznanja\nurednik 13. January 2020.\tAktivnosti, Aktuelno Leave a comment 755 Pregledi\nTanja Tatomirović, Tamara Koštro i Lazar Bošković su dobitnici prestižnog priznanja PRO PR GLOBE AWARDS\nMeđunarodna komisija PRO PR GLOBE AWARDS, koju čine renomirani evropski i regionalni stručnjaci, odlučila je da će ove godine priznanje za svoj doprinos razvoju struke odnosa sa javnošću dobiti ugledni regionalni i strani komunikacioni stručnjaci. Dobitnici priznanja iz Srbije su Tanja Tatomirović, rukovodilac službe komunikacija za 24 tržišta Evrope i Evroazije u „Microsoft“-u, Tamara Koštro, službenica za komunikacije i medije u Delegaciji Evropske unije u Srbiji i Lazar Bošković, kreativni direktor i vlasnik agencije AgitPROP.\nPored navedenih, priznanja su dobili: Sylvain Pasqua, rukovodilac tima za evropsku kulturnu i kreativnu industriju u Evropskoj Komisiji, Grzegorz Szchapanski, izvršni direktor „Hill+Knowlton Strategies“, Fabio Marando, rukovodilac odnosa sa medijima „Casse depositi e prestiti“, Dick Fedorcio, član Upravnog odbora u bolnici „Heart of Kent“, David Holdstock, direktor za komunikacije u Udruženju lokalne samouprave u Londonu, Kazunori Azeyanagi iz Japana, predsednik i izvršni direktor preduzeća „Dentsu Public Relations Inc.“, Maribel Königer, rukovodilac komunikacija za ERSTE Austrija, Carlos Chaguaceda, direktor za komunikacije Madridskog muzeja „Museo del Prada“, Eva Maclaine, direktorica „Maclaine Communications“-a iz Velike Britanije i direktorica odbora CIPR („Charted Institute of Public Relations“), James Lakie, generalni direktor „Shamal Communications“-a iz Ujedinjenih Arapskih Emirata. Irena Kurtanjek, rukovodilac korporativnih poslova za Nestle u Hrvatskoj, Sloveniji i Bosni i Hercegovini, Nina Išek Međugorac, direktorica korporativnih komunikacija u Hrvatskom Telekomu i Dražen Dumančić, pomoćnik izvršnih direktora odnosa sa javnošću i marketinga Privredne banke Zagreb. U Sloveniju, PRO PR GLOBE AWARD ide u ruke Ksenije Benedetti, savetnice za poslovnu komunikaciju i protokol na Univerzitetu Primorska, Judita Vrečar, rukovodilac marketinga fabrike stakla Rogaška i Boris Črnič rukovodilac odnosa sa javnošću festivala Lent. Dušan Marković, rukovodilac korporativnog marketinga „Gemak Trade Skopje“ odnosi priznanje u Makedoniju. Melina Kamerić, ekspertkinja za PR i komunikacije pri „Al Jazeeri Balkans“ i Nino Ćorić, šef katedre Odnosa sa javnošću na Mostarskom Univerzitetu su dobitnici iz Bosne i Hercegovine, a Dragana Crvenica, direktorica komunikacionog sektora Erste banke Podgorica i Olivera Đukanović, šefica Kancelarije za odnose sa javnošću Vlade Crne Gore i savetnica predsednika Vlade Crne Gore su dobitnici iz Crne Gore.\nNakon što su bivši dobitnici u skladu sa pravilnikom nominovali kandidate, posebna Komisija je na osnovu analiza, medijskih objava i drugih relevantnih podataka odlučila o imenima 24 dobitnika. Na svečanoj dodeli biće uručena i tri posebna priznanja: PRO PR Vision City gradu Žalcu, Vision Manager Danici Zorin Mijošek i PRO PR Infigo Award Takashi Inoue za poseban doprinos razvoju struke odnosa sa javnošću.\nPRO PR GLOBE AWARDS je program nagrađivanja pojedinaca koji svojim radom doprinose boljoj percepciji i pozicioniranju profesije odnosa sa javnošću na lokalnom i globalnom nivou. Osnovan je 2012. godine povodom obeležavanja desete godišnjice PRO PR konferencije. Specifičan je po tome što je namenjen prvenstveno pojedincima, a ne projektima, ali i po tome što za kandidaturu nije potrebno uplaćivati nikakve kotizacije.\nSvečana dodela priznanja održaće se 20.3.2020. godine u hotelu Breza, Terme Olimia, Podčetrtek, u sklopu 18. izdanja međunarodne PRO PR konferencije.\nPriznanje PRO PR GLOBE AWARDS uključuje i unikatne statue koje će za ovu priliku izraditi studenti Akademije primijenjenih umjetnosti iz Rijeke.\nPrevious Obeležen UEPS-ov 59 rođendan u Dorćol Platz-u\nSledeći 19. REDOVNA SKUPŠTINA DSOJ-a


18. јула 2019 18. јула 2019 I. М.\tKomentara (0)\nPOSLODAVAC: DOO „GEM COMPANY“\nTelefon: 060/8700-461, 064/182-7783\nLice za kontakt: Nenad Kaplarević\nNaziv posla: SLUŽBENIK FIZIČKO – TEHNIČKOG OBEZBEĐENjA (TEMPO)\nPosebna znanja i veštine: poželjna licenca za obavljanje poslova službenika obezbeđenja\nVrsta zaposlenja: na određeno vreme od tri meseca\nTrajanje konkursa: 31.07.2019.\nPOSLODAVAC: „VATRO PREVENT“ DOO\nADRESA: Bulevar Oslobodilaca 82A, Čačak\nLice za kontakt: Vladimir Tanasković\nNaziv posla: SERVISER PROTIVPOŽARNIH UREĐAJA\nObrazovanje: III ili IV stepen stručne spreme, mašinski smer\nPosebna znanja i veštine: vozačka dozvola „B“ kategorije, poželjna obuka za protivpožarnu zaštitu.\nVrsta zaposlenja: na određeno vreme do tri meseca uz predviđeni probni rad\nZainteresovani kandidati mogu da se jave lično na adresu poslodavca svakim radnim danom u terminu od 11 do 13 časova.\nTrajanje konkursa: 01.08.2019.\nПОСЛОДАВАЦ: „NEVA DIMI EXIM“ АДРЕСА: Београд, Звездара, Старца Вујадина 13 Чачак, Милоша Обилића 78 Телефон: 069/880-72-22 Е-mail: slavica.c0201@gmail.com Лице за контакт: Славица Цветић Назив посла: КОМЕРЦИЈАЛИСТА НА ТЕРЕНУ Број тражених извршилаца: 3 (три) Oпис посла: комерцијалиста на терену за продају малих кућних апарата и посуђа Образовање: IV степен стручне спреме, […]


