Vijesti Archives - Page 125 of 134 - Interaktivni portal za Dijasporu iz BiH\nBihać: Održana konferencija o ulozi dijaspore u jačanju ekonomskih kapaciteta Bosne i Hercegovine\nU Bihaću je 29. i 30. juna 2018. godine održana prva konferencija „Bosanskohercegovačka izvrsnost - uloga dijaspore u jačanju ekonomskih kapaciteta Bosne i Hercegovine“, koju su organizirali Ekonomski fakultet Univerziteta u Bihaću i Razvojna agencija Unsko-sanskog kantona (USK), pod pokroviteljstvom USAID-a, Privredne komore USK i WWF Adria “Zaštićena područja za...\nZavršeni 10. “Dani BHAAAS”\nPosted on 24.06.2018 by zijada\nZavršeni su 10. "Dani Bosnaskohercegovačko-američke akademije umjetnosti i nauka (BHAAAS)", koji su, pod pokroviteljstvom Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice BiH, od 21. do 24. juna, održani na Jahorini. Na ovoj multidisciplinarnoj konferenciji učestvovali su brojni ugledni profesori, doktori, akademici i drugi uglednici iz svijeta nauke, kulture i umjetnosti. "Dane...\n10. Dani BHAAAS: Drugi dan konferencije u znaku robotike, energetike i medicine\nPosted on 22.06.2018 22.06.2018 by zijada\nRačunarsko modeliranje, robotika i biometričko inženjerstvo, građevinarstvo, energetika, onkologija, patologija i pedijatrija, razvoj i rano učenje i obrazovanje, teme su koje su obilježile drugi dan najvećeg regionalnog naučnog skupa 10. Dani BHAAAS, koji se održavaju na Jahorini. Gordan Srkalović, klinički profesor interne medicine Michigan State Univerziteta (MSU) i Nermina Iljazović,...


Alžir | NisCafe\nVerovali ili ne, Alžiru će ovo biti tek treće učešće na svetskim prvenstvima.\nPrvi put su igrali u Španiji 1982. godine i odmah su napravili iznenađenje – pobedili su tadašnju Zapadnu Nemačku 2:1. Bilo je to jedno od najvećih iznenađenja u istoriji svetskih prvenstava, a razvoj događaja u toj grupi nateralo je mnoge da proglase Alžirce moralnim pobednicima.\nNaime, taj poraz Nemaca ugrozio je njihov dalji napredak na tom Mundijalu. U odlučujućem meču Nemci su igrali protiv Austrije, a i jednoj i drugoj germanskoj reprezentaciji odgovaralo je da Nemci pobede sa jednim ili dva gola razlike. Pobeda Austrijanaca ili remi odveo bi Austriju i Alžir dalje. Nemci su poveli u prvom poluvremenu (golom Horsta Hrubeša), a u drugom su Nemačka i Austrija igrali da prođe vreme, bez ikakve želje da prođu na polovinu rivala. Španska publika je tada počela da skandira “fuera, fuera” (napolje, napolje), ljuta zbog takve igre Nemaca i Austrijanaca, mnogi su mahali novčanicamaâ€¦Ostala je velika sumnja da je taj meč bio namešten. Čak je jedan nemački navijač bo toliko iznerviran da je zapalio zastavu svoje zemlje!\nAlžirci su se žalili FIFA, koja je registrovala postignuti rezultat, ali su od tada promenjena pravila. Tačnije, utakmice poslednjeg kola po grupama igrale su se u isto vreme.\n“Pustinjske lisice”, kakav je nadimak reprezentacije Alžira, igrale su i na narednom Mundijalu, 1986. godine u Meksiku, ali su ponovo ispale već u prvoj rundi.\nNa Svetsko prvenstvo u Južnu Afriku Alžir se plasirao posle dramatičnog baraža sa Egiptom. Igrala se “majstorica” na neutralnom terenu u Sudanu (18. novembra 2009.), a Alžir je pobedio “faraone” 1:0 i plasirao se na Mundijal. Egipćani su se revanširali Alžiru na Afričkom kupu nacija 2010. Godine u Angoli, na kojem su i trijumfovali. Egipat je deklasirao Alžir u polufinalu AKN 4:0 i naplatio dugove iz kvalifikacija za Mundijal.\nNajveće zvezde alžirskog tima su Nadir Belhađ, fudbaler Portsmuta, golman Favzi Čauči, kapiten Džazid Mansuri, kao i napadač Karim Matmur.\n– Rais M Bolhi Golman 1.90 m 25. april 1986.\n– Abdelkader Lafaoui Odbrana 1.78 m 29. jul 1981.\n– Anther Yahia Odbrana 1.85 m 21. mart 1982.\n– Carl Medjani Odbrana 1.84 m 15. maj 1985.\n– Djamel Mesbah Odbrana 1.80 m 9. oktobar 1984.\n– Habib Bellaid Odbrana 1.88 m 28. mart 1986.\n– Madjid Bougherra Odbrana 1.88 m 7. oktobar 1982.\n– Nadir Belhadj Odbrana 1.75 m 18. jun 1982.\n– Rafik Halliche Odbrana 1.87 m 2. septembar 1986.\n– Adlane Guedioura Sredina 1.85 m 12. novembar 1985.\n– Djamal Abdoun Sredina 1.80 m 14. februar 1986.\n– Foued Kadir Sredina 1.79 m 5. decembar 1983.\n– Hassan Yebda Sredina 1.87 m 14. maj 1984.\n– Karim Ziani Sredina 1.69 m 17. avgust 1982.\n– Mehdi Lacen Sredina 1.75 m 15. mart 1984.\n– Ryad Boudebouz Sredina 1.72 m 19. februar 1990.\n– Yazid Mansouri Sredina 1.75 m 25. februar 1978.\n– Abdelkader Ghezzal Napad 1.83 m 5. decembar 1984.\n– Karim Matmour Napad 1.81 m 25. jun 1985.\n– Rafik Djebbour Napad 1.85 m 8. mart 1984.\n– Rafik Saifi Napad 1.78 m 7. februar 1975.\n1 Faouzi Chaouchi Golman 1.94 m 5. decembar 1984.\n2 Lounes Gaouaoui Golman 1.88 m 28. septembar 1977.


Poljoprivredno,obrađivano zemljište, Donje Polje, 2248 m2 - PALACE AGENCIJA\nPoljoprivredno,obrađivano zemljište, Donje Polje, 2248 m2\nProdaje se poljoprivredno zemljište 2248 m2 u Donjem polju.\nNa zemljištu se nalaze obrađivane masline stare 20 godina.\nDo maslinika vodi pristupni put.\nVrlo atraktivno zemljište.\nStan: Šibenik, 89.00 m2 (prodaja) Kuća: Šibenik, višekatnica, 285 m2 (prodaja)


Nymph()maniac (2014) - The Filmske Recenzije\nDanski režiser i scenarista Lars von Trir (Lars von Trier) je oduvek bio poznat po svojim nekonvecionalnim filmovima u kojima se na eksplicitan i nesvakidaščnji način bavio psihologijom čoveka, seksom i erotikom. Njegov najnoviji, dugo čekani projekat je očekivano pomerio granice šokantnosti u njegovim radovima, eksplicitan seks i sadržina samog seksa je prikazana bukvalnije nego ikad, dok su kontroverze koje su pratile snimanje i samu priču otišle toliko daleko da mnogi ovaj film smatraju najiščekivanijim filmom u ovom veku.\nFilm ukupno traje četiri sata, pa je radi lakše distribucije i tematski podeljen u dve celine. U prvom delu se upoznajemo sa Džoe (Charlotte Gainsbourg) koja je, po sopstvenom priznanju, izrazita nimfomanka. Nakon jedne večeri ona biva teško pretučena, ali je spašava stariji čovek po imenu Seligman (Stellan Skarsgård) koji je vodi kod sebe kući. Tamo se on upoznaje sa njenim ranijim životom tako što mu ona prepričava svaku erotsku priču, a mi imamo uvid u to pomoću flešbekova, dok Džoe u mladosti glumi sjajna Stejsi Martin (Stacy Martin). U drugom delu se Džoe bavi njenim savremenim životom, težnjama i preispituju sve ono što ju je dovelo u situaciju da o njoj brine stariji čovek.\nGledalac koji je poštovalac Larsa von Trira i koji je navikao na njegove radove neće ostati previše iznaneđen onome što vidi u ovom filmu, iz prostog razloga što se zna kakvim tematikama se ovaj režiser i scenarista bavi. Sa druge strane gledaoci nenaviknuti na njegov rad mogu doživeti različite emocije i reakcije, u odnosu na ono što su očekivali i na prag njihove tolerancije. Von Trir je spremio dve verzije filma, nežniju koju pojedinci smatraju softcore pornićem, i tzv. unrated, koju opet pojedinci zovu hardcore porno filmom.\nU ovom projektu je odmah primetno da se režiser bavio razbijanjem tabua u mnogo većoj meri nego što je to očekivano, tako da su pojedine scene skoro nelegalne, kao što su na primer scene u kojima se bavi tematikom dečje seksualnosti, tj. potreba u vezi seksa tokom adolescentskog doba naše glavne junakinje. Scenario je pisan pod težnjom i potrebom da se ima uvid u čitavu istoriju seksualnosti, potreba i nimfomanije glavne junakinje tokom njenog života, i činjenica je da je von Trir u potpunosti uspeo u tome. U prilog tome idu i zaista ekstremno eksplicitne scene različitog seksa, koje povremeno stvaraju utisak da režiser ne koketira sa pornografijom, nego da je jednostavno snima.\nŠto se glume tiče ona je dobila različite ocene. U prvi plan definitvno upada brutalna hrabrost Šarlot Geinsborou i nove nade u svetu filma Stejsi Martin da snimaju sve one scene koje je scenario zahtevao. Stari vukovi i omiljeni glumci režisera filma, Stelan Skarsgard i Vilijem Defo (Willem Dafoe) su poslovično dobri, dok su likovi Džeroma i Misiz H, koje su izneli Šija LeBuf (Shia LaBeouf) i Uma Turman (Uma Thurman), po mom mišljenju morale biti poverene drugim glumcima, jer se ovi nekako ne uklapaju u čitavu boju filma i predstavljaju višak.\nNe bih se previše bavio pisanjem čisto iz straha kako bi svaka naredna rečenica bila neka vrsta spojlera. Generalan zaključak je da je Lars von Trir za neke genije, dok je za neke klasični pornofil, i u zavisnosti od vašeg mišljenja o njemu i njegovim radovima će zavisiti vaše uživanje u ovom filmu i konačna ocena. Ukoliko ste spremni pogledati eksplicitan seks u bukvalnom smislu te reči kako bi ispratili zaista odličnu psihološku studiju nimfomanije ovo je pravi film za vas. Sa druge strane, ukoliko vas odbijaju takve scene sačekajte blažu verziju filma, ali nemojte odustati od gledanja, jer „Nymphomaniac“ predstavlja filmsko iskustvo koje ćete retko kada doživeti.\nMoj generalan utisak je da je von Trir uspeo u svojoj nameri da šokira i stvori kontroverze, ali iza čitavog projekta stoji relativno kvalitetna priča koja čini da sve ono što se vidi ima itekako smisla. Preporuka za gledanje.


Beograd | Criticize this! | Page 6\nŠTO SI TI?\nLana Bastašić: Vatrometi (Čekić, Beograd, 2011.)\nZbirka priča Vatrometi druga je knjiga mlade banjalučke spisateljice Lane Bastašić. Baš kao njezin prvi roman/niz međusobno povezanih priča Trajni pigmenti (SKC Kragujevac, 2010.) i Vatrometi su izrazito kritički nastrojeni prema svakodnevici. Na suptilan i osjetljiv način zbirka ‘obrađuje’ čitav koloplet ljudskopravaških tema, od nasilja nad homoseksualnim osobama, ženskih prava, do lepeze poratnih tema kao što su problem mina i ratnih zločinaca. No kako ipak ne bi olako stekli dojam da se radi isključivo o angažiranoj prozi, valja istaknuti kako se u podlozi priča provlači intimistička tema potrage za identitetom, pri čemu spomenuta ‘obrada’ problematike drugih postaje gradivnim elementom bricolagea identiteta mladih protagonista.\nBIO JEDNOM JEDAN SAŠA MARKOVIĆ MIKROB…\nZbogom andergraund: Saša Marković Mikrob, Salon Muzeja savremene umetnosti Beograd, 27. 2-18.3.2012.\nZa Sašu Markovića Mikroba (1959-2010), poznatog i kao Meksikanac, Mladoženja, Bambus i Ganeša, slobodno se i bez preterivanja može reći da zauzima kultno mesto na beogradskoj umetničkoj i kulturnoj sceni u proteklih par decenija. Aktivnim i veoma specifičnim delovanjem u domenu vizuelne umetnosti, novinarstva i autentičnog društvenog aktivizma, za sobom je ostavio raznovrstan i opširan opus, čiji je presek sa očigleno mnogo simpatija prikazan u okviru izložbe-omaža Zbogom andergraund: Saša Marković Mikrob u Salonu Muzeja savremene umetnosti u Beogradu. Crteži, maske, fanzini, radovi iz foto-automata, kao i dokumentacija njegovih performansa, akcija i izložbi, te video radovi, omoti za muzičke diskove i instalacije, predstavljeni su u preciznoj, odmerenoj i nadasve komunikativnoj kustoskoj postavci Dejana Sretenovića.\nKritiku u celini možete pročitati na portalu SEEcult.org.\nKUDA VODI JEDAN SMER?\nLamija Begagić, Jednosmjerno (Fabrika knjiga, Beograd, 2010)\nKao da je autorka ovom zbirkom kratkih priča želela skrenuti pažnju na jednu drukčiju bosansku svakodnevicu od one postratno-traumatske (izazvane ratovima 90-ih), koja je još uvek referentna tačka za za naše kolektivno sećanje, pogotovu kada je Sarajevo u pitanju.\nNit koja prolazi kroz sve priče mogao bi biti motiv putovanja, koji nema ništa zajedničko sa bilo kojom varijantom on the road pustolovine. Reč je o klaustrofobičnom putovanju „bez progresa“ koje otkriva, obično nepremostivu, razliku i emotivni i životni kolaps između saputnika, saučesnika ove minimalnim književnim sredstvima izvedene putničke „drame“. Citat iz pesme Bruce Springsteen-a: The highway is alive tonight/But nobody’s kiddin’ nobody about where it goes, koji stoji kao moto zbirke, govori o determinisanosti putovanja, o tome da se već u začetku nazire njegov „jednosmeran“ ishod, jer su pozicije već fiksirane. Nema velike epske priče o putovanju u nepoznato da bi se čovek promenio iz srži.\nKritiku u celini možete pročitati na portalu Elektrobeton\nIDI SA BOGOM JUGOSLAVIJO!\nZbogom SFRJ, režija: Kokan Mladenović, produkcija: Atelje 212\nPiše: Vanja Nikolić\nZbogom je pozdrav pri rastanku i znači „idi sa Bogom“. SFRJ je skraćenica za Socijalističku Federativnu Republiku Jugoslaviju. Ta država Boga nije priznavala i iz svog sistema je isključivala crkvu. U našem društvu reč zbogom u svakodnevnom govoru nema versku konotaciju. Ona se koristi kad se opraštamo od nekoga. U pozorištu, pak svaka reč ima svoju težinu i razlog zbog kog je odabrana, ili bi trebalo da je tako. Zato je u novoj predstavi Ateljea 212, Zbogom SFRJ, kojom je otvorena sezona Utopija, važno analizirati i problematizovati sve, pa i sam naslov, jer reditelj nije učinio nešto tako u svom istraživačkom i stvaralačkom procesu. Autor teksta i reditelj Kokan Mladenović tvrdi da je pri svom spisateljskom i rediteljskom radu bio inspirisan Volfgangom Izerom. Svako ko je pogledao film Good Bye, Lenin shvatio je da on nije bio inspirisan njegovim autorom, već zapravo filmom. On je u potpunosti preuzeo priču, koristeći se identičnim sižeom prenesenim u drugo vreme, drugu državu, među druge likove. Upravo u tome leži glavni problem ove predstave.\nKritiku u celini možete pročitati na poratlu Elektrobeton


(FOTO) PRINSOVO LUKSUZNO IMANJE NA AUKCIJI! Nestvarna građevina u Atlanskom okeanu - Informer\n10:20 Kuća 0\nBeta | 30. 05. 2018.\n(FOTO) PRINSOVO LUKSUZNO IMANJE NA AUKCIJI! Nestvarna građevina u Atlanskom okeanu\nPrivatno odmaralište na ostrvima Turks i Kajkos u Atlantskom okeanu, za koje se veruje da je jedina preostala nekretnina pokojnog muzičara Prinsa, izloženo je na aukciji\nNjujorška aukcijska kuća Star tribjun prima zapečaćene ponude za imanje površine 23.000 kvadratnih metara, okruženo morem sa tri strane i sa nekoliko objekata ukupne površine 930 kvadratnih metara.\nStar tribjun navodi da imanje obuhvata dve privatne plaže, marinu i dug krivudav put obojen ljubičasto. Prins ga je kupio 2011. godine za 13 miliona dolara.\nPrijave za aukcija se primaju do 12. jula, a očekuje se da imanje bude prodato za najmanje 15 miliona dolara.\nPrins je umro 21. aprila 2016. godine od prekomerne doze fentanila, veoma jakog analgetika koji je greškom uzeo misleći da je drugi, slabiji lek protiv bolova.\nPRINCE’S ISLAND MANSION up for AUCTION! in Turks and Caicos #prince #turksandcaicos #travel #beach #vacation #caribbean #beachesturksandcaicos #providenciales #paradise #photography #beachlife #luxury #lifestyle #luxurylife #realestate https://t.co/mOpMrZAvoj pic.twitter.com/kNe6vO5LQB— Drift Travel Mag (@DriftTravel) May 11, 2018\nPrins imanje aukcija muzičar\n22:16 Hi-Tech 0\nŠIFRE KORISNIKA FEJSBUKA RAZOTKRIVENE! Ukoliko imate OVU verziju aplikacije, vaš nalog je UGROŽEN?!\n11:22 Zanimljivosti 0\n(FOTO) NEKO JE BAŠ ŽELEO! Prinsova plava gitara prodata za čak 700.000 dolara!\n08:47 Zvezde 0\nPRINS JE UBIJEN?! Policija pokrenula istragu\n20:25 Zvezde 0\n(FOTO) ŽUTI OBLAK! Prinsova omiljena gitara uskoro na aukciji!


testiranje na koronu – News Portal\nOznaka: testiranje na koronu\n28/08/2020 28/08/2020 Bella CazinOstavite komentar na WHO: Svi kontakti moraju se testirati, bez obzira imaju li simptome ili ne\nSvjetska zdravstvena organizacija (WHO) priopćila je u četvrtak da se sve osobe koje su bile u kontaktu sa zaraženima covidom-19 trebaju testirati, pokazivale one simptome ili ne. To je preporuka stručnjaka WHO-a, upitanih na konferenciji za novinare o stanju u Sjedinjenim Državama gdje su epidemiolozi ocijenili da testovi nisu potrebni za one koji nemaju simptome […]\n28/08/2020 28/08/2020 Bella CazinOstavite komentar na Hrvatska testira najmanje u Evropi, BiH mnogo više, a Srbija najviše\nBroj testiranja jedan je od indikatora na koji način se pojedina zemlja bori protiv pandemije, a zanimljivo je da susjedna Hrvatska najmanje testira od svih evropskih zemalja. Prema dostupnim podacima Hrvatska je na posljednjem mjestu po broju obavljenih testiranja na koronavirus u Evropi. U Hrvatskoj je prema podacima Worldometera do sada napravljeno 38.376 testova na […]\n22/08/2020 22/08/2020 Bella CazinOstavite komentar na Kako je moguće da Srbija koja masovno testira dnevno ima manje zaraženih od BiH i Hrvatske\nKako je u Srbiji koja testira mnogo veći broj ljudi u odnosu na sve zemlje u regionu znatno manje pozitivnih na koronavirus. Budući da se radi o svojevrsnom trendu, opravdano se postavlja pitanje zašto je to tako. O ovome smo razgovarali s bh. infektologom Ednanom Drljevićem. Naime, u Srbiji je u posljednjih 24 sata testirano […]\n15/08/2020 15/08/2020 Bella CazinOstavite komentar na Od danas niža cijena PCR testa: Evo gdje se možete testirati\nRaniju cijenu u iznosu od 215,20 KM, također je, sukladno svojim nadležnostima i propisanoj metodologiji 14. maja utvrdio Zavod zdravstvenog osiguranja i reosiguranja FBiH. Upravni odbor Zavoda zdravstvenog osiguranja i reosiguranja Federacije BiH donio je odluku o izmjeni cijene PCR testiranja na SARS-CoV-2 koja sada iznosi 140 KM i primjenjuje se od danas. Raniju cijenu […]\nBroj zaraženih u Njemačkoj veoma zabrinjavajuće raste. Vjerovatno i zbog povratnika iz “rizičnih zemalja”, među kojima je i BiH. Oni su od subote, 8. augusta, obavezni da se testiraju. U suprotnom slijede velike novčane kazne.Najveći njemački aerodrom u Frankfurtu na Majni dobro je pripremljen za testiranja koja je najavio savezni ministar zdravlja Jens Spahn (CDU). […]\n06/08/2020 06/08/2020 Bella CazinOstavite komentar na Njemačka uvodi testiranje pri povratku iz rizičnih zemalja\nOd subote počinje obavezno testiranje osoba koje iz rizičnih područja, zbog broja zaraženih koronavirusom, ulaze u Njemačku. Ministar zdravstva Jens Spahn rekao je u Berlinu da će od subote biti obavezan test na COVID-19 za osobe koje u Njemačku ulaze iz zemalja koje su proglašene “rizičnim područjima”. Navodeći da prihvata da je testiranje miješanje u […]\n06/08/2020 06/08/2020 Bella CazinOstavite komentar na Dok drugi sve više testiraju na koronavirus, građani BiH sve teže dolaze do testova\nDok zemlje širom svijeta pokušavaju pronaći nove modele testiranja na koronavirus, slušajući poruke Svjetske zdravstvene organizacije koja potencira masovne provjere zdravstvenog stanja građana, iz Bosne i Hercegovine stižu sasvim suprotni primjeri. Testova u našoj zemlji je sve manje, one zalihe koje su ostale racionalno se troše, a u Tuzli je ukinuto komercijalno testiranje PCR metodom. […]\nU Republici Srpskoj više se neće raditi retestiranja zaraženih koronavirusom, potvrđeno je iz Instituta za javno zdravlje RS. Rezultat je to novih smjernica Svjetske zdravstvene organizacije (WHO) prema kojima se osoba nakon 14 dana izolacije smatra oporavljenom, u zavisnosti od kliničke slike. – Nije neophodno da se radi retest i da se utvrdi da je […]