Ben Arfa potpisao šestomesečni ugovor sa Lilom - SPORTSKI ŽURNAL\nLil će biti 10. klub u karijeri za 34-godišnjeg Ben Arfu, koji je prethodno igrao za Lion, NJukasl, Hal, Marsej, Nicu, Pari Sen Žermen, Ren, Valjadolid i Bordo, sa kojim mu je u maju istekao ugovor\nFrancuski fudbaler Hatem Ben Arfa potpisao je šestomesečni ugovor sa Lilom.\nLil će biti 10. klub u karijeri za 34-godišnjeg Ben Arfu, koji je prethodno igrao za Lion, NJukasl, Hal, Marsej, Nicu, Pari Sen Žermen, Ren, Valjadolid i Bordo, sa kojim mu je u maju istekao ugovor.\nU redove francuskog šampiona došao je kao slobodan igrač i igraće za Lil protiv Čelzija, u osmini finala Lige šampiona sledećeg meseca.\n„Srećan sam što dolazim u klub koji stalno napreduje. Znam da su mnogi sjajni igrači igrali ovde. Čast mi je što mogu da prihvatim ovaj izazov i želim da pomognem ekipi da ostvari ciljeve. Osećam se veoma dobro i motivisano da se vratim takmičenjima”, rekao je Hatem.\nBen Arfa je u francuskoj ligi odigrao 234 utakmica, postigao 42 gola i imao je 25 asistencija.


Stefan Nastić - Blic Sport\nDOBRE VESTI ZA ZVEZDU Nemanja Dangubić uskoro na terenu /FOTO/\nKošarkaš Crvene zvezde, Nemanja Dangubić objavio je na svom Instagramu fotografiju kojom najavljuje skori povratak na teren.\nNastić stigao u Zvezdu: Svestan sam žestoke konkurencije, ali - jedva čekam!\nPoslednje pojačanje Crvene zvezde Telekom Stefan Nastić doputovao je u Beograd.\nNovo pojačanje Zvezde: Nastić potpisao trogodišnji ugovor\nNaš 22-godišnji košarkaš Stefan Nastić potpisao je trogodišnji ugovor sa Crvenom zvezdom.\nSolidan učinak Nastića, Voriorsima presudio Kari /VIDEO/\nKošarkaši Nju Orleansa pobedili su Golden Stejt sa 100:91 u četvrtfinalu Letnje NBA lige, a za poraženi tim Stefan Nastić odigrao je 13 i po minuta.\nNastić nastupio za San Antonio, težak poraz Rajakovića kao trenera Oklahome\nNovosadski centar Stefan Nastić debitovao je za San Antonio tokom jednog od turnira letnjih NBA lige.


JobFair 13 – Kreiraj svoju budućnost! – Nadlanu.com\nObjavljeno 2. okt 2013. / 16:01:55\nU utorak 1. oktobra 2013. godine, u Info room-u Kancelarije za mlade Gradske uprave grada Beograda, održana je konferencija za medije povodom održavanja projekta „JobFair 13 – Kreiraj svoju budućnost!".\nČast da otvori konferenciju pripala je Tamari Blagojević, direktorki Kancelarije za mlade Gradske uprave Grada Beograda, koja je tom prilikom izjavila: „Ovaj projekat smatramo izuzetno dobrim, pre svega zato što ga organizuju studenti za studente, što je jako pozitivna stvar. Sa druge strane, u pitanju su tehnički i tehnološki fakulteti, za koje znamo da je u inostrastvu danas mnogo lakše naći posao, za razliku od nekih drugih fakulteta za koje je potrebno nostrifikovati diplome.”\nNeven Tubić, activity manager Globalnog pokrovitelja Sajma, kompanije Microsoft, ovom prilikom je rekao: „Ovo je deveta godina kako sarađujemo sa organizacionim timom JobFair-a i siguran sam da ćemo ovu saradnju nastaviti i ubuduće. Pozivam vas da prenesete drugim studentskim organizacijama i kolegama da ćemo ove godine ponuditi mnogo otvorenih radnih mesta i praksi studentima i diplomcima i naglasiću samo da je Microsoft-ov razvojni centar osnovan u Srbiji ne tako davne 2005. godine, kada smo startovali sa osam inženjera, dok danas 2013. godine ima nas 154. U kompaniji postoji veliki potencijal, a da bi taj potencijal razvijali potrebni su nam ljudi. Zato pozivamo sve studente i diplomce da dođu na Sajam i da razgovaraju sa nama o otvorenim pozicijama za zaposlenje i za praksu.”\n„Veliko nam je zadovoljstvo što ćemo, kao Zlatni pokrovitelj, podržati JobFair, sa idejom da doprinesemo borbi protiv nezaposlenosti u ovim oblastima koje su od suštinskog značaja za privredni oporavak naše zemlje. U kontaktu sa studentima i diplomcima, Asseco će im pomoći da unaprede svoju početnu poziciju u predstavljanju potencijalnim poslodavcima”, izjavila je Jovana Rakić, marketing menadžerka u Asseco SEE.\nZbog sve veće važnosti zaštite životne sredine i očuvanja resursa, „JobFair 13 – Kreiraj svoju budućnost!” će obuhvatiti edukativne sadržaje koji za cilj imaju da podignu svest o ekološkim problemima koji postoje na našim prostorima.\nSajam poslova za studente i diplomce tehničko – tehnoloških fakulteta „JobFair 13 – Kreiraj svoju budućnost!” održaće se 4. i 5. novembra 2013. godine u Zgradi tehničkih fakulteta u Beogradu, Bulevar kralja Aleksandra 73. Deveti put zaredom studenti volonteri radiće na ostvarenju zajedničke vizije – smanjenju nezaposlenosti među mladima, obezbeđivanju kvalitetnog kadra poslodavcima i uspostavljanju bolje komunikacije u trouglu „studenti-kompanije-univerziteti”.\n“Ono što pravi razliku između našeg Sajma i mnogih sajmova zapošljavanja koji danas postoje, jeste to što je „JobFair – Kreiraj svoju budućnost!” usko fokusiran baš na inženjerske struke. Kao takav, jedan je od centralnih događaja u ovom domenu. Posebno bih, kao koristan za studente i diplomce, istakla bogat edukativni program Sajma. Tokom drugog dana Sajma biće održan Okrugli sto na veoma aktuelnu temu „Startup u Srbiji”. Pozivamo predstavnike kompanija i javnih institucija da u što većem broju uzmu učešće u diskusiji i da zajedno kreiramo nove vrednosti i stvaranjem novih ideja, pomognemo razvoj privrede i proširimo poslovne vidike i mogućnosti, pre svega za mlade u našoj zemlji.”, rekla je Vukica Jekić, koordinator za odnose sa javnošću ovogodišnjeg Sajma.\nPtice: Hičkokove ubice za sva vremena\nNajgori logo firme: Uništite preduzeće pre otvaranja\nSajam zapošljavanja: Back2Serbia


ROCK KAO SUDBINA\nHome » AKTUELNO » KULTURA » MUZIKA » ROCK KAO SUDBINA\n13. маја 2016. urednik Srdjan D. Stojanović 0 AKTUELNO, KULTURA, MUZIKA,\nJuče su u Beogradu održane dve manifestacije sa istom temom i gotovo u dlaku istom publikom. Najpre je u rano popodne u Ateljeu 212 promociju svog novog albuma održala najdugovečnija domaća radionica za proizvodnju rock muzike YU grupa, da bi u večernjem terminu u Galeriji RTS u Takovskoj 10 bila svečano otvorena izložba ROK MUZEJ UŽIVO!\nOno što spaja ove dve manifestacije bio je kult rock muzike, koja ne samo na ovim prostorima polako pada na margine kulturnih događaja. Kroz ova dva događaja rock kultura doživljava ponovnu i zasluženu afirmaciju – ne predajući se lako preovlađujućim talasima novih muzičkih pravaca, stilova i sub-kultura.\nKrajem prošle godine YU grupa je obeležila 45 godina postojanja koncertom u Hali sportova na Novom Beogradu, pri tome najavljujući novi album u nastajanju. Završen je pre nekoliko nedelja i juče je zvanično promovisan. Pod naslovom “Eto stojim tu”, predstavlja kolekciju od 11 pesama u poznatom maniru porodične zadruge Jelić – sa svim onim karakterističnim osobinama njihovog stila i prepoznatljivog manira. To je suštinski najbolje što predstavlja autentični rock – od dobrih rifova, duela i unisona gitara, akustike i elektrike, efektnih solaža, bazirano na čvrstom i tečnom ritmu. Nije YU grupa na ovom albumu pokušavala da istraži neke nove avenije, koje de facto u rock muzici više ne postoje, već se samo dosledno držala stilistike i onog što je najbolje u tom pravcu. Njihov originalni doprinos rock muzici je davno definisan i priznat – pa nije bilo potrebe da se bilo šta i bilo kome dokazuje.\nU ovoj selekciji pesama izdvajaju se naslovna, zatim uvodna akustična balada “Vodi me kući anđele”, mistična “Ko” i nostalgična “Uzalud”. Ali bez premca svojim šarmom pleni “A banki je 7” u kojoj pored baratanja slide gitarom Žika Jelić šarmantno i šaljivo pripoveda svoju životnu priču rockera od sedam banki. Naravno, tekst za ovu uspelu himnu svih rock veterana koji se ne predaju napisao je Bora Đorđević. Uz tradicionalno izuzetne tekstove Nikole Čuturila (ovog puta ih ima šest), tekstualni doprinos su dali Boban Janković i Bora Đorđević sa po dva i Petar Jelić sa jednim. Glavni kompozitor je Dragi Jelić (jedna u saradnji sa Miodragom Batom Kostićem), dok Žika Jelić je obe svoje kompozicije uradio na tekstove Bore Đorđevića. Najmlađi član porodice Petar Jelić, sem jednog teksta, uglavnom se bavio aranžmanima, uz Dragog Jelića. U sadašnjoj postavi YU grupe bubnjeve svira Igor Malešević. Svojevrstan kreativni doprinos albumu “Evo stojim tu” dali su još producent Saša Habić, majstor tona Oliver Jovanović, uz asistenciju snimatelja Bogdana Brakovića.\nOno što je bilo vidljivo na jučerašnjoj promociji YU grupe je činjenica da ona predstavlja faktor uvažavanja i istinskih emocija od strane kolega svih generacija, jednako kao i od običnih ljubitelja muzike. Sa takvom karijerom, “kapitalom” u pesmama i poštovanjem koje izazivaju, logično je da su pred YU grupom još mnoge godine življena za rock muziku. Vaš izveštač sa ove promocije ima samo 44 godine staža slušanja i praćenja YU grupe, od njihovog davnog koncerta u Nišu 1972. godine – koji je ujedno bio i moj prvi rock koncert u životu.\nBeogradski Institut za savremenu muziku je prošle godine pokrenuo projekat pod nazivom ROK MUZEJ, sa ciljem da se sačuvaju od zaborava kreacije svih generacija stvaralaca rock kulture – od autora i izvođača muzike, preko dizajnera, novinara, publicista, do modnih kreatora – jednom rečju svih onih koji su dali neki doprinos stvaranju ove jedinstvene pojave. U svom trećem izdanju pod nazivom ROK MUZEJ UŽIVO! u Galeriji RTS je od 12. do 22. maja otvorena izložba svih vrsta artefakta rocka. U to spadaju originalni instrumenti, studijska tehnika, ozvučenja, scenska odeća, omoti ploča, kolekcija knjiga i časopisa… Delo je Miroslava Cvetkovića, basiste, snimatelja i producenta više značajnih rock grupa, uz pomoć grupe entuzijasta-saradnika. U “Noći muzeja” 21. maja ova izložba će “oživeti” – besplatnim koncertima autentičnih legendi domaće rock muzike na platou ispred Televizije Beograd. Iste noći će eksponate u Galeriji RTS pubilici predstavljati žive legende poput Kornelija Kovača, Vlade Jankovića Džeta, Branislava Marušića Čuture, Dušana Dude Bezuhe i drugih velikih imena.\nSamo dan ranije je Udruženje kompozitora Srbije u svojim prostorijama u Mišarskoj ulici održalo promociju druge sveske u seriji koja predstavlja autore pesama iz “Doba festivala”. Selekciju od 46 najznačajnijih pesama 30 autora sa kraja šezdesetih i sedamdesetih godina XX veka je izvršila stručna komisija Udruženja sa idejom da se ovim reprezentativnim izdanjem predstave autori i notni zapisi.\nLuksuzno dvojezično izdanje (sprski i engleski) grafički je opremio slikar/grafičar Miodrag Bata Knežević, a uvodni tekst koji slika epohu festivala je delo Dr Vesne Mikić. Beleške o autorima je napravila Ruža Rudić. Na promociji je održan prigodni program u kome su uzeli učešće Kornelije Kovač, Vojkan Borisavljević, Beti Đorđević, Rade Radivojević, i Slobodan Marković, uz selekciju mlađih snaga naše muzičke scene. Specijani gosti ove ceremonije bili su Radoslav Grajić i legendarni Đorđe Marjanović. Treća sveska ove edicije će izaći na jesen, a ona će predstaviti autore iz epohe pop i rock muzike osamdesetih i devedesetih godina.\nОзнаке: ROK MUZEJ, YU grupa\nPrevious: Fotoreportaža: NE DA(VI)MO BEOGRAD\nNext: HAARP, POPLAVE I PRIRODA INTERNETA