Na osnovu službene evidencije o prisutnosti narodnih poslanika, konstatujem da sednici prisustvuje 89 narodnih poslanika. Radi redovnog utvrđivanja broja narodnih poslanika prisutnih u sali, molim narodne poslanike da ubace svoje identifikacione kartice u elektronske jedinice.\nKonstatujem da je primenom elektronskog sistema za glasanje utvrđeno da je u sali prisutno 98 narodnih poslanika, odnosno da su prisutna najmanje 84 narodna poslanika i da postoje uslovi za rad Narodne skupštine.\nDa li neko od predsednika, odnosno ovlašćenih predstavnika poslaničkih grupa želi da zatraži obrazloženje, odnosno obaveštenje u skladu sa članom 287. Poslovnika?\nPrvi reč ima narodni poslanik Milija Miletić.\nReč ima potpredsednica Narodne skupštine Marija Jevđić.\nZahvaljujem, poštovani potpredsedniče.\nPoštovani narodni poslanici, svoje današnje pitanje ispred poslaničke grupe Jedinstvene Srbije, na osnovu člana 287. Poslovnika Narodna skupštine, upućujem ministru zdravlja Zlatiboru Lončaru.\nU Srbiji, kao i u Evropi, svaki šesti par ima problem sa začećem, odnosno problem sa sterilitetom. Do sada je na svet putem vantelesne oplodnje rođeno više od 8.000.000 beba, to pokazuju podaci evropskog društva za humanu reprodukciju i embriologiju.\nPohvalno je da je Srbija jedna od retkih država u Evropi koja finansira neograničen broj pokušaja o trošku fonda za prvo dete do 43 godine života. Do te godine žene, ukoliko par nema nijedno dete, a postoje medicinske indikacije za vantelesnu oplodnju, parovi imaju pravo da preko RFZO apliciraju za vantelesnu oplodnju. Postoje komisije koje oni moraju da prođu i u Srbiji trenutno postoji šest državnih i jedanaest privatnih klinika koje mogu da biraju i to je svakako velika podrška svim parovima koji se bore sa sterilitetom.\nMeđutim, problem koji se javlja, a koji je možda nedovoljno poznat javnosti, jer se o njemu ne govori dovoljno kao o primarnom sterilitetu, jeste sekundarni sterilitet. On je postao čest problem mladih parova. Koliko je taj problem učestao govori podatak da od 50 dnevnih telefonskih poziva na nacionalni broj za vantelesnu oplodnju 15 je vezano za sekundarni sterilitet.\nSekundarni sterilitet je problem kada parovi prvo dete dobiju prirodnim putem, a u međuvremenu se javi zdravstveni problem kod muškarca ili kod žena i ne mogu prirodnim putem da dobiju dete, a Fond ih kao takve ne prepoznaje jer su prvo dete dobili prirodnim putem. I pored medicinske dokumentacije da nije moguće začeće prirodnim putem, Fond za vantelesnu oplodnju ne može po postojećim odredbama da im pomogne da prošire porodicu.\nJedini grad koji je napravio iskorak po ovom pitanju jeste grad Beograd, koji je pre nekih mesec dana doneo odluku i odvojio oko 30.000.000 dinara da pomogne oko 100 parova koji su već jednom postali roditelji prirodnim putem, a sada zbog sekundarnog steriliteta moraju vantelesnom oplodnjom da dobiju drugo dete.\nMeđutim, jedan grad u Srbiji nije dovoljan, iza ovog problema mora da stane država, mora da stane fond. Ako znamo da se u Srbiji rađa oko 100.000 beba manje nego pre 70 godina, da samo sedam opština u Srbiji ima pozitivan prirodni priraštaj, da svakog dana čujemo jedan težak podatak, a to je da svake godine nas je sve manje i da otprilike godišnje nestane jedan grad veličine Novog Bečeja. I bez obzira koliko država pomaže finansijski porodicama sa decom za rađanje prvog, drugog, trećeg deteta, trebalo bi da prepoznamo i problem parova koji žele da prošire svoje porodice, a zbog pojave sekundarnog steriliteta i toga da su prvo dete dobili prirodnim putem nisu vidljivi za postojeći zdravstveni sistem.\nSvaku odluku koju donesemo ovde u Skupštini sprovodimo u cilju da Srbija bude pre svega zdravije i bolje mesto za život naše dece i briga o natalitetu jeste strateški cilj ove Vlade, ali i svih nas. Za Jedinstvenu Srbiju očuvanje srpske porodice je prioritet, jer je porodica svetinja i bez zdrave porodice ne možemo govoriti ni o jednom segmentu društva.\nNaša direktna borba je da se iskoreni bela kuga, da se svake godine rađa sve više dece, da podatak da će nas do 2050. godine biti ispod šest miliona bude samo statistička greška. Zbog toga, danas postavljam pitanje ministru zdravlja Zlatiboru Lončaru – da li postoji mogućnost da se kroz Fond za vantelesnu oplodnju nađu sredstva za pomoć parovima koji zbog sekundarnog steriliteta nisu u mogućnosti da prošire svoju porodicu, a to žele? Zahvaljujem.\nReč ima potpredsednik Narodne skupštine, Stefan Krkobabić.\nUvaženi potpredsedniče Orliću, uvaženi ministre, uvaženi narodni poslanici, na proleće nas očekuju redovni predsednički, beogradski i izbori u još nekoliko lokalnih samouprava, kao i vrlo verovatno vanredni izbori za poslanike za Narodnu skupštinu Republike Srbije.\nOtpočeo je i proces primene svega onoga što je s ciljem poboljšanja izbornih uslova dogovoreno u dijalogu između vlasti i opozicije, uz posredovanje predsednika Republike, odnosno facilitatorsku ulogu predsednika Narodne skupštine i predstavnika Evropskog parlamenta. Najveći deo dogovorenog tiče se pre svega zadovoljavanja interesa i obezbeđivanja što ravnopravnijeg položaja političkih stranaka, kako vlasti, tako i opozicije.\nNaše glavno pitanje ima i prethodno pitanje Vladi Republike Srbije – da li će se, u cilju sprovođenja dogovorenog u dijalogu, posezati sa eventualnim izmenama u delu izbornog zakonodavstva, kao što je to npr. učinjeno prošle godine kada je izborni cenzus spušten sa pet na tri posto, takođe ozakonjena, pa kroz izborni proces 2021. i realizovana pozitivna diskriminacija manje zastupljenog pola u parlamentu?\nAko je odgovor pozitivan, Poslanička grupa PUPS „Tri P“ smatra da bi trebalo da se izmeni i dopuni izborno zakonodavstvo u smeru obezbeđivanja prava osoba sa invaliditetom, da budu birani i ravnopravno zastupljeni u najvišem predstavničkom zakonodavnom telu na državnom nivou, ali i organima lokalne samouprave. Pojedini zakoni delimično regulišu prava osoba sa invaliditetom, ali pogotovo u izbornom zakonodavstvu postoji prostor za unapređenje.\nČlanom 40a stav 1. Zakona o izboru narodnih poslanika definisano je da na izbornim listama mora biti 40% manje zastupljenog pola i da među svakih pet kandidata po redosledu na listi mora biti po dva kandidata manje zastupljenog pola. Iako je procenat osoba sa invaliditetom u ukupnoj populaciji mnogo veći, ovo zakonsko rešenje je veliki napredak u odnosu na ranija rešenja.\nPrema studiji Republičkog zavoda za statistiku iz 2014. godine, osobe sa invaliditetom u Srbiji još uvek nisu dovoljno zastupljene ni u ekonomskom ni u društvenom smislu. Da se podsetimo, osobe sa invaliditetom se definišu kao one koje su u većem riziku nego opšta populacija u doživljavanju ograničenja i prepreka u obavljanju specifičnih aktivnosti ili ograničenja u društvenom učešću.\nProbleme osoba sa invaliditetom prepoznale su i UN koje su, u skladu sa načelom društvene uključenosti i jednakih prava osoba sa invaliditetom, 2006. godine donele Konvenciju o pravima osoba sa invaliditetom, čime je uspostavljena namera da se način posmatranja invaliditeta suštinski izmeni, a shodno tome i svi pravni sistemi politike i planiranja vezana za tretman, prava i položaj osoba sa invaliditetom na nacionalnom nivou. Republika Srbija je još 2007. godine potpisala ovu konvenciju, čime je ona postala deo srpskog pravnog sistema, a usvojila je i Strategiju unapređenja položaja osoba sa invaliditetom.\nSvetska zdravstvena organizacija procenjuje da trenutno u svetu živi više od jedne milijarde ljudi sa nekim oblikom invaliditeta, što čini oko 15% ukupne svetske populacije. Poseban izveštaj Poverenika za zaštitu od diskriminacije posvećen je posmatranju diskriminacije osoba sa invaliditetom. U Srbiji se rukovodi procenom da osobe sa invaliditetom čine oko 10% ukupne populacije u Republici Srbiji, između 700 i 800 hiljada ljudi.\nSva istraživanja naglašavaju da je položaj žena u ukupnoj populaciji osoba sa invaliditetom u Republici Srbiji vidljivo nepovoljniji od položaja muškaraca, što znači da uz sve neravnopravnosti i nepovoljnosti statusa osoba sa invaliditetom u Republici Srbiji žene sa invaliditetom su dodatno u nepovoljnijem položaju u pogledu obrazovanja, ekonomske aktivnosti i opšteg ekonomskog i društvenog položaja.\nUkupan broj birača u Republici Srbiji je nešto viši od šest i po miliona, iz čega zaključujemo sa osobe sa invaliditetom koje bi mogle da budu birane u organe lokalnih jedinica samouprave ili u parlament čine 12% biračkog tela. S obzirom na sadašnji broj od 250 narodnih poslanika, ukoliko bismo želeli da osobe sa invaliditetom budu odgovarajuće zastupljene u ovom najvišem državnom domu, bilo bi potrebno i da među poslanicima bude barem isti procenat osoba sa invaliditetom, tj. da u skupštinskim klupama bude 30 osoba sa statusom osoba sa invaliditetom.\nMoje pitanje za Vladu Republike Srbije jeste da li bi izmenama i dopunama Zakona o izboru narodnih poslanika i Zakona o lokalnoj samoupravi bilo izvodljivo da se odredba o većoj zastupljenosti osoba sa invaliditetom u organima zakonodavne vlasti i lokalnim skupštinama uvrsti u izborne zakone već za izbore koji nas očekuju početkom naredne godine? Zahvaljujem se na pažnji.\nHvala, gospodine Krkobabiću.\nReč ima predsednik poslaničke grupe SPS, Đorđe Milićević.\nPoštovani ministre, dame i gospodo narodni poslanici, pre nego što postavim pitanje, ako dozvolite, osvrnuo bih se na pitanje koje je postavio kolega Krkobabić. Ono jeste opravdano i takvo pitanje već postoji, ali nećemo mi, kolega, implementirati onaj deo dijaloga koji se vodi na drugom koloseku, već ćemo implementirati sve ono što je dogovoreno sa evropskim parlamentarcima, a onaj drugi deo dijaloga sa političkim strankama koje ne žele da razgovaraju sa evropskim parlamentarcima još uvek je u toku. Tu imamo, znate, ono pravilo „chat and house“.\nDakle, ništa nije gotovo dok ne bude gotovo i onog trenutka kada bude definisan čitav predlog i set mera za poboljšanje izbornih uslova, svakako da tada možemo govoriti o tome. To, naravno, podrazumeva određenu zakonodavnu aktivnost, jer svakako da sve ono što su i evropskim parlamentarci predložili i što je prihvaćeno i što će biti implementirano podrazumeva zakonodavnu aktivnost i određene izmene i dopune zakona ovde u Narodnoj skupštini Republike Srbije. Tako je i bilo i tokom prve faze međustranačkog dijaloga. Ništa zlonamerno, samo prosto da znate da takav predlog već postoji.\nMoje pitanje je za danas sledeće. Kada je u pitanju naš evropski put, opredeljenje Srbije je potpuno jasno. Naš strateški cilj da postanemo članica EU ispunjavamo svakodnevno, transparentno, usklađujući kompletan zakonodavni okvir sa pravom EU, ali i sprovodeći brojne infrastrukturne i druge razvojne projekte koji Srbiju približavaju evropskoj porodici naroda.\nIsto tako, sve aktivnosti države na spoljnopolitičkom planu i na regionalnom nivou dokaz su naše čvrste opredeljenosti da suštinski uvedemo međunarodne standarde u sve sektore života, ne samo radi ispunjavanja zahteva EU, već pre svega zato što građani zaslužuju bolji život, a naša država bolji međunarodni položaj i bolji međunarodni ugled i imidž.\nNa tome naše državno rukovodstvo, naša zakonodavna vlast, čiji smo mi predstavnici, i naša izvršna vlast svakodnevno rade. Srbija je ojačala i ekonomski i politički, postala faktor političke stabilnosti u regionu i pokretač mnogih afirmativnih regionalnih inicijativa koje treba da doprinesu miru, stabilnosti i ekonomskom napretku regiona.\nJedna od najvažnijih regionalnih inicijativa jeste svakako mini Šengen, za koji se sada koristi naziv – otvoreni Balkan, to jeste po mišljenju poslaničke grupe SPS vizionarski potez. Srbija je zarad regionalnog povezivanja i intenziviranja ekonomske saradnje u regionu potpisala i brojne bilateralne sporazume sa susednim zemljama, pre svega sa Severnom Makedonijom i sa Albanijom. Dakle, tri države su se opredelile. Ne želimo više da gledamo u prošlost, želimo da gledamo u sadašnjost i u budućnost, u interesu naših građana.\nDakle, Srbija je integrativni faktor zapadnog Balkana, ma koliko nekima iz okruženja to smetalo. Napredak Srbije evidentno je da ne odgovara svima. Zato imamo i očigledne pokušaje sabotiranja našeg evropskog puta. S druge strane, iz Evrope ne dolaze baš najsjajnije vesti po Srbiju. Datumi našeg pristupanja EU se stalno pomeraju. Na poslednjem samitu EU sa zemljama zapadnog Balkana, održanog u Sloveniji proteklih dana, saopšteno nam je da je perspektiva ulaska zemalja ovog regiona, a time i Republike Srbije, u EU 2030. godine. Govori se o perspektivi proširenja, a ne o stvaranom ulasku u EU.\nU Deklaraciji usvojenoj juče, 6. oktobra, na samitu u Sloveniji, EU ponovo potvrđuje svoju nedvosmislenu podršku evropskoj perspektivi zapadnog Balkana. Da podsetim da je ta ista formulacija bila sadržana i u Deklaraciji sa samita održanog još 2003. godine u Solunu. Stiče se utisak iz ovoga da smo na istom mestu gde smo bili i te 2003. godine. Da nije tako i da je Srbija danas potpuno drugačija od Srbije 2003. godine jasno je svima, ali se nama stalno nameću novi uslovi i od nas traži ispunjenje posebnih zahteva koji ni za jednu drugu zemlju kandidata nisu postojali, niti danas postoje.\nEvropska unija je očigledno ranjiva kada je u pitanju zapadni Balkan i ne može još uvek da ponudi objektivna i prihvatljiva rešenja. U vezi sa tim, a povodom juče završenog samita u Kranju u Sloveniji, želim da postavim pitanje Vladi Republike Srbije. Šta se očekuje od samita EU sa zemljama zapadnog Balkana, održanog u Sloveniji? Da li se očekuje da EU objektivnije sagledava dešavanja u regionu, pritiske koji se na Srbiju vrše i sabotiranja regionalnih inicijativa koje Srbija pokreće, a koje treba da doprinesu integraciji zapadnog Balkana i pre svega jačanju ekonomskih i političkih veza na ovim prostorima, što je sve preduslov za evropske integracije zapadnog Balkana? Zahvaljujem.\nDa li još neko od narodnih poslanika želi da zatraži objašnjenje?\nUvaženi ministre gospodine Dmitroviću sa saradnicima, uvažene kolege narodni poslanici, danas u ime naše poslaničke grupe „Aleksandar Vučić – Za našu decu“, imam dva pitanja.\nPrvo pitanje se tiče malverzacija i poslovanja Dragana Đilasa i njegovih saradnika i šta su uradile nadležne institucije što se tiče istrage povodom svih onih malverzacija koje je Dragan Đilas napravio dok je bio gradonačelnik Beograda i dok je bio ministar i dok je vodio tzv. Narodnu kancelariju predsednika Republike Srbije. Želeo bih da podsetim i na 619 miliona evra koje je oteo od građana Srbije, na njegove račune u inostranstvu. Istražni organi su utvrdili da on ima račune na Mauricijusu, u Švajcarskoj i još mnogim zemljama i egzotičnim mestima. Da se do kraja istraži i koliko je uzeo novca i na koji način, što se tiče afere „Most na Adi“ i što se tiče podzemnih kontejnera u Beogradu i što se tiče uništavanja poslovanja preduzeća, tj. gradskih javnih preduzeća u Beogradu, i svih onih drugih malverzacija koje su mu omogućile da stekne 619 miliona evra.\nRazumem nervozu Dragana Đilasa, moga komšije sa Vračara, mada on na Vračaru ima nekoliko desetina stanova, kako on, tako i njegov brat Gojko, i tako i na drugim luksuznim mestima u Beogradu, na Dedinju itd. Razumem njegovu nervozu jer više ne može da otima od građana Srbije, ali isto tako molim nadležne državne institucije da istraže sve do kraja, kako se ne bi moglo dogoditi da ljudi poput Dragana Đilasa ponovo otimaju od građana Srbije.\nDrugo moje pitanje koje se upućuje nadležnim institucijama, kako u zemlji, a oni će to morati da urade i sa određenim svetskim i evropskim institucijama, tj. istražnim institucijama, a tiče se Dragana Šolaka i poslovanja „Junajted grupe“.\nOvih dana i Dragan Đilas i Dragan Šolak, ja razumem i zašto, pokazuju nervozu zato što su svesni da oni ne mogu da se vrate na vlast, da ih narod neće. Narod neće na vlasti one koji otimaju. Samo da podsetim zašto Dragan Šolak sada napada „Telekom Srbije“, napada „Poštu“. Šta god uradi, neko dobro javno preduzeće uradi nešto dobro za građane, kao što je u pitanju „Telekom“, odmah i Dragan Šolak i Đilas pokazuju nervozu. Njima ne odgovara ni jačanje državnih preduzeća, niti institucija. Zato im smeta i Aleksandar Vučić i vi iz Vlade Srbije i mi narodni poslanici.\nKoliko je Dragan Šolak sposoban da otima, to smo imali prilike da čujemo od mojih kolega narodnih poslanika, a samo želim da saopštim neke detalje što se tiče finansijskog poslovanja Dragana Šolaka i „Junajted grupe“ i voleo bih da istražni organi to do kraja istraže. Dakle, firma Dragana Šolaka „Junajted grupa“ 2019. godine dugovala je 2,10 milijardi evra, 2020. godine ta dugovanja su porasla na četiri milijarde 140 miliona evra, a danas ukupan dug „Junajted grupe“ Dragana Šolaka, glavnog partnera Dragana Đilasa, iznosi 4.352.482.000 evra, dakle, 4,35 milijardi evra duguje „Junajted grupa“ Dragana Šolaka.\nE, zato su danas nervozni i Dragan Đilas i Dragan Šolak i zato treba istražni organi i u Srbiji i u Evropi i u svetu do kraja ovo sve da istraže kako bi svi znali ko su i šta su oni, koliko su sposobni. Oni su sposobni da otimaju, oni su sposobni da duguju, oni su sposobni da milione i milijarde stave u svoje džepove. Ali zato nisu, na sreću, sposobni da dođu na vlast u Srbiji, zato što ih narod neće. Ali, s druge strane, građani ne samo Srbije, nego građani u celoj Evropi i u svetu moraju da znaju i ko je Dragan Šolak i ko je Dragan Đilas.\nPrema tome, zato su na potezu nadležni istražni organi i naravno tu očekujemo reakciju i određenih međunarodnih policijskih institucija i određenih tužilaštava i naravno svih drugih istražnih organa gde se i nalaze ovi Đilasovi računi i gde se nalaze sedišta kako „Multikoma“, tako i „Junajted grupe“.\nVerujem u državne institucije u Republici Srbiji i građani Srbije veruju u državne institucije u Republici Srbiji. Zato i verujem da ću dobiti odgovore na ova pitanja i da građani Srbije znaju zašto su nervozni Dragan Šolak, Dragan Đilas i njihovi zaposleni Marinika Tepić i njihovi partneri, poput Vuka Jeremića, zato što su ljuti na Srbiju, ljuti su na građane Srbije, ljuti su zato što ne mogu da dođu na vlast jer ih Srbija neće, a Srbija je više puta pokazala da hoće Aleksandra Vučića i njegove saradnike, hoće ih zato što Aleksandar Vučić vodi našu Srbiju u sigurnu budućnost. Hvala.