Republika / ČUDNO: Kejn ni reč o Zvezdi!\nponedeljak, 21. 10. 2019.| 18:15\nNajbolji fudbaler Totenhema Hari Kejn rekao je da je proživljava najteže trenutke od dolaska u londonski klub, ali da veruje da bi pobeda protiv Crvene zvezde u trećem kolu Lige šampiona mogla da označi prekretnicu za "pevce"\nNa konferenciji za medije uoči meča protiv Crvene zvezde, prva zvezda i kapiten tima u odsustvu Lorisa, napadač Hari Kejn je priznao da su ovo teška vremena za njega i saigrače.\n- Ovo je verovatno najteži period otkako sam u Totenhemu. Teško je uperiti prstom i reći šta tačno ne valja. Kada igrate u ovakvoj formi, stvari na utakmicama ne ispadnu dobro po vas. Ali treba da na ovo gledamo kao na još jedan izazov koji moramo da savladamo. Put do uspeha je uvek pun rupa i ovo je jedan od njih. Postavili smo visoke standarde u prethodnih četiri-pet godina. Premašili smo neke planove i sada kada stvari ne idu dobro, ljudi upiru prstom u nas. Jednostavno, ove sezone nam neke stvari ne polaze za rukom kao u prethodnim sezonama. Sada je najbitnije da se držimo zajedno. Ako pobedimo sutra uveče, to bi moglo da nas pokrene i da uđemo u pozitivnu seriju - rekao je Kejn.\nEngleski napadač je podsetio da je Totenhem neuspešno otvorio Ligu šampiona i prošle sezone kada je u prva dva kola upisao poraze od Barselone i Intera.\n- Prošle sezone smo prošli kroz iskustvo kada smo u ovoj fazi takmičenja imali manje bodova nego sada. Ako sutra pobedimo, bićemo posle tri kola u boljoj situaciji nego prošle sezone kada smo dogurali do finala. Znamo kakav je napor potrebno uložiti da bi se prošlo dalje u Ligi šampiona. Moramo da verujemo i da se zajednički borimo. Jako je bitno da dobro otvorimo utakmicu i da sa velikom energijom izađemo iz blokova u situacijama sa i bez lopte. U Ligi šampiona nikada nije lako protiv najboljih timova na svetu ali treba da budemo svesni da smo i mi postali jedan od njih - naveo je jedan od najboljih engleskih napadača u ovom veku.\nNa pitanje da li je ekipa preopterećena na treninzima zbog nekih Poketinovih metoda, samo se nasmejao. A na pitanje da li igrači sada 'zapinju' više na treninzima zbog krize, smao je odgovorio:\n- Ljudi često pribegavaju izgovorima u teškim situacijama i uvek će biti spekulacija kada timu ne ide dobro. Otkako je trener došao u klub, uvek se naporno radilo i bilo bi pogrešno da kažemo da sada radimo više ili manje. Nastavićemo da radimo isto što smo i do sada radili - zaključio je Hari Kejn.\nSrbija Sport Fudbal Hari Kejn FK Totenhem FK Crvena zvezda Liga šampiona


SRBIN ISPISAO ISTORIJU, SAD JE JASNO ZAŠTO - ONA JE TU! Prelepa Grkinja pruža podršku Pokuševskom! (FOTO) | Košarka\nSRBIN ISPISAO ISTORIJU, SAD JE JASNO ZAŠTO - ONA JE TU! Prelepa Grkinja pruža podršku Pokuševskom! (FOTO) | Mondo Portal\nSRBIN ISPISAO ISTORIJU, SAD JE JASNO ZAŠTO - ONA JE TU! Prelepa Grkinja pruža podršku Pokuševskom! (FOTO) 1 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n16.03.2021. / 17:01 17:38\nAutor Tamara Ranković 16.03.2021. / 17:01 17:38\nSigurno mu prija njena blizina\nOtkriven razlog zbog kojeg mladi as blista u NBA ligi.\nSrpski košarkaš Aleksej Pokuševski ostvario je nedavno fantastičan rezultat protiv Memfisa tako što je postao najmlađi igrač u istoriji Oklahome koji je ubacio više od 20 poena na jednoj utakmici.\nOd ranije je poznato da ima podršku devojke Grkinje Joane Lau studentkinje političkih nauka, ali je sada jasno da je uz njenu blizinu i na parketu bolji.\nPokuševski je objavio fotografiju sa atraktivnom i crnkom uz zaljubljeni komentar i tako pratiocima stavio do znanja da dok je Joana tu, biće i dobrih partija košarke.\nMladi srpski košarkaš 2. februara je poslat u razvojnu ekipu Okalhome, ali je već 6. marta vraćen u Tander.\nMEČ KARIJERE POKUŠEVSKOG! UMALO "DABL-DABL" MLADOG SRBINA: Dao više poena nego Bogdan, Bjelica i Boban ZAJEDNO! (VIDEO)\n16.03.2021. / 21:02


Velika promotivna akcija AIR Srbije produžena do 29. januara | Kamatica\nPočetna > pr-sadrzaj > Velika promotivna akcija AIR Srbije produžena do 29. januara\nTekst objavljen: 23.01.2020 10:35\nNova šansa da ugrabite svoje mesto!\nVelika promotivna akcija Er Srbije pod nazivom “Ugrabi svoje mesto”, kojom je obuhvaćeno 225.000 karata po povoljnim uslovima, biće produžena do srede, 29. januara. Nacionalna avio-kompanija je odluku o produžetku akcije donela na osnovu povratnih informacija o velikom interesovanju putnika zbog kojeg agenti nisu stizali da obrade sve zahteve klijenata.\n“Želeli smo da svima koji tokom prethodnih dana nisu stigli da kupe promotivne karte pružimo novu priliku za planiranje putovanja. Veliko interesovanje, koje je ovog puta nadmašilo sva očekivanja, jasan je pokazatelj uspeha naše strategije i motiv da što češće obradujemo putnike sličnim akcijama,“ izjavio je tom prilikom Jirži Marek, direktor za komercijalu i strategiju Er Srbije.\npromotivna akcija produžena promotivna akcija 29 januar pr sadržaj air srbija


Verbatim zadržava lidersku poziciju na tržištu optičkih medija – Personal magazin\nGodina 2010. i prvi kvartal 2011. Verbatimu su doneli pozitivne rezultate i na tržištu optičkih medija i na tržištu USB flash memorija. Verbatim ostaje nenadmašivi tržišni lider u optičkim medijima…\nGodina 2010. i prvi kvartal 2011. Verbatimu su doneli pozitivne rezultate i na tržištu optičkih medija i na tržištu USB flash memorija. Verbatim ostaje nenadmašivi tržišni lider u optičkim medijima i cilja na stabilizaciju svog trećeg mesta na tržištu USB uređaja za skladištenje podataka.\nTehnološko i tržišno vođstvo na polju optičkih medija\nOsmi put za redom Verbatim je potvrdio svoje globalno tehnološko i tržišno vođstvo na polju optičkih medija za skladištenje podataka. U 2010. kompanija je dodatno povećala svoj tržišni udeo visokokvalitetnim DVD-R, CD-R i Blu-ray diskovima, prema podacima kompanije Santa Clara Consulting Group.\nS obzirom na veliki broj instaliranih optičkih uređaja, prodaja ostaje na vrlo visokom nivou, bez obzira na to što se ovo tržište smanjuje. Ukupna prodaja DVD-R medija je pala na 1,07 milijardi komada u 2010. u odnosnu na 1,3 milijarde u 2009. Uprkos ovome, Verbatim je uspeo da poveća svoj tržišni udeo za 1,6 posto na 44,6 posto. Više od četiri od deset ukupno prodatih DVD-R medija su Verbatimovi. U prvom kvartalu 2011. Verbatimov tržišni udeo se značajno povećao za 6 posto pa sada iznosi 50,4 posto. Kompanija namerava da zadrži ovaj udeo kroz celu 2011.\nSlični rezultati postignuti su na tržištu CD-R medija, gde Verbatim prodaje tri puta više diskova u poređenju sa drugoplasiranim konkurentom. Na evropskom tržištu prodato je u 2010. ukupno 922 miliona CD-R medija, a Verbatimov udeo je veći od trećine. U prvom kvartalu 2011. Verbatimov tržišni udeo na ovom polju povećao se dodatnih 4 posto.\nUSB memorije su generator rasta\nUspešan razvoj na polju USB memorija takođe je doprineo Verbatimovom prošlogodišnjem rastu. Prema istraživanju kompanije Santa Clara Consulting Group (SCCG), u Evropi je prošle godine prodato preko 65,4 miliona USB memorija, što predstavlja rast od 13,3 posto u odnosu na godinu dana ranije. Verbatim je povećao svoj tržišni udeo sa 5,4 posto na 9,3 posto, dostigavši peto mesto, a još veći skok zabeležen je u prvom kvartalu 2011., kada se kompanija, zahvaljujući rastu od 5 posto, pozicionirala na treće mesto sa tržišnim udelom od 14 posto. Širokim rasponom USB memorija sa ugrađenom hardverskom enkripcijom koji odgovaraju sigurnosnim zahtevima tržišta i sa čvrstim fokusom na SSD tehnologiju, kompanija će nastaviti da ojačava svoju poziciju na tržištu USB flash memorija i u budućnosti.\n“Održavanje našeg jasnog tržišnog vođstva na polju optiičkih medija i pozicioniranje među prva tri brenda na ukupnom tržištu USB flash memorija, naši su ciljevi za 2011.\nDodatno, širok portfolio visokokvalitetnih, pouzdanih i inovativnih hard diskova ojačava našu poziciju na tržištu. Od 2010. Verbatim učestvuje i na globalnom tržištu energetski efikasne LED/OLED rasvete, zasnovane na tehnologijama koje se razvijaju u kompaniji Mitsubishi Chemical Corporation, Verbatimovom vlasniku. Razvili smo evropsku mrežu za LED i prodajemo širok spektar visokokvalitetnih LED proizvoda.\nZahvaljujući velikoj količini proizvoda na lokalnim lagerima, podršci za maloprodajne i profesionalne partnere i upotrebi najnaprednijih prodajnih sistema pružamo odličan nivo usluge našim partnerima. Naš cilj je da još više proširimo našu ponudu proizvoda i na tržištu medija za skladištenje podataka i na tržištu rasvete“, kaže Rüdiger Theobald, direktor marketinga za područje EUMEA u kompanijii Verbatim. “Velik broj nagrada na objektivnim testiranjima u nezavisnim medijima koje su Verbatimovi proizvodi osvojili u 2010. i 2011. Opravdavaju naš moto “Technology you can trust” – „Tehnologija kojoj možete verovati“. U 2011., vrhunski kvalitet će biti ponovno ključ našeg uspeha i dodatnog jačanja naše pozicije sveobuhvatnog dobavljača na tržištu skladištenja podataka.”\nVerbatim zadržava lidersku poziciju na tržištu optičkih medija was last modified: August 9th, 2011 by Redakcija


Objavljen Arheološki vodič Danilovgrada | Museu.MS\nObjavljen Arheološki vodič Danilovgrada\nArheološki vodič Danilovgrada, autora Boška Ikovića, Olivere Žižić i Momčila Šaletića, objavljen je pod pokroviteljstvom Matice crnogorske – Ogranak Danilovgrad.\nPublikacija predstavlja prvi korak prema svijetu, kroz neposrednu obaviještenost o svim važnijim prošlim kulturno-istorijskim zbivanjima na prostoru ove opštine. Na stotinak strana vodič obiluje ilustrativnim prilozima, mapama i fotosima kao literarnom meditacijom kojom se oživljavaju različiti aspekti života koji se odvijao u podneblju blagosti brđanskog kraja – rekla je arheolog Olivera Žižić.\nOna je dodala da je to područje sa arheološkog stanovišta potpuno neistraženo, ali da postoji više od 200 toponima sa tragovima prošlosti i njegovog bogatstva.\nU ovom vodiču prikazuju se samo neki od arheoloških artefakata i lokaliteta, sa namjerom da se skrene pažnja na njihov značaj, odgovarajuću valorizaciju i zaštitu, kako bi i buduće generacije imale polaznu osnovu za istraživanja i traženja odgovora na vječna pitanja i dileme – rekao je konzervator i restaurator u Zavičajnom muzeju Boško Iković.\nSvi koji budu u rukama imali ovu publikaciju morali bi, čitajući je, ponekad nad njom da zatvore oči - kao što sam i sam činio pišući kratke, neophodne prateće tekstove – i puste maštu da slobodno prošeta ovim prostorima u davno minulim vremenima. Da zavire u pećinu nastanjenu ljudima, starim i mladim, muškarcima i ženama, da ih vide kako obavljaju svakodnevne poslove i kako žive. Da prostranim šumama prošetaju sa ilirskim kopljanicima, dok love divljač ili se okupljaju da idu u borbu – kazao je novinar i publicista Momčilo Šaletić.\nPrema riječima urednika i predsjednika ogranka Matice crnogorske u Danilovgradu Žarka Mališića, Arheološki vodič je i sjećanje na dva značajna datuma - šest vjekova od prvog pomena Bjelopavlića u pisanim izvorima i 70 godina od Trinaestojulskog ustanka.