Prisutni smo na međunarodnom tržištu, poslujemo u Evropi sa sedištem u Poljskoj. Od samog početka, Pepco je vezan za grad Poznanj; u njemu se nalaze poljsko i evropsko sedište kompanije. Zapošljavamo više od 16000 ljudi, imamo više od 800 prodavnica u Poljskoj i više od 1500 u Evropi.\nSvakog meseca, više od 15 miliona kupaca posećuje naše prodavnice i kupuje odeću za celu porodicu i proizvode za domaćinstvo po vrlo atraktivnim cenama. Svoj uspeh dugujemo našim zaposlenima i njihovom angažovanju.\nPomažu nam da odredimo pravac koji pratimo u svakodnevnom poslovanju.\nAkcenat stavljamo na razvoj\nVažan nam je razvoj naših zaposlenih; podržavamo ih u svakoj fazi karijere. Nudimo jedinstven program obuke prilagođen potrebama raznih pozicija u cilju redovnog razvoja i usvajanja novih veština. Svaki novi zaposleni je obučen da obavlja nove radne zadatke koji su mu postavljeni. Naš sistem obuke uključuje, između ostalog, praksu u prodavnici, učešće u Pepco Akademiji, obuku za menadžere i stručnjake, kao i kurseve engleskog jezika. Mi garantujemo profesionalni razvoj na mnogim poljima.\nPodržavamo svoje zaposlene u svakoj fazi njihovog razvoja, osiguravajući kontinuirani razvoj.\nZajedno slavimo i male i velike uspehe. Slavimo praznike i učestvujemo u volonterskim projektima. Takođe se družimo posle posla, jer je atmosfera u kompaniji Pepco takva da se prijateljstva lako sklapaju. Podržavamo inicijativu naših zaposlenih za druženjem i posle radnog vremena.


Challenge fond nastavlja sa podrškom inovativnim privrednim subjektima u Bosni i Hercegovini – Razvojna agencija – Prvi korak\nAplikanti moraju obezbijediti i minimalno vlastito učešće od 50% ukupne vrijednosti predloženog projekta. Period implementacije projekta ne može trajati duže od 12 mjeseci. Sve prijave na javni poziv biti će ocijenjene u skladu sa tri osnovna kriterija: inovativnost poslovne ideje, izvodljivost i održivost poslovne ideje i društvena korist. Aplikacije se podnose isključivo u elektronskoj formi u skladu s uputstvima koja se nalaze u dokumentu Smjernice/Vodič za aplikante, koji su sastavni dio Aplikacionog paketa kojeg možete preuzeti OVDJE.


Studenac Grebaštnica vaša ocjena?!\nStudenac Grebaštnica radno vrijeme, telefon, karta i lokacija\nStudenac Grebaštnica Aktualnu ponudu Studenac prodavaonica potražite u našoj rubrici Studenac katalog. Za točnu informaciju o radnom vremenu Studenac marketa kontaktirajte Studenac market putem navedenog telefona ili putem e-maila za kupce.\nStudenac Grebaštnica adresa:\nStudenac Grebaštnica Grebaštica Donja 107 Grebaštnica, HR 22010 Hrvatska\nStudenac Grebaštnica telefon:\nStudenac Grebaštnica radno vrijeme:\nStudenac Grebaštnica karta\n↑ Studenac Grebaštnica


Koncert pijaniste Jovana Rosulja | Kulturni centar Beograda\nKoncert pijaniste Jovana Rošulja\nMladi pijanista Jovan Rošulj je student treće godine osnovnih studija na Muzičkoj akademiji u Drezdenu. Beogradskoj publici će se predstaviti delima Mocarta, Lista, Čajkovskog, Betovena, Pjacole i Isidore Žebeljan. Na koncertu će nastupiti i gošće, violinistkinja Dunja Kalamir i violončelistkinja Anja Rađenović.\nPrvi stav Sonate za klavir br. 14 u ce–molu, K. 457\nŠuštanje šume (Waldesrauschen), S. 145/1\nBalada br. 3 u As–duru, op. 47\nPrvi stav Sonate za violinu i klavir br. 1 u De–duru, op. 12/1\nInvierno Porteño (Zima) – aranžman za klavirski trio\nAnja Rađenović, violončelo\nJovan Rošulj, klavir\nJovan Rošulj je počeo da svira klavir sa devet godina. Završio je OMŠ Stanislav Binički u klasi prof. Sonje Nešić, i SMŠ Dr Vojislav Vučković u klasi prof. Branke van Gaudzvard. Završio je Prvu beogradsku gimnaziju maturskim radom iz filozofije pod nazivom Muzika kao najviša filozofija.\nTrenutno je student 3. godine osnovnih studija na Muzičkoj akademiji u Drezdenu u klasi prof. Karl-Hajnc Simona. Pohađao je majstorske kurseve profesora kao što su Mirjana Rajić, Dejan Stošić, Vladimir Viardo, Vladimir Ovčinikov, Jokut Mihajlović, Jurij Kot, Juval Admoni, Tami Kanazava, Katarina Titova, Hinrih Alpers i Ute Prugmajer-Filip (slobodna improvizacija).\nJovan Rošulj predaje klavir u muzičkoj školi Paukenšlag u Drezdenu. Aktivan je na polju kamernog muziciranja (klavirski duo i klavirski trio) sa muzičarima kao što su Dunja Kalamir, Irina Pavlova, Vuk Ovaskainen, Andrej Mikriukov, Kristina Vavilonskaja i Miloš Stevanović.\nU februaru 2018. godine je svirao Prvi stav Mocartovog Klavirskog koncerta u A–duru, K. 488 sa Kamernim orkestrom UA MO Stanislav Binički u Domu Vojske u Beogradu. Učestvovao je na nekolicini klavirskih takmičenja, među kojima su Republičko takmičenje, Međunarodno takmičenje Davorin Jenko, Ćita di Monkalieri u Torinu…


Plivanje u trudnoći — Čuvarkuća\nObjavljeno 17.08.2016. | Dobna skupina: Prije poroda\nNaš savjet je: ne odolijevajte, prepustite se i zaplivajte. Plivanje u trudnoći\nMnoge obitelji ljetni odmor provode na moru, što je najbolje…\nSigurno i zabavno plivanje za vaše najmanje\nPreporučujemo crveni SWIMTRAINER kolut za plivanje namijenjen…\nPlivanje je odličan izbor tjelesne aktivnosti za trudnice.\nJeste li prestrogi prema sebi?\nTrudnoća je tako lijepo razdoblje, ali za neke žene je…\nBrzo se umarate, teško se koncentrirate na posao, neprestano…


Ministarstvo državne uprave i lokalne samouprave | Novi Portal eUprava dostupan građanima Srbije\nPrvi put u Srbiji u sistemu elektronske uprave uvedena je elektronska identifikacija uz korišćenje mobilnog telefona tj. dvofaktorska autentikacija, što će omogućiti da u narednom periodu sve usluge elektronske uprave budu dostupne na mobilnom telefonu.\nOvo je više nego bitan korak u razvoju elektronske uprave koji suštinski omogućava razvoj mUprave u Republici Srbiji. Uvođenje dvofaktorske autentikacije će omogućiti da u narednom periodu sve usluge elektronske uprave budu dostupne na mobilnom telefonu. Deo novog sistema je i nacionalni Portal za elektronsku identifikaciju građana i privrede. Očekuje se i povezivanje drugih državnih portala (LPA, APR, ePorezi, CROSO) sa novim sistemom elektronske identifikacije i tako će se konačno prevazići problem koji su korisnici imali sa različitim operativnim sistemima i instalacijom čitača kvalifikovanih elektronskih sertifikata.\nKorisnici sa kvalifikovanim elektronskim sertifikatom sami mogu da izgenerišu nalog dvofaktorske autentikaicje, a da će do kraja februara izdavanje naloga dvofaktorske autentikacije biti dostupno i na različitim šalterima u Srbiji.\nInformacije i usluge na novom Portalu organizovane prema životnim događajima, u ovom trenutku to je 8 oblasti – porodični život, vrtić, osnovno obrazovanje, srednje obrazovanje, studiranje, traženje posla, kupovina nepokretnosti, kao i otpočinjanje poslovanja i osnivanje firme. Ove oblasti sadrže odgovore na 300 pitanja koja su prikupljena iz anketa koje su građani popunjavali.


Tag / F 16 / Vesti online\nIz ugla pilota: Ovako izgleda let američkog F-16 (VIDEO)\nDa li ste se ikada zapitali kako izgleda let avionom F-16, ali iz ugla pilota? Američko ratno vazduhoplovstvo rešilo je da nam to i pokaže.\nDva lovca F-16 danske vojne avijacije poletela su iz avio-baze u Litvaniji kako bi pratila avion za koji se pretpostavljalo da je ruski, saopšteno je na sajtu Ujedinjene komande Vojno-vazdušnih...\nZa šta se to Ameri spremaju: Nova verzija atomske bombe (VIDEO)\nNaučnici Nacionalne laboratorije Sandija uspešno su sproveli prvi u nizu probnih letova s unapređenom verzijom atomske bombe koja je decenijama u arsenalu SAD. Tako je avion F-16 iz vazduhoplovne...\nTurska avijacija udarila na položaje džihadista\nDva turska aviona "F-16" pogodila su šest meta Islamske države i položaj kurdske milicije IPG u Siriji, rekli su turski izvori bezbednosti.\nAmerički lovci padaju ko kruške: Za 24 sata srušila se dva aviona\nVojna vežba krenula po zlu: Bombarder F-16 greškom gađao osmatračnicu\nZamalo sudar ruskog i izraelskog aviona u Siriji\nSajt Drugog izraelskog kanala naveo je da se incident dogodio kod sirijske obale. Lovac F-16 izraelskog Ratnog vazduhoplovstva zamalo se sudario sa avionom Su-27 Vazdušno-kosmičkih snaga Rusije.\nI Danska šalje lovce F-16 u Irak i Siriju\nKopenhagen namerava da pošalje u Irak i Siriju 400 vojnika koji će dati svoj doprinos u borbi protiv terorizma.\nRešeno: SAD povlače vojne avione iz Turske\nSjedinjene Američke Države su saopštile da povlače 12 aviona iz vojne baze u Turskoj, samo mesec dana pošto su stigli u tu zemlju kako bi pomogli zvaničnoj Ankari u zaštiti vazdušnog prostora...\nTurski lovci su postavili zasedu na nebu za ruski Su-24, to je bila ranije planirana akcija, izjavio je novinarima glavni komandant Vazdušno-kosmičkih snaga Rusije general-pukovnik Viktor...