Bh. planer za žene CHICovnik i trgovački lanac Bingo donirali 3.800,00 KM za bolje mogućnosti zaposlenja mladih iz brige i podrške SOS Dječijih sela u BiH - Gracija\nBh. planer za žene CHICovnik i trgovački lanac Bingo donirali 3.800,00 KM za bolje mogućnosti zaposlenja mladih iz brige i podrške SOS Dječijih sela u BiH\nPrethodni članakBh. nastavnici – junaci koji edukuju zdravije generacije\nNaredni članakJägermeister četvrti put zaredom predstavlja limitiranu kolekciju streetweara – JMSTREETSHIRTS


Registracija firme: Česta pitanja - Smart Office Banja Luka\nRegistracija firme: Česta pitanja\nU nastavku možete pronaći najčešće postavljena pitanja koja se tiču registracije firme u Republici Srpskoj. Ukoliko ne pronađete odgovor koji Vas zanima, budite slobodni da nas kontaktirate i zakažete konsultacije.\n1. Da li firma mora imati zaposlenog radnika i koliko je stopa doprinosa?\nFirma mora da ima najmanje jednu zaposlenu osobu. Najniža plata u Republici Srpskoj od 1.1.2022. godine iznosi 590,00 KM. Lični odbitak 1.000,00 KM. Poreska osnovica je bruto plata umanjena za lični odbitak. Ukupni doprinosi 31%.\nTakođe, postoji mogućnost prijave radnika na pola radnog vremena ili određen broj sati potreban za obavljanje određenog posla. Visina plate se određuje proporcionalno broju radnih sati.\n2. Kolika je stopa poreza na dobit i dohodak?\nPorez na dobit u Republici Srpskoj za preduzeća osnovana u formi d.o.o. iznosi 10% i jedan je od najnižih u regionu. Za samostalne preduzetnike, kao poreske obveznike, postoji mogućnost odabira obračuna poreza na dohodak po stopi od 2% na ukupan godišnji prihod, pod uslovima da ne ostvaruje prihod veći od 50.000,00 KM godišnje i da ima maksimalno 3 zaposlena lica.\n3. Da li je moguće otvoriti firmu bez fizičkog prisustva osnivača, odnosno odgovornog lica?\nZa osnivanje firme u RS potreban je minimlno jedan dolazak osnivača i odgovornog lica na lokaciju gdje se firma osniva.\n4. Da li je moguće otvoriti poslovni račun u banci bez fizičkog prisustva osnivača, odnosno odgovornog lica?\nNije. Neophodno je lično potpisivanje kartona deponovanih potpisa u banci.\n5. Koliko traje procedura osnivanja firme?\nUkoliko je sva dokumentacija uredno pripremljena i predana, procedura osnivanja firme traje od 10 do 30 dana.\n6. Da li osoba ukoliko je zaposlena u drugoj državi može da bude odgovorno lice, odnosno direktor firme u Republici Srpskoj?\nBez obzira na to da li je osoba zaposlena u drugoj državi ona može da bude odgovorno lice firme koja je registrovana u Republici Srpskoj.\n7. Da li mogu osnivači mogu da podižu dobit ili samo odgovorno lice?\nOdgovorno lice može da podiže dobit samo uz prethodnu saglasnost osnivača firme.\n8. S obzirom na to da bi vlasnik preduzeća bila ili kompanija iz druge zemlje ili fizička lica koja nisu rezidenti Republike Srpske, da li je nužno da jedno zaposleno lice (direktor) bude rezident?\nUkoliko zaposleno lice nije rezident RS onda mora da ima radnu dozvolu i prijavljeno boravište na teritoriji BiH.\n9. Ukoliko je moguće da direktor bude nerezident RS koji već ima prihode na drugom mestu, kakve bi bile obaveze u skladu sa propisima?\nUkoliko direktor neće biti prijavljen u radni odnos, nema nikakvih obaveza dok se ne dešava nikakva isplata. U tom slučaju se zaključuje ugovor o radu bez zasnivanja radnog odnosa. Ipak, ukoliko se u toku godine desi bilo kakva isplata direktoru po bilo kom osnovu, na tu isplatu se plaća 31% doprinosa i 10% poreza kao da ste u radnom odnosu. Potrebna je radna dozvola za angažman duži od 3 mjeseca.\n10. Da li je obavezna registracija za PDV ili je ista uslovljena godišnjim prometom preduzeća?\nUkoliko je riječ o privrednom društvu za koje se procjenjuje da će ostvariti godišnji prihod preko 50.000 KM, obavezan je upis u registar obveznika indirektnih poreza (radi ulaska u sistem PDV-a) koji se vrši u Upravi za indirektno oporezivanje BiH. Za novoosnovana privredna društva, koja nemaju ugovorene poslove koji dosežu pomenuti prag, najbolje je da se evidentiraju kasnije u sistem PDV-a, s tim da je neophodno promet pratiti svakodnevno. Onog trenutka kada ostvarite promet od 50.000 KM dužni ste da podnesete prijavu Upravi za indirektno oporezivanje BiH radi ulaska u sistem PDV-a.\n11. Ako je porez na dobit 10%, koliki je dodatni porez na isplatu dividendi u slučaju pozitivnog poslovanja?\nPorez na dobit je 10% i nakon toga nema obaveze plaćanja dodatnih poreza, niti nameta u slučaju isplate dividende u našem zakonodavstvu osnivačima rezidentima. Isplata dividende nerezidentu podliježe plaćanju poreza po odbitku i regulisana je Zakonom o porezu na dobit.\n12. Da li lice kome je isplaćena dividenda ima dodatnih troškova i kolikih?\nNema dodatnih troškova u Republici Srpskoj za dividendu isplaćenu osnivaču rezidentu. Za isplate nerezidentu potrebna tačna struktura osnivača, u smislu da li su osnivači strana pravna ili fizička lica.\n13. Da li je moguće podizati dobit bez fizičkog dolaska u Banjaluku?\nUz dostavljanje odluke banci o isplati dobiti moguće je izvršiti prenos elektronskim bankarstvom.\n14. Da li se odmah po osnivanju firme u RS može otvoriti predstavnišvo izvan granica BiH i da li se troškovi finansiranja predstavništva dodatno oporezuju i koliko?\nPredstavništva se registruju odnosno upisuju u skladu sa propisima zemlje u kojoj ga želite osnovati.\n15. Kako registrovati firmu u RS kada je u pitanju webshop, to jest dropshipping?\nZa navedenu kao i za druge vrste djelatnosti postoje dvije forme registracije: privredno društvo (d.o.o.) i društva lica samostalni preduzetnici (s.p.). Ovisno o potrebama poslovanja bira se forma registracije.