Region – Strana 28 – Info Centar Juga\nLider opozicione Alijanse za budućnost Kosova Ramuš Haradinaj je pred prošlogodišnje kosovske izbore donedavnom lideru Srpske liste Aleksandru Jablanoviću dao 100.000 evra, koje ovih dana pokušava da dobije nazad, prenosi danas „Blic“, pozivajući se na više neimenovanih srpskih i albanskih izvora na Kosovu. Haradinaj je, kako piše taj list, u međuvremenu shvatio da je Jablanović […]\nNa današnjoj sednici Vlade Republike Srbije, predsednik Privremenog organa opštine Leposavić Dragan Jablanović razrešen je dužnosti. Na njegovo mesto imenovan je Zoran Todić koji je inače i sadašnji predsedavajući kosovske Skupštine opštine Leposavić.\nNA ČELU "SRPSKE LISTE" BRANIMIR STOJANOVIĆ\nNovi koordinator Građanske inicijative „Srpska lista“, do izbora novog predstavnika, je zamenik premijera Kosova Branimir Stojanović, saopštila je danas ta lista, javlja Tanjug. Stojanović je izabran u konsultacijama najviših političkih predstavnika GI „Srpska lista“ i on će u predstojećem periodu biti jedina osoba ovlašćena da javnost obaveštava o zvaničnim stavovima te liste. Aleksandar Jablanović je […]\nDirektor Kancelarija za Kosovo i Metohiju Vlade Republike Srbije Marko Đurić izjavio je da Vlada Srbije podržava odluku političkih predstavnika Srba na Kosmetu da Aleksandar Jablanović više ne predstavlja Srpsku listu. Samo dan ranije, pre Đurićeve izjave, Jablanović je poručio „Pojedincima smeta što sam ja predsednik Srpske liste i što im ne dam da rade […]\nPredsednici privremenih organa, načelnici okruga, predsednici opština sa većinskim srpskim stanovništvom na Kosovu, srpski poslanici i članovi vlade privremenih institucija samouprave u Prištini odlučili su da Jablanović više ne bude predstavnik Srpske liste, što je danas, prema rečima direktora Kancelarije za KiM podržala i Vlada Srbije, javlja Tanjug. „Mene kao predsednika Srpske liste nisu izabrali […]\nKosovska policija uhapsila je danas šeficu maticne službe opštinske administracije Severna Mitrovica Srpkinju S.G. zbog sumnje da je zloupotrebila službeni položaj, javlja Tanjug. Službenica, kako su preneli pojedini kosovski mediji, osumnjicena je da je mimo zakona prihvatila aplikacije pojedinim građanima koji nisu registrovani u maticnu knjigu rođenih na Kosovu.\nSrbi raseljeni iz Đakovice danas su uz jake bezbednosne mere obeležili praznik u manastiru tamošnje crkve, a grupa Albanaca, koja je probila policijski kordon nije uspela da ih napadne. Grupa Albanaca danas je probila policijski kordon koji je obezbeđivao raseljene Srbe koji su došli u Đakovicu da obeleže slavu, preneo je RTS. Nezadovoljni Albanci su […]\nBesplatan linijski prevoz na odručju opštine Knjaževac počeo je danas. Predsednik opštine Knjaževac Milan Đokić, povodom organizacije besplatnog javnog prevoza za stanovnike ove optine, pokupio je sve pohvale jer je ova vest naišla na veliki odjek u medijima. Za prevoz stanovnika knjaževačke opštine biće biće zadužena firma „Moto boems trans“ iz Negotina, koja je poslala […]


OSTALE SU SA NJIM DO POSLEDNJEG DAHA: Zavodio je mnoge dame širom sveta, ali umro je kraj DVE žene koje su ga VOLELE najviše od svih\nČuveni glumac Luk Peri preminuo je od posledica moždanog udara.\nLuk Peri, koji je iznenada izgubio životnu bitku nakon teškog moždanog udara u 53. godini života, započeo je svoj glumački put u seriji "Beverli Hils 90210", koja je pratila život američkih srednjoškolaca i postala hit nedugo nakon premijere.\nŽene širom sveta su ga obožavale, a one koje su ga volele bile su s njim sve do poslednjeg daha. Luk je preminuo u bolnici od posledica moždanog udara, a uz njega su u tom trenutku bile bivša supruga Mini Šarp i njegova verenica Vendi Medison Bauer.\nLukov ljubavni život oduvek je privlačio veliku pažnju medija i javnosti, ali on je ipak većinu vremena proveo u koliko-toliko srećnim vezama i braku.\n80-ih godina izlazio je s lepom glumicom Jasmin Blit, koja se kasnije proslavila u seriji "Čuvari plaže". Kasnije su ga povezivali s glumicama Keli Preston i Kristi Svanson, s kojima je bio u kraćim vezama, sve dok ranih 90-ih nije upoznao kolegicu Mini Šarp, a venčali su se 1993. godine. Postali su roditelji sina Džeka i ćerke Sofi, ali razveli su se 2003. godine. Nakon razvoda ostali su bliski i zajedno su odgajali decu koju je Luk obožavao.\nPosljdnja žena s kojom je Luk bio bila je njegova verenica Vendi, ali svoju su vezu držali dalje od očiju javnosti. Pojavili su se zajedno tek jednom na crvenom tepihu, i to 2017. godine.\nTuga: Glumac Luk Peri PREMINUO u 52. godina, usled posledica MOŽDANOG UDARA!\nTVOJE VELIKO SRCE INSPIRISALO JE MNOGE: Čarli Šin se diriljivim rečima oprostio od velikog prijatelja i kolege\nPRONAĐEN U SVOM DOMU: Preminuo frontmen grupe Prodidži u 49. godini\nTAGOVI: Luk PeriMini Šarpsmrtbivša ženaverenicavezena samrti


ZAKON O ORGANIZACIJI I NADLEŽNOSTI DRŽAVNIH ORGANA U SUZBIJANJU ORGANIZOVANOG KRIMINALA, TERORIZMA I KORUPCIJE: Primena Zakona počinje 1. marta 2018. godine i predviđa da će počinioci krivičnih dela vezanih za korupciju, pranje novca, poreske utaje biti na udaru posebnih timova obučenih za dela finansijskog kriminala\nSvi koji počine krivična dela vezana za korupciju, pranje novca, poreske utaje, ili oštete državni ili opštinski budžet biće na udaru posebnih timova obučenih za dela finansijskog kriminala. Nikome neće biti gledano kroz prste, bez obzira na to da li je reč o običnim ljudima, tajkunima ili državnim funkcionerima, poručuje ministarka pravde Nela Kuburović.\nOna navodi da će od marta 2018. godine početi primena Zakona o organizaciji i nadležnosti državnih organa u suzbijanju organizovanog kriminala, terorizma i korupcije ("Sl. glasnik RS", br. 94/2016), koji uspostavlja četiri posebna odeljenja, koja će se baviti isključivo krivičnim delima sa koruptivnim elementom.\nU javnosti se uveliko spekuliše da će se baš u martu menjati i Ustav Republike Srbije ("Sl. glasnik RS", br. 98/2006), što je obaveza i po Poglavlju 23. Tu se otvara i pitanje - da li će biti izmenjena i preambula po kojoj je Kosovo i Metohija sastavni deo Srbije, a ministarka tim povodom navodi:\n- Trudim se da kao ministar pravde na odgovoran i ozbiljan način radim svoj posao. Kada je reč o izmenama Ustava u oblasti pravosuđa, te izmene će svakako ići u smeru jačanja nezavisnosti, kroz drugačiji postupak izbora sudija i tužilaca. To podrazumeva izmeštanje izbora iz Skupštine i stavljanje u nadležnost Visokog saveta sudstva i Državnog veća tužilaca. -\n- Prema Akcionom planu, za poglavlje 23 moramo da smanjimo uticaj zakonodavne i izvršne vlasti u postupku izbora nosilaca pravosudnih funkcija, kao i da promenimo sastav Visokog saveta sudstva i Državnog veća tužilaca. Jednoglasno je zaključeno da predstavnik skupštinskog Odbora za pravosuđe ne treba da bude član saveta, dok je pitanje učešća ministra još otvoreno. Od 11 članova VSS-a, trenutno, sudije čine sedam, ima i predstavnika advokature i profesure i dva predstavnika druge dve grane vlasti.\n- Poslednjih godina dosta je urađeno na rasterećenju sudova. Uvedeni su javni izvršitelji, koji su značajno doprineli efikasnosti izvršnog postupka. Samo u poslednjih godinu dana, zahvaljujući novom Zakonu o izvršenju i obezbeđenju ("Sl. glasnik RS", br. 106/2015 i 106/2016 - autentično tumačenje), rešeno je oko 1,7 miliona starih izvršnih predmeta. Tu su i javni beležnici, koji su od sudova preuzeli određene poslove, što je dodatno uticalo na njihovo rasterećenje. Ostavinske rasprave koje danas rade beležnici, ranije su trajale po godinu i duže, a sada za mesec dana možete da dobijete rešenje. Sudovi su rasterećeni i zahvaljujući primeni sporazuma o priznanju krivice i načelu oportuniteta. U 2016. je od oportuniteta prihodovano 600 miliona dinara, a deo tog novca usmeren u obnavljanje fiskulturnih sala, nabavku medicinske opreme, porodilište u Čačku...\nIzvor: Vebsajt Novosti, Vojislava Crnjanski Spasojević, 27.10.2017.


Zlato je danas sve više cenjeno i njegova cena raste na berzama širom sveta. Potraga za zlatom je jedno od najizazovnijih istraživanja u geologiji, a danas izaziva sve veće interesovanje širom sveta. Delatnost kopanja zlata povećava se iz godine u godinu, a smatra se da najveće zalihe zlata na celom svetu ima Južna Afrika.\nŠto se evropskih zemalja tiče, kada je u pitanju količina iskopanog zlata, u tome prednjače Rusija i Španija, ali i Turska sve više napreduje. U poslednje vreme otkrivaju se i velika nalazišta zlata u Švedskoj i u Finskoj. Međutim, da li ste znali da velika nalazišta zlata postoje i u našoj zemlji?\nDa li ste znali da je Srbija vodeća zemlja u regionu po količinama zlata koje je deponovano u trezorima Narodne banke? Da li znate da postoji nalazište zlata u Srbiji koje se smatra jednim od najbogatijih i najperspektivnijih nalazišta na celom svetu? Da li ste čuli da svetske kompanije ulažu svoj novac upravo u iskopavanje zlata u Srbiji?\nU ovom tekstu ćemo vam reći koja su to najveća nalazišta zlata u Srbiji i kolike količine zlata su u pitanju. Kada vidite neke statističke podatke, biće vam jasno zašto je Srbija toliko popularna kada je ruda zlata u pitanju.\nU kojim delovima Srbije ima najviše zlata?\nŠto se Srbije tiče, postoji oko 20 polja na kojima se primarno istražuje zlato i još preko 30 polja na kojima se zlato istražuje uz neke druge metale. Poznato je da ima dosta rudnika na Kosovu i Metohiji, gde se nalaze i glavni centri rudarstva.\nIpak, prema najnovijim geološkim istraživanjima, najveća nalazišta zlata kod nas se nalaze na istoku naše zemlje, odnosno u okolini Zaječara, Bora, Majdanpeka i Negotina. Smatra se da u istočnoj Srbiji ima negde oko 130 tona zlata. Veća nalazišta zlata u Srbiji se nalaze još i u blizini Medveđe i Raške. Osim naših domaćih kompanija, u tim krajevima se i mnoge svetske kompanije bave traženjem zlata i ulažu velike novce.\nO kojoj količini zlata je reč?\nSrbija se nalazi na 62. mestu u svetu po količini iskopanog zlata. Međutim, gotovo sva količina zlata u Srbiji se proizvodi u okolini Bora. Američka rudarska kompanija “Friport Mekmoran” (Freeport-McMoRan) je u okolini Bora otkrila jedno od najvećih i najbogatijih nalazišta zlata i bakra na celom svetu. Ova kompanija je objavila da je u okolini Bora pronašla čak 98 tona zlata. Još neka istraživanja su pokazala da je u proteklih 100 godina u okolini Bora pronađeno ukupno oko 160 tona zlata.\nDo sada je u svetu najpoznatije bilo nalazište u Americi, tačnije rudnik Holister, gde se moglo izvući u proseku 27,20 grama zlata po jednoj toni rude.\nMeđutim, kada to uporedimo sa količinom zlata koju dobijamo u Boru, onda vidimo zašto je Bor postao toliko popularno nalazište. Zapravo, prema statističkim podacima, u okolini Bora se izvlači čak 50,3 grama zlata po rudi, što je gotovo duplo više nego u Americi. Ta lokacija u okolini Bora koja obiluje zlatom ali i bakrom nazvana je ,,Čukaru Peki”. Amerikanci su do ovih fantastičnih rezultata došli kopajući na dubinama od oko pola kilometra, tačnije između 558 i 559 metara dubine.\nAmerikanci i Kanađani su najveći eksploatatori rudnika u okolini Bora, gde su izbušili čak oko 42 kilometra bušotina, pa možda i više. Smatra se da se u ovom nalazištu nalazi bogatstvo vredno gotovo 18 milijardi dolara. Osim zlata, Amerikanci na ovom području nalaze i bakar u enormnim količinama.\nPrema nekim nezvaničnim informacijama, u okolini Bora ima i oko 7-8 miliona tona bakra, a takođe se mogu naći i drugi plemeniti metali. Nalazište u okolini Bora se smatra najbogatijim ne samo zlatom nego i bakrom. Prema nekim nezvaničnim informacijama, rezerve bakra u Boru i okolini procenjuju se na čak milijardu tona te rude, ali to tek treba da se potvrdi u budućim istraživanjima.\nJedno od novijih nalazišta zlata u Srbiji nalazi se i na Žagubici, gde se smatra da ima oko 38 miliona tona ove rude. Takođe, smatra se da na Crnom vrhu u istočnoj Srbiji osim bakra ima i zlata, pa bi i to područje trebalo detaljnije istražiti.\nRezultati koji se dobijaju istraživanjem zlata u okolini Bora su veoma važno otkriće koje bi moglo da unapredi rudarsku industriju u Srbiji. Ako su rezultati koje prenosi američka kompanija tačni i ako je zaista toliko zlata iskopano u okolini Bora, onda je to sjajna vest i predstavlja veliki podstrek za dalja iskopavanja. Amerikanci u iskopavanje nalazišta u okolini Bora godišnje ulažu čak 15-20 miliona evra. Kompanija navodi da je potrebno da se ostvari još mnogo dobrih rezultata i da se iskopa još mnogo zlata da bi se počelo sa eksploatacijom.\nNakon što ste videli statističke podatke vezane za nalazišta zlata u okolini Bora, sada možete i sami da vidite o kolikom bogatstvu je tu reč. Takođe, o tome koliko je Srbija bogata zlatom svedoče i domaće i strane kompanije koje se bore da što više novca ulože u nalazišta zlata.