Kupi Automobile Tycoon | Steam Key | Cene od RSD798.63 - Keysforgames.rs\nKupi Key Automobile Tycoon. Automobile Tycoon Steam CD Key Poređenje cena\nKeysforgames.rs > Steam Key > Automobile Tycoon\nO Automobile Tycoon\nUporedite cene i kupite Automobile Tycoon key povoljno! Nakon kupovine, Game Key vam omogućava da preuzmete, instalirate i igrate Automobile Tycoon direktno na Steam računaru.\nTrenutno najniža cena 24-05-2022 za Automobile Tycoon ključ u Nemačkoj je RSD 798.63\nPronađite sve dostupne prodavce za Automobile Tycoon i kupite Automobile Tycoon. Uporedite ih ovde da biste pronašli najbolje cene, štedeći vreme i novac!\nAktivirajte Automobile Tycoon na svom Steam korisničkom nalogu i dodajte ga u svoju biblioteku, čineći ga dostupnim za preuzimanje.\nUživajte u najboljim ponudama za Automobile Tycoon sa keysforgames.rs\nKupi Automobile Tycoon PC Key po najjeftinijoj ceni\nNačini plaćanja Bank TransferBitcoinCreditcardG2A PayiDEALPayPalPaysafecardSkrill -------------- AlipayAllopassBancontactDiscoverGiropayHiPayJCBKlarnaNetellerPrzelewy24QIWISofortUnionPayWebMoneyWeChat\nIzaberite verziju igre Automobile Tycoon Standard\nKupi povoljno digitalni kod za preuzimanje, Key za aktivaciju licence Automobile Tycoon\nŠta je Automobile Tycoon Steam Key EU (Srbija)?\nPonekad Steam Digital Code zahteva evropsku IP adresu da bi se aktivirao na Steam-u. Pročitajte opis prodavnice da li je potrebno samo za aktivaciju ili vam je potrebna evropska IP adresa i da biste pustili Automobile Tycoon CD key. Ukoliko ne znate kako to da uradite, većina prodavnica nudi pomoć ili uputstvo.\nKako aktivirati Automobile Tycoon Steam Key?\nAktivirajte Steam Digital CD Key Code za Steam korisnika. Prijavite se i u donjem levom uglu kliknite na „Dodaj igru…“ a zatim na „Aktiviraj proizvod na Steam-u“. Unesite kod za Automobile Tycoon CD key i čuvajte ga u svojoj Steam biblioteci, spremnog za preuzimanje! Možete da instalirate Steam da biste aktivirali svoj Automobile Tycoon key, ako kliknete na https://store.steampowered.com/about/\nŠta je Automobile Tycoon Steam Key?\nSteam Keys su namenjen kao korisni dodatak onlajn prodavnice za programere igrica kako bi prodali svoju igricu onlajn prodavnicama i maloprodaji. Steam Keys mogu da se aktiviraju od strane korisnika na Steam-u da bi dobili licencu Automobile Tycoon.\nZašto su Automobile Tycoon Steam Keys tako jeftini?\nDa li Automobile Tycoon Steam Key može da istekne?\nAutomobile Tycoon Key za Steam korisnika ne ističe, i nakon aktivacije Automobile Tycoon može da se preuzme i igra zauvek. Ovo važi i za sve ostale korisnike.\nUverite se da je Automobile Tycoon Key za Steam korisnika\nČesto igrice koje se mogu igrati na Steam-u budu takođe dostupne na: Rockstar Games, Epic Games Store, Origin (EA), Humble Bundle, Windows 10, Gog.com, Xbox Play Anywhere, Battle.net, UPlay i Amazon. Proverite sve ponude kako biste bili sigurni da kupujete Automobile Tycoon key za pravog klijenta.\nŠta je Automobile Tycoon Steam Gift?\nDobijate poklon na svoj Steam nalog. Morate prihvatiti ovaj Steam poklon da bi Automobile Tycoon mogao biti dodat u vašu Steam biblioteku i spreman za preuzimanje. Pročitajte opis prodavnice ako postoje ograničenja u regionu.\nKakvo je vaše iskustvo sa Automobile Tycoon? Podelite svoje iskustvo i pomozite drugim igračima da izaberu.\nGrafik: Screen resolution minimum 1024×768.\nBetriebssystem: Win 10, Win 7, Win XP\nGrafik: Any non-integrated card should be perfect\nSpeicherplatz: 99 MB verfügbarer