Trening programi - Anglo-Adria poslovno savjetovanje\nNa koji način provodimo trening programe?\nU našem pristupu polazimo od toga da su za učinkovit trening od odlučujuće važnosti tri čimbenika: ciljevi treninga, trenerovo obrazovanje i radno iskustvo (background) te koncepcija i sadržaj treninga. U nastavku je osam područja u kojima smo specijalizirani za pružanje usluga treninga: leadership, prodaja i pregovaranje, osobni razvoj, poslovna komunikacija, prezentacijske vještine, financije i kontroling, organizacijski razvoj i ljudski resursi.\nTrenerovo obrazovanje i radno iskustvo (background)\nKoncepcija i sadržaj treninga\nVažnije nam je što će korisnici biti u stanju raditi i kojim će vještinama raspolagati nakon provedbe treninga, nego da samo navedemo što će trening obuhvatiti.Mišljenja smo da bi bilo naivno očekivati da će kraći trening od dva-tri dana napraviti od polaznika stručnjake za pojedinu oblast. S druge strane, znamo da postoje neke specijalne nove vještine koje se čak i nakon takvog relativno kratkog treninga mogu naučiti i početi primjenjivati u praksi.\nStoga kod organizacije svakog treninga polažemo veliku pažnju na vještine s kojima će polaznici raspolagati nakon takovog treninga, bez obzira radili li se o komunikacijskim, prodajno-pregovaračkim ili drugim trening programima.\nPostoje “veliki” poslovni ljudi, s puno poslovnog iskustva i velikim brojem uspješno dizajniranih poslovnih odnosa. Međutim, klijent bi se trebao zapitati je li takav tip osobe u mogućnosti na odgovarajući način prenijeti to znanje ili će se na treningu uglavnom orijentirati prema tome kako je on/ona nešto napravio? Hoće li polaznici samo slušati njihove poslovne priče?\nMnogi od takvih stručnjaka ne znaju stvarne razloge svoje uspješnosti u pojedinoj oblasti, te zbog toga ne znaju ni kako tome naučiti druge. Naravno, veoma je poželjno da trener posjeduje relevantnu poslovnu praksu, međutim ona sama po sebi nije dovoljna. Smatramo da osim velikog praktičnog iskustva takva osoba mora biti u mogućnosti izdvojiti principe i koncepte iz svojih iskustava, te ih znati na adekvatan način prenijeti polaznicima. Idealno bi bilo da trener u ovoj oblasti ima i praktična trenerska znanja, te je voljan u suradnji s klijentom identificirati njegove posebnosti i sukladno tome koncipirati trening.\nNaši treneri posjeduju i relevantno praktično poslovno iskustvo iz oblasti gdje su voditelji trening programa, kao i akademsko-profesionalnu naobrazbu. Stoga su radionice koje vode bazirane na njihovom osobnom iskustvu iz pojedinih područja, a ne prepričavanju dobrih-poslovnih iskustava drugih. Naši klijenti upravo tu vide našu glavnu komparativnu prednost.\nU našem pristupu vodimo računa o tome da postignemo dobar «miks» teorije, igranja uloga, studija slučajeva, vježbi te eksperimentalnog učenja (učenja na primjerima koji se simultano vježbaju). Smatramo da se bez obzira na talentiranost polaznika moramo osvrnuti i na teoriju, jer je ključ uspjeha u tome gdje i kada koristiti stečene vještine, što nam omogućava upravo teorijski dio.\nIstodobno, koristimo se i metodama analogijskog učenja, tj. primjene određenih principa iz drugih poslovnih okruženja i primjera u klijentovom okruženju. Ovo je zadaća ne samo polaznika, već i samog trenera, jer trener svakako može pomoći da se naprave nužne poveznice.\nPrije svakog in-house treninga pokušavamo dobiti što više informacija o samom klijentu i njegovim trening potrebama, kao i drugim poslovnim ciljevima. Stoga je koncepcija i sadržaj treninga personaliziran uzimajući u obzir rezultate pripremnog perioda koji uključuje intervjue i upitnike kroz koje prolazimo s našim klijentima.\nPo završetku treninga, u cilju provjere naučenog i analize praktične primjene stečenih vještina, s klijentima ostajemo u periodičnom kontaktu te kroz seriju mini-upitnika provodimo follow up aktivnosti (obično telefonski i e-mailom).\nVođenje „problematičnih” osoba\nPregovaračke vještine 1.\nPregovaračke vještine 2.\nPregovaračke vještine 3.\nProdajne vještine 1.\nProdajne vještine 2.\nProdajne vještine 3.\nUgovaranje prodajnih sastanaka putem telefona\nVještine utjecaja za menadžere/prodavače u prodaji (persuasion skills)\nUpravljanje podacima o kupcima\nUpoznajte vaše snage i njihov potencijal\nPercepcija – temelj osobnog napretka\nUpoznajte svoj mozak – tajne poslovnih majstora\nUvod u Project Management\nSamomotivacija – Gdje je moj osobni punjač?\nKako povećati osobni utjecaj\nUbrzaj vlastiti napredak\nProaktivnost ili reaktivnost – izbor je Vaš!\nService Excellence – izgradnja željene slike u očima korisnika\nRad s „teškim” ljudima\nUčinkovito upravljanje primjedbama i reklamacijama\nSDI: motivacija, ponašanje i konflikti\nUvjerljiv javni nastup\nMedijski trening za menadžment\nKontroling u prodaji i marketingu\nFinancijska analiza ključnih pozicija i prepoznavanje nedosljednosti u izvještavanju\nInstrumenti za analizu poslovanja poduzeća\nPoslovni modeli po industrijama\nUspješno upravljanje promjenama u organizaciji\nIzbjegavanje grešaka u vođenju projekta\nBiznis i IT na istoj strani za uspješniji razvoj\nKreiranje i postavljanje poticajnog sustava nagrađivanja\nTemeljni elementi sustava za upravljanje učinkom\nEmployer branding trening


U Kini potvrđeno 2.700 slučajeva oboljelih od korona virusa, 80 umrlih | N1 BA\n27.01.2020. |09:05 >09:10 |\nU Kini je potvrđeno da je 2.700 osoba oboljelo od novog oblika korona virusa, a 80 je umrlo, prema novim podacima saopštenim danas.\nViše od 40 slučajeva oboljelih je potvrđeno u drugim zemljama, a skoro svi se odnose na kineske turiste ili osobe koje su nedavno posjetile Vuhan, grada gdje se pojavila epidemija virusne upale pluća.\nKako su danas saopštile kineske vlasti u Kini je zabilježeno 2.744 slučaja zaraženih novim virusom, od toga je 769 novooboljelih u posljednjih 24 sata do ponoći u nedjelju. Pet je u Hongkongu i dva slučaja u Makau.\nGotovo svih 80 smrtnih slučaja zabilježeni su u centralnoj provinciji Hubej, gdje se nalazi Vuhan, sa četiri na drugim mjestima u Kini.\nVan Kine zabilježeno je oko 40 oboljelih od toga je osmoro u Tajlandu, po petoro u SAD i Australiji, po četvoro u Južnoj Koreji, Japanu, Singapuru i Maleziji, po troje u Francuskoj i Tajvanu, dvoje u Vijetnamu, jedna osoba u Kanadi i jedna u Nepalu.\nVuhan u kojem živi 11 miliona stanovnika se nalazi pod karantinom, oko 4.000 kreveta predviđeno je za prijem oboljelih, a dodaće se još 6.000 do kraja mjeseca.\nKorona virus stigao u Sjevernu Makedoniju 19:43 h\nU Crnoj Gori pod nadzorom 184 osobe zbog korona virusa 07:19 h


Udruženje: Zavod pokrenuo inicijativu da se bara Reva definiše kao javna zelena površina - SRDA\nUdruženje: Zavod pokrenuo inicijativu da se bara Reva definiše kao javna zelena površina\nUdruženje “Bela čaplja” saopštilo je danas da im je od Zavoda za zaštitu prirode stiglo obaveštenje da su započeta terenska istraživanja i valorizacija prirodnih vrednosti bare Reva i njene neposredne okoline, kao i da je Zavod pokrenuo inicijativu da se taj predeo za početak definiše kao javna zelena površina grada Beograda.\nU obaveštenju Zavoda navodi se da su uputili inicijativu sekretarijatima za urbanizam i građevinske poslove i za zaštitu životne sredine grada, Urbanističkom zavodu Beograda i službi glavnog urbaniste grada da se područje bare Reve, njena neposredna okolina i deo plavnog područja Dunava najpre identifikuju i definišu kao javna zelena površina, ističe udruženje “Bela čaplja”, koje podseća da je sa još dva udruženja u junu ove godine pokrenulo inicijativu za zaštitu te oblasti i predalo peticiju sa potpisima podrške građana.\n– Udruženja leve obale Dunava, kao i građani potpisnici peticije, uzdaju se u ove institucije i očekuju pozitivne rezultate kao jedini logičan i pravičan razvoj situacije – ističu u udruženju “Bela čaplja” i poručuju da “do daljeg ostaju na terenu”, dok institucije pozivaju na saradnju.


Bečki kafe-buvljak! - Осси Беч\nCrna ili bela, sa ili bez šećera – kafa je omiljeno piće svih generacija. Mnogima je nezamislivo započeti dan bez kafe. Prema statističkim podacima kafa je drugo najpopularnije piće, odmah posle vode i najprodavaniji proizvod, odmah posle nafte.\nUdruženje vlasnika bečkih kafića već 8. put organizuje tzv. „buvlju pijacuˮ, na kojoj svake godine hiljade ljubitelja kafe uživa u ukusu i mirisu ovog sjajnog napitka.\nPredstojeći kafe buvljak planiran je za subotu, 26. septembar, gde će Bečlije i njihovi gosti moći da se počaste različitim vrstama kafe, koju će pripremati vrhunski, domaći i inostrani kafe majstori, te prisustvovati promocijama i predavanjima na temu načina pripreme kafe i napitaka od kafe.\nDatum i vreme: Subota, 26. septembar 2015.│10:00 – 15:00 č\nMesto: Ottakringer Brauerei, Ottakringer Platz 1, 1160 Wien\nOSSI Beč vam želi ugodan vikend!\n15/09/2015 at 07:08 OSSAW Media Share via:


Toyota i Fernando Alonso drugi put uzastopno osvojili Le Man - Auto Republika\nPeh Toyote #7, pobednički trofej je u finalnom satu stavio u ruke Alonsa, Buemija i Nakadžime, dok je u GTE klasi uspešan bio Ferrari.\nToyota je ostvarila drugu uzastopnu pobedu na 24 časa Le Mana i to u dramatičnim okolnostima. Naime, dva gumi defekta automobila #7, donela su pobedu vozačima #8, koji su vozili Fernando Alonso, Sebastijen Buemi i Kazuki Nakadžima.\n„Baksuzni“ #7 su vozili Majk Konvej, Kamui Kobajaši i Hoze Marija Lopez, koji su dominirali na Circuit de la Sartheu, izgubivši prednost jedino u subotu veče, pre ostvarivanja ponovne prednosti od dva minuta pred ulazak u finalnu fazu trke.\nRazlika je održavana sve do kraja 23. sata, kada je Lopezov automobil bio prisiljen na odlazak u garažu zbog dva odvojena oštećenja pneumatika, što je Nakadžimi dalo šansu da uhvati #7, koji je veći deo trke bio van domašaja posade #8.\nNakadžima je preuzeo vođstvo od Lopeza sat vremena pre kraja, što je donelo nevericu njegovog tima da ipak mogu do trijumfa.\nNakon drugog stajanja, Lopez je iz boksa izašao s minutom minusa u odnosu na Nakadžimu, i mada je Argentinac uspeo da spusti razliku na 25 sekundi nakon poslednjeg dolivanja goriva, tim mu je javio da je tokom dvadesetominutnog stinta prioritet da se prođe ciljna linija. Na kraju, završio je samo 16 sekundi iza #8.\nNa taj način su Alonso, Buemi i Nakadžima osvojili svoju drugu uzastopnu pobedu na Le Manu, kao i titulu u WEC šampionatu. Takođe, Alonso je postao prvi vozač od 1939. sa stoodstotnim uspehom. Španac je na kraju bio više nego korektan, izjavivši da njegov tim nije zaslužio da se nađe na vrhu podijuma, već je to trebalo da bude posada #7: „Nismo imali tempo za 24 časa. Nismo bili brzi kao automobil #7 i definitivno nismo zaslužili pobedu na stazi. Danas je sreća bila veliki faktor, što je neodvojivi deo auto-moto sporta.“\nKonvej, Lopez i Kobajaši su bili drugi, završivši sezonu praznih ruku, prvenstveno zbog neverovatnih pehova na Circuit de la Sartheu.\nSMP Racing je kompletirao LMP1 podijum, jer je #11 BR Engineering BR1 AER sa Stofelom Vandornom, Vitalijem Petrovim i Mihailom Alješinom odbio napade Rebellion Racinga, ujedno postavši najbrži nehibridni tim u trci.\nRebellion je bio na putu da osvoji treće mesto s Gibsonom za volanom #3 R13, ali su kazna i okretanje Gustava Menezesa izbacili tim iz jurnjave sa SMP Racingovim automobilom. Na kraju, Rebellion je završio kao četvrti, odnosno peti ukupno, jer su dodatni problemi #3 prototipa doveli do toga da se našao iza sestrinskog #1.\nSignatech Alpine Matmut je s druge strane ostvario komfornu pobedu u LMP2 klasi, s Nikolasom Lapjerom, Andre Negraom i Pjerom Tirijeom u #36 Alpine A470 Gibsonu.\nAutomobil #36 je proveo prvu polovinu trke u bliskoj borbi s G-Drive Racingovim #26 Aurus 01 Gibsonom, da bi kasnije napravio značajnu prednost u drugoj polovini.\nŽan-Erik Vernje, Job van Ujtert i Roman Rusinov, uspeli su da ostvare prednost za G-Drive nakon perioda dok je bezbednosni automobil bio na stazi, da bi ih problem na starter motoru prisilio da parkiraju automobil u garaži šest časova pre kraja.\nOvo je G-Drive izbacilo iz konkurencije, ostavivši Signatechov tim da prokrstari do kraja i završi s prednošću od dve minute ispred Jackie Chan DC Racingovog #38 Orece 07 Gibsona, dok je TDS Racing kompletirao podijum u P3 s #28 Orecom.\nFerrari je došao do pobede u GTE-Pro kategoriji s fabričkim AF Corse timom, za koji su vozili Hames Kalado, Alesandro Pjer Gvidi i Danijel Sera. Oni su bili brži od izazivača iz Porschea, Corvettea i Forda.\nNakon što je #92 Porsche 911 RSR izgubio sve nade za pobedu zbog zamene izduvnog sistema tokom noći, #51 Ferrari 488 GTE Evo je pobegao #63 Corvetteu tokom jutra, ostvarivši dva minuta prednosti.\nZatim je na stazu izašao bezbednosni automobil, što je išlo na ruku Kaladu, stvorivši mu tampon zonu u odnosu na #63 Corvette Jana Magnusena, koju je zadržao do kraja trke.\nUspeh za Ferrari je došao 70 godina nakon prve pobede na 24 časa Le Mana, a ovo je ujedno prva pobeda fabričkog tima od 2014.\nOkretanje Magnusena dok je pokušavao da pristigne Kalada, uništilo je sve nade Corvettea za podijumom, omogućivši Porscheima #93 i #91 da se nađu iza Ferrarija.\nKeating Motorsport je došao do teško stepene pobede u GTE-Am klasi, jer su Ben Kiting, Jeroen Blekmelen i Felipe Fraga dominarili u drugoj polovini trke u #85 Fordu GT.\nBlekmelen je bio pod pritskom Jerga Bergmajstera u #56 Porscheu 911 RSR, nakon što je Keatingov automobil dobio kaznu, ali je uspeo da se odbrani i dođe do pobede u klasi, s prednošću od 44 sekunde.\nFinalni poredak po klasama\nPoz. Automobil Tim\ntags: 24 časa le mana le mans Le Mans 24 Hours toyota\nprevious Kontroverzan incident u Kanadi rezultirao Hamiltonovom pobedom i Fetelovim besom\nnext Lorencov karambol doneo laku pobedu Markezu u Kataloniji (VIDEO)\nČestitke pobednicima po svim klasama!\nIskreno, šteta što AR ovo nije „malo jače“ ispratio. Ovo je ipak samo jednom godišnje, tradicija ovog takmičenja je izuzetna, a trke traje cela 24 časa 🙂\np.s. Dogodine da nam date i neke „preseke“ u toku trajanja trke…\nMagnusen i Grožan ostaju u Haasu i sledeće sezone


Održano ročište suđenja za napad na Stefanovića, nastavak 17. septembra - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Održano ročište suđenja za napad na Stefanovića, nastavak 17. septembra\nOdržano ročište suđenja za napad na Stefanovića, nastavak 17. septembra\nU Višem sudu u Kruševcu danas je održano ročište suđenja optuženima za napad na opozicionog političara Borka Stefanovića, a suđenje se nastavlja 17. septembra.\n0Piše: Beta 16. jula 2020. 14.23 Izmenjeno: 14.51\nFoto: Medija centar (arhiva)\nDanas je u sudnici bio i optuženi Danijel Gmijović koji je izostao s prethodnog pretresa 15. juna zbog čega je sud naložio njegovo privođenje.\nSuđenje je danas nastavljeno iskazima oštećenih i svedoka.\nStefanović je ponovio da su ga okrivljeni Danijel Gmijović – Cafta, Marko Živković – Buvac i Miloš Šaponjić – Šapa napali 23. novembra 2018. godine ispred Mesne zajednice „Rasadnik“ u Kruševcu, a pri svom ranijem iskazu ostao je i aktivista Stefanovićeve stranke, Boban Jovanović, koji je u napadu zadobio teške povrede.\nSvedoci Slavenko Ivezić, načelnik odeljenja policije, i Goran Spasić, komandir policijske ispostave, govorili su o procesu prijavljivanja skupa Saveza za promene u MZ „Rasadnik“ i o njihovoj komunikaciji s policajcem Dejanom Palibrkom koji je takođe bio povređen prilikom intervencije.\nLuka Đurić, koji je bio u društvu Borka Stefanovića prilikom napada, potvrdio je kako su napadnuti ispred ulaza u prostorije mesne zajednice i da je tom prilikom, u gužvi, i sam zadobio udarac.\nIvan Mandić, funkcioner Levice Srbije iz Kruševca u vreme incidenta, svedočio je da je u sali čuo da su „ispred zgrade Cafta, Buvac i ekipa“.\n„Kada sam izašao, …na parkingu sam video Gmijovića i Živkovića s još nekim momcima. Njih dvojicu poznajem od ranije, iz grada“, kazao je Mandić.\nPredsedavajući sudskog veća Višeg suda u Kruševcu Dragan Zdravković naredni pretres je zakazao za 17. septembar 2020. godine.\nTada bi trebalo da bude saslušan veštak Zavoda za sudsku medicinu iz Niša o povredama Stefanovića i Jovanovića, a potom bi zamenik javnog tužioca i zastupnica odbrane izneli završnu reč.\n„Očekujemo da 17. septembra bude doneta presuda u ovom slučaju koji se jako dugo vodi. Činjenice su jasne i očekujemo osuđujuću presudu“, naglasio je Vladimir Todorić, advokat oštećenih.\nStefanović je dodao da se nije „umorio“ od borbe da dođe do pravde.\n„Mnogo je teže Bobanu Jovanoviću koji živi ovde i te ljude svakodnevno sreće. Optuženi su kao da su napravili incident na utakmici, a došli su s jasnom namerom da nas ubiju ili barem učine invalidima.\nDok ne dobijemo punu satisfakciju na osnovu činjenica, nećemo odustati. Nalogodavci napada nisu otkriveni, a ko su saznaće se, verovatno, tek kada dođe do promene vlasti u Srbiji“, rekao je Stefanović.\nBorko Stefanović, Kruševac, Suđenje, Viši sud KruševacBeograd\nStefanović: Nisam zadovoljan visinom kazne\nNapadači na Borka Stefanovića u Kruševcu osuđeni na zatvorske kazne


Autoelektričar prekvalifikacija - Ekonomičan rabljeni automobil\nBavi se ugradnjom električnih uređaja za automobile i slična vozila, . OPIS ZANIMANJA Savremeni uređaji za ispitivanje, univerzalni dijagnostički elektronski instrumenti, alat, pribor i mašine za rad Elektroi. Zanati i prekvalifikacije autoelektričar – auto struka.\nKurs za autoelektričara obuhvata obuku za sticanje znanja i veština u mašinskoj struci uz realizaciju .\nOxford, vrste i elementi električnih instalacija i mrežne opreme, postupci i pravila povezivanja električnih i elektronskih uređaja, . Elektromehaničar za termičke i rashladne uređaje. Prekvalifikacija i dokvalifikacija – vanredno školovanje.\nPosao autoelektričara mi deluje kao da će u budućnosti biti, i to . Plan upisa u svojstvu vanrednih učenika – prekvalifikacija i dokvalifikacija. Prijem zahtjeva i upis vanrednih učenika za prekvalifikaciju, polaganje predmetnih, dopunskih završnih i maturskih .\nVanredno srednje obrazovanje, dokvalifikacija, prekvalifikacija. Svakako mogu steći i zvaničnu diplomu za zanimanje autoelektričar, a u. Isto tako se vrši i prekvalifikacija, a tada zainteresovana lica postaju vlasnici još jedne . Za ovu stranicu nisu dostupne informacije.\nBeru kablovi za svjećice


U tuči u kafani jedna osoba povrijeđena, dvije uhapšene | Sutra.ba Website preview\n07.07.16 u 01:14\nU tuči u kafani jedna osoba povrijeđena, dvije uhapšene\nDvije osobe uhapšene su nakon jučerašnje tuče u kafiću "Veliki nektar" u Banjoj Luci, u kojoj je jedna osoba povrijeđena.\nPolicija je o tuči u ovom ugostiteljskom objektu, u ulici Braće Podgornika, obaviještena oko 17 sati, a u objektu su zatekli tri osobe, od kojih je jedna bila s vidnim povredama i prevezena je u banjalučku bolnicu.\nU kafiću je polupan inventar, a uhapšeni su D.L. (1986.) i M.R. ( 1969.) iz Banje Luke, kod kojih je utvrđeno više od jednog promila alkohola u organizmu, saopćeno je danas iz Centra javne bezbjednosti Banja Luka.\nTagovi: tuča kafana banja luka policija FENA\nUtakmica Sarajeva prekinuta zbog opšte tučnjave roditelja na terenu\nKafanski horoskop: Bik pravi haos, Lav ne prestaje da priča, a Vaga pije k’o da sutra ne postoji\nRoditeljima djece koja kupe petarde kazna do 1.200 KM


Izgradnja fekalne kanalizacije u Prvomajskoj ulici u Kostolcu – Радио Стил\nIzgradnja fekalne kanalizacije u Prvomajskoj ulici u Kostolcu\nPosted By: Radio Stil 30/10/2018\nGradska opština Kostolac pristupila je izrgradnji fekalne kanalizacije u Prvomajskoj ulici, u dužini od 275 metara. Predsednik Gradske opštine Kostolac, Serdžo Krstanoski je danas sa svojim saradnicima obišao radove čija vrednost iznosi 3.200.000,00 dinara. Radovi su povereni firmi „Milanić“ d.o.o Sopot, iz Smedereva, koja je dala najpovoljniju ponudu.\nPredsednik Gradske opštine Kostolac, Serdžo Krstanoski je tom prilikom istakao da ukupne kapitalne investicije na teritoriji kostolačke opštine za 2018. godinu iznose preko 160 miliona dinara.\n„Investicije koje su finansirane iz budžeta grada Požarevca i Fonda za zaštitu životne sredine odnose se na putnu i komunalnu infrastrukturu, a Gradska opština Kostolac finansiraće širenje toplifikacione mreže” – rekao je Krstanoski.\nPrema rečima predsednika uskoro će se pristupiti izgradnji toplifikacione mreže u Bazenskoj ulici na Kanalu i Kobalovoj ulici u Starom Kostolcu. Projekat širenja toplifikacione mreže u krugu pijace je završen i nakon raspisivanja Javne nabavke pristupiće se njegovoj realizaciji.\n„Očekuje se početak realizacije najvažnijeg kapitalnog projekta, koji se finansira iz Fonda za zaštitu životne sredine – Zamena, rekonstrukcija i formiranje drvoreda na području Gradske opštine Kostolac, kao i rekonstrukcija drvoreda i uređenje zelene površine u centralnom parku u Kostolcu. Vrednost radova koji će se realizovati u naredne tri godine iznosi preko 51 milion dinara”- istakao je predsednik Gradske opštine Kostolac, Serdžo Krstanoski.\nRadove izrgradnji fekalne kanalizacije u Prvomajskoj ulici pored predsednika Gradske opštine Kostolac, Serdža Krstanoskog obišli su zamenik predsednika Dalibor Ilić, zamenik predsednika Skupštine Rajko Božić, pomoćnik predsednika Bajram Morina i članovi Veća Saša Grubetić, Dragan Ranisavljev i Marija Miličević.