Telefonkabl - Železnički sistemi\nOd 2013. godine do danas\nVinarce - Đorđevo (15 km)\nIzvođenje radova na reparaciji i rehabilitaciji signalno sigurnosnih i telekomunikacionih uređaja i postrojenja, u sklopu izvođenja radova na rekonstrukciji i modernizaciji pruge, na međunarodnom saobraćajnom Koridoru X.\nVranjska banja – Ristovac (17,7 km)\nBujanovac-Bukarevac (13,8 km)\nIzgradnja denivelisanog ukrštaja magistralne pruge Beograd - Šid - državna granica i lokalnog puta u ulici Fruškogorska sa raskrsnicom ulica Fruškogorska, Planinska i Dr Milana Kostića u Sremskoj Mitrovici - Faza 1, osiguranja stanice Sremska Mitrovica zbog ukidanja putnog prelaza u nivou i TK kolizija.\nMala Krsna – Velika Plana (29,4 km)\nRehabilitacija signalno sigurnosnih i telekomunikacionih postrojenja u okviru remonta magistralnih pruga AD „ Železnice Srbije” na pruzi Beograd - Niš – Državna granica.\nSopot Kosmajski – Kovačevac (18,4 km)\nRehabilitacija signalno sigurnosnih i telekomunikacionih postrojenja u okviru remonta magistralnih pruga AD „ Železnice Srbije” na pruzi: Beograd - Niš – Državna granica.\nŽeleznička stanica Beograd Centar – Faza I\nUgradnja spoljne i unutrašnje signalno sigurnosne opreme u okviru projekta osiguranja Železničke stanice Beograd Centar, rasputnice Karađorđev park i rasputnice Dedinje signalno sigurnosnim uređajima.\nGolubinci - Ruma (17,9 km)\nPančevački most - Pančevo (14,9 km)\nIzmeštanje elektroenergetskih i telekomunikacionih kablova; instalacija sistema dojave požara, sistema ozvučenja, sistema video nadzora i satnog sistema za potrebe izgradnje drugog železničkog koloseka na deonici Pančevački most – Pančevo Glavna (km 4+742-km 19+600, dužine 14.858m).\nPre 2013. godine\n1. Instalacija telekomunikacionih uređaja za pruge:\nBeograd - Preševo,\nInđija - Novi Sad - Subotica - državna granica,\nBeograd - Vrbnica,\nNiš - Dimitrovgrad - državna granica\n2. Izgradnja kablovske TT kanalizacije za potrebe železnice na relaciji :\nNemanjina – Glavna železnička stanica - Prokop\n3. Izrada kablovskih postrojenja:\n4. Rekonstrukcija železničke stanice u Sobotici\n5. Održavanje signalno sigurnosnih uređaja:\n6. Sanacija signalnih uređaja u stanici Lešak\n7. Sanacija signalnih uređaja u 6 stanica\n8. Revitalizacija pruge:\nPetrovaradin - Čortanovci\n9. Radovi u stanici Bablak (KTA/URBS/19-04/2004R)\n10. Izmeštanje signalnih kablova:\n11. II faza izmeštanja signalnih kablova\n12. Izmeštanje TT kablova u Dimitrovgradu\n13. Izmeštanje PTT kablova u Dimitrovgradu\n14. Sanacija signala u tunelu Bela Reka\n15. Montažni radovi za signalno-sigurnosne i TT uređaje u stanici Jabuka\n16. Sanacija kablova na železničkim mostovima:\n17. Rekonstrukcija signalih kablova:\n18. Signalno sigurnosni i telekomunikacioni uređaji na pruzi:\nVrbnica - Bijelo Polje\n19. Sanacija STA kabla na mostu u Ostružnici\n20. Rekonstrukcija i modernizacija telekomunikacionih postrojenja na pruzi:\nBatajnica - Golubinci\n21. Građevinski radovi na pruzi:\nZablaće - Kraljevo\n22. Kabliranje signalno sigurnosnih uređaja u stanici Vreoci\n23. Rekonstrukcija osiguranja železničke stanice Inđija\n24. Izmeštanje železničke instalacije kod Careve Ćuprije - most preko Ade\n25. Izrada železničkih putnih prelaza u opštini Šabac\n26. Radovi na rekonstrukciji pruge na granici sa Hrvatskom\n27. Izmeštanje železničke tt instalacije (STA kablovi, STKA kablovi, SPZ kablovi i dr.) na petlji Radnička (most na Adi)\n28. Rekonstrukcija grejača skretnica na pruzi u Obrenovcu\n29. Rekonstukcija železničke infrastrukture na nadvožnjaku pruge na obilaznici Batajnica -stružnica\n30. Izmeštanje železničke infrastrukture na petlji Dobanovci\n31. Izmeštanje železničkog STA kabla na graničnom prelazu Gradina na Koridoru 10 (investitor: Alpina-Beograd)


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Društvo :: "Ovdje nam je dobro, ali nema budućnosti"\n17. 11. 2019. 20:34 >> 20:49 2\nIZBJEGLICE NA BALKANU\n"Ovdje nam je dobro, ali nema budućnosti"\nIzbjeglice iz Avganistana, Pakistana, Iraka, Sirije ostale su na Balkanskoj ruti. Ima ih u prihvatnim centrima Srbije, Bosne i Hercegovine i Makedonije. Sa njihovim životom upoznali su se novinari regiona, u okviru Balkan medija karavana.\nU kampu u Vranju se nalazi i dvadesetdvogodišnja djevojka, koju svi zovu Sonja. U Avganistanu je radila kao akušerska sestra, a onda je sa porodicom odlučila da preko Irana, Turske i Bugarske krene putem kojim su ranijih godina prošle na stotine hiljada njihovih sunarodnika.\n"Avganistan je u ratu, to zna cijeli svijet. Za nas, to znači da ne možemo, na primjer, da idemo autom od grada do grada, jer nas Talibani mogu ubiti. Kada izađemo iz kuće, mi ne znamo da li ćemo se vratiti, da li ćemo ponovo vidjeti porodicu. Ovdje nam je dobro, dobri su ljudi, ali ovdje nema budućnosti. Ne daju nam pasoš, ne daju nam državljanstvo. Voljela bih da jednog dana imam sopstvenu bolnicu koja će pomagati siromašnima i žrtvama rata", kazala je Sonja.\nSituacija u Makedoniji je mnogo drugačija nego sto je bila 2015. i 2016. Njih nema mnogo u prihvatnim centrima i kampovima.\n"Svakodnevno se suočavamo sa velikim brojem ilegalnih ulaza i izlaza u Sjevernoj Makedonji", rekla je Stojne Atanasovska Dimiškovska iz NVO Otvorena porta - La strada.\nČim se pređe u Srbiju broj migranata raste zbog veličine zemlje i zbog broja kampova koji u Srbiji postoje.\n"U prihvatnim i azilnim centrima u Srbiji je nešto preko 3.000 migranata i azilanata i van centara ih je nesto preko 400", kazao je Goran Ćirić iz Komesarijata za izbjeglice i migracije Republike Srbije.\nNajdramatičnija situacija je trenutno u Bosni i Hercegovini, tačnije u Bihaću gdje ima 400 formalna i neformalna kampa. Situacija je slična onoj kakva je bila u martu ili aprilu 2016. godine, nakon što su granice zatvorene i nakon sto su ljudi iz Avganistana, Pakistana, Iraka, Irana i Sirije ostali zaglavljeni na ruti na kojoj su se tada našli.\nPrilikom neuspjelih pokušaja prelaska granice vraćaju se u kamp u lošem zdravstvenom stanju.\n"Neko od njih dolazi u lošem stanju, izmoreni, povrijeđeni", rekao je kamp menadžer u prihvatnom centru "Sedra" Mile Ćilikovski.\nU kampu "Bira", neka potpuno drugačija slika. Hale danas mrtve fabrike za proizvodnju bijele tehnike "Bira", sada su ogromna čekaonica za više od 1.700 migranata, koji se nadaju nastavku puta ka EU. Atmosfera je može se reći vašarska. Odzvanja arapska muzika, tarabuke i gitara. Pod šatorima, u hali, igra se šah, slikaju se slike, a prekoputa se igraju fudbal i odbojka. Sve je više formacija da će ovaj prihvatni centar biti zatvoren sredinom novembra.\nPosjeta prihvatnom centru "Bira" ujedno je i završetak Balkan medija karavana.\nizbjeglice Balkan Balkanska ruta Balkan medija karavan