Vašington je spreman da razgovara o bezbednosti sirijskih Kurda sa Rusijom, rekao je američki savetnik za nacionalnu bezbjednost DŽon Bolton. "Kurdi su u veoma teškoj situaciji. Mi smatramo da su oni bili veoma lojalni Americi i zato moramo da osiguramo da budu zaštićeni.\nSavetnik američkog predsednika za nacionalnu bezbednost Džon Bolton izjavio je da su SAD spremne za pregovore s Rusijom o bezbednosti Kurda u Siriji, ukoliko to bude neophodno. Tweet pixabay.com - Kurdi su u veoma složenoj situaciji, a predsednik SAD Donald Tramp, kada je ...\nEksploziv kojim je Donald Tramp nameravao da raznese srce američke strategije na širem Bliskom istoku – povlačenje američkih vojnika iz Sirije, kao i oko polovine trupa SAD iz Avganistana – ispašće obična dimna bomba.


Bg u 13-om veku: Mongoli u Beogradu | Illyria Forums (Balkans/Mediterraneans/World)\nBg u 13-om veku: Mongoli u Beogradu\nBg u 13-om veku: Mongoli u Beogradu Dec 27, 2007 20:00:20 GMT -5\nPost by Emperor AAdmin on Dec 27, 2007 20:00:20 GMT -5\nNeobicni beogradjanin iz 13. veka\nSrebrno drvo za kana\nZapadna Evropa bila je u 13. veku opcinjena Mongolima iz vise razloga. Hitri odredi njihovih konjanika, koji su bili u stanju da za kratko vreme ne samo prevale nego i opustose ogromna prostranstva, sejali su uzasan strah i, kako su neki smatrali, najavljivali vreme Antihrista\nIlustrovao Dragan Maksimovic\nCinilo se da „novi Huni” dolaze niotkud, da poput najgore posasti ruse sve pred sobom i da im je na bojnom polju nemoguce odoleti. Zbog toga je razumljivo sto se u zapadnoj Evropi javilo zanimanje za njihovo poreklo, obicaje i ratnu tehniku. Ova zaokupljenost - nije preterano reci i opsednutost - potrajala je oko jedno i po stolece. Otuda se razdoblje od 1200. do 1350. godine, kako je odavno zapazeno, moze oznaciti kao „mongolsko razdoblje” u istoriji geografskih otkrica.\nU mnostvu spisa o Tatarima koji su nastali u pomenutoj epohi nalazi se i zanimljiv tekst flamanskog putnika i monaha Vilhelma od Rubruka. Smatra se da je ovaj duhovnik iz Flandrije rodjen izmedju 1215. i 1230. godine i da potice iz Rubruka, blizu Kasela. Zna se da je u zimu 1248/1249. boravio na Kipru, a 1249/1250. godine bio je u Egiptu. U zivotu Vilhelma od Rubruka najbolje je poznato razdoblje od 1253. do 1255. godine, kada je putovao u posetu mongolskom kanu. Na dugo putovanje krenuo je iz Palestine. Najpre je boravio u Carigradu, a onda je preko Krima i donskih stepa produzio za sredisnju Aziju, da bi se 1254. godine nasao u Karakorumu. Na povratku je isao preko Kavkaza i Male Azije. Poznati engleski filozof i naucnik 13. veka Rodzer Bekon, inace i sam pripadnik franjevackog reda, ali i profesor Oksfordskog univerziteta, sreo je Vilhelma od Rubruka u Francuskoj, po svoj prilici oko 1257. godine. Taj susret ujedno je i poslednji podatak o duhovniku iz Flandrije.\nSa putovanja Vilhelma od Rubruka na dvor mongolskog kana ostao je veoma opsiran i zanimljiv tekst sastavljen na latinskom jeziku, dragoceno stivo o Azijatima koji su u 13. veku toliko uplasili Evropu. Uceni franjevac ispoljava realisticke sklonosti, kao i smisao za podrobnosti i pojave, zbivanja i osecanja ljudske svakidasnjice. Zbog toga ne bi trebalo da iznenadjuje cinjenica da je delo Vilhelma od Rubruka u poslednjih nekoliko stoleca uzivalo veliku popularnost o cemu svedoci i podatak da je prevedeno na veliki broj modernih jezika. Navodimo samo prevode s kraja 19. i iz 20. stoleca: ruski (u dva navrata), engleski (cak sest puta, uz tri reprint izdanja), nemacki (u dva maha), danski, francuski (dva puta), holandski, svedski. Vilhelm od Rubruka bio je vrlo dobar i pronicljiv posmatrac, zainteresovan kako za velika politicka i verska pitanja, tako i za svakodnevni zivot. Otuda u njegovom putopisu nalazimo obilje zanimljivih pojedinosti ne samo sa kanovog dvora, nego i onih koje kazuju o zivotu i navikama obicnih Mongola. Svezina pristupa, neposrednost u izlaganju i mnostvo pazljivo opisanih detalja svrstavaju njegovo delo medju najbolje putopise nastale na tlu zapadne Evrope u kasnom srednjem veku.\nVilhelm od Rubruka je s narocitim zanimanjem belezio svoje susrete sa hriscanima, a poseban odnos izgradio je s nekolicinom katolika koji su uhvaceni u Ugarskoj i odvedeni u tatarsko ropstvo. Naj-\nistaknutija licnost medju njima, covek s kojim se uceni franjevac istinski zblizio i u ciju je kucu cesto dolazio kao rado vidjen gost, bio je majstor Gijom, zlatar rodom iz Pariza. Na stranicama Rubrukovog putopisa citamo da je jednom prilikom „s prijateljima otisao na veceru u kucu majstora Gijoma. Njegova zena, rodjena u Ugarskoj, bila je kcerka nekog coveka iz Lorena, i znala je dobro francuski i kumanski (madjarski). Kod njih smo takodje upoznali jos jednog coveka po imenu Vasilije, sina nekog Engleza, koji je rodjen u Ugarskoj i koji je znao iste jezike”.\nVidno zadivljen zlatarskim umecem svog novog prijatelja, Vilhelm od Rubruka zabelezio je sledece: „Tada nam je majstor Gijom napravio gvozdeni kalup za izradu nafore, a dao nam je i crkvene odezde koje je ranije napravio za sebe. Izradio je statuu Blazene device, izvajanu u francuskom stilu, a na kapcima koji su je zatvarali predivno je ugravirao price iz jevandjelja; napravio je i srebrnu posudu za cuvanje tela Hristovog, kao i vesto izgradjene male pregrade na njenim stranama za cuvanje relikvija. Takodje je izradio i propovedaonicu na kolicima, koja je bila prekrasna i oslikana svetim pricama”.\nIz putopisa Vilhelma od Rubruka saznajemo jos neke pojedinosti iz zanimljive biografije zlatara Gijoma. „On je po rodjenju Parizanin, cije je ime Bukje i sin je Lorena Bukjea. Misli da ima brata na Velikom mostu (u Parizu) po imenu Roze Bukje”.\nNesto docnije, govoreci o porodici mongolskog vladara Mangua (1251-1259), cija je majka bila hriscanka, flamanski duhovnik navodi jos nekoliko zanimljivih podataka o majstoru Gijomu. Naglasivsi da je bio rob majke velikog kana, on objasnjava kako se zlatar iz Pariza obreo u dalekom Karakorumu. „Jedan od kanove brace po ocu uhvatio je majstora Gijoma u Ugarskoj, u gradu zvanom Beograd (Belegrave), u kojem je episkop bio Normandjanin iz Belvila pored Ruana. U isto vreme uhvatio je i episkopovog necaka, koga sam video u Karakorumu. On je dao majstora Gijoma Manguovoj majci jer ga je ona za to svesrdno molila. Posle njene smrti majstor Gijom presao je u vlasnistvo Arabuke, najmladjeg brata po majci kana Mangua”.\nVilhelm od Rubruka veoma je podrobno opisao i cudo zlatarske vestine i srednjovekovne mehanike koje je pariski majstor projektovao i izradio za velikog kana: „Na ulazu u dvorac, majstor Gijom napravio je za kana veliko srebrno drvo, u cijem su podnozju cetiri srebrna lava. Svaki lav imao je cev iz koje je isticalo kobilje mleko. Unutar stabla cetiri cevi pruzale su se do vrha drveta, gde su im se krajevi savijali nadole, a nad svakom od njih nalazila se pozlacena zmija, ciji su repovi bili omotani oko stabla. Iz jedne od tih cevi isticalo je vino, iz druge karkosmos, to jest procisceno kobilje mleko, iz trece boal, pice od meda, a iz cetvrte pirincana medovina zvana teracina. Svaka od cevi imala je podnozju drveta srebrnu posudu kako bi primila tecnost.\nNa samom vrhu drveta majstor Gijom je izradio andjela s trubom. Ispod drveta napravio je kriptu u kojoj je mogao da se sakrije covek i cev koja je kroz sredinu drveta sezala do andjela. Prvobitno je napravio mehove, ali oni nisu dovoljno potiskivali vazduh. Izvan dvorca nalazila se prostorija u kojoj se cuva pice, a sluge cekaju pripravne da ga natoce kada cuju da andjeo zatrubi. I tako, kad kolicina pica opadne, glavni sluga moli andjela da zatrubi. Kad to cuje covek skriven u kripti, on iz sve snage dune u cev koja seze do andjela, a ovaj, prinevsi instrument ustima, zatrubi veoma glasno. Kad sluge u ostavi cuju trubu svaki sipa svoje pice u odgovarajucu cev i ono tece do za to pripremljenih sudova, odakle peharnici toce pice i nose ga po dvoru ljudima i zenama.”\nMongoli u Beogradu\nZapazanja Vilhelma Rubruka o katolicima u Karakorumu otkrivaju zanimljive podatke o stanovnistvu Ugarske u 13. veku. Moze se primetiti da je u zemljama pod skiptrom ugarskog kralja ziveo i izvestan broj stranaca dosljaka. Doduse, ne znamo nista odredjeno o drustvenom polozaju Gijomovog tasta, koji je u Ugarsku dosao iz Lorena, kao i pomenutog Engleza. Oni su u novoj otadzbini zasnovali svoje porodice, a njihova deca u mongolskom ropstvu u Karakorumu sacuvali su jezik roditelja, govoreci ga tecno kao i madjarski. Episkop Beograda 1241. godine bio je poreklom iz Normandije, iz mesta Belvil u blizini Ruana. Verovatno je stigao u Beograd mnogo pre mongolske najezde - posto je s njim u tom trenutku bila i njegova porodica - zajedno sa zlatarom Gijomom Bukjeom. Nije preterano reci da se u zemlji ugarskog kralja nasla jedna mala kolonija zitelja iz zapadne Evrope.\nGijom Bukje bio je rodjeni Parizanin i ocigledno da za trinaest godina provedenih u mongolskom ropstvu nije imao nikakvih veza sa svojom porodicom u domovini. Nikad necemo saznati kako je on stigao u Beograd. Smatra se da je to bilo vreme velikog uticaja francuskog jezika i gotske umetnosti u Ugarskoj, pa nije iskljuceno da su svestenici sa sobom dovodili i pojedine umetnike. Mozda je pomenuti Normandjanin, beogradski episkop, sa sobom doveo Gijoma Bukjea, vrsnog majstora u izradi crkvenih sasuda, relikvijara, ikonica, raspeca i drugih slicnih predmeta u „francuskom stilu”.\nOva kratka i po mnogo cemu jedinstvena vest o Beogradu u vreme tatarske najezde na Evropu (1241-1242), u kojoj je narocito stradala Ugarska, dolazi do nas na vrlo neobican i zaobilazan nacin. Sacuvana je u putopisu redovnika koji je u dalekom Karakorumu 1254. godine sreo donedavnog zitelja tvrdjave na uscu Save u Dunav. Vesti o posledicama mongolske najezde koja je prilicno neocekivano zadesila i uzasnula Evropu vrlo su oskudne i delimicne. Podataka o tadasnjoj sudbini Beograda jednostavno nema. U dugoj istoriji grada upravo je 13. vek, kada se nalazio pod vlascu Ugarske, bio je jedno od najtamnijih razdoblja.\nDa li se ovo obavestenje iz putopisa Vilhelma od Rubruka moze protumaciti kao naznaka da su Mongoli osvojili Beograd? Ili je, mozda, grad odoleo zahvaljujuci jakim bedemima, a - kao sto to obicno biva u slicnim munjevitim napadima - uhvaceni su oni koji su se zatekli van zidina, na otvorenom.\nU napadu na Rusiju stradali su mnogi gradovi. Rjazanj je zauzet i unisten na samom kraju 1237. godine, a stanovnistvo pobijeno. Vladimir i Suzdalj doziveli su istu sudbinu u februaru 1238. godine, a Novgorod su spasle prolecne poplave koje su okolinu grada pretvorile u neprohodnu mocvaru. U decembru 1240. godine Kijev je potpuno unisten, a gradjani poseceni. Kada je sest godina kasnije franjevac Jovan di Plano Karpini na svom putu prema prestonici velikog kana prosao kroz Kijev, ljudske kosti jos su lezale svuda po rusevinama grada. U srednjoj Evropi gradovi koji su se odlucno branili uspeli su da odole napadu, pogotovo ako su se Mongoli zurili. Tako se sacuvao Vroclav, pa cak i Lignic, u cijoj je blizini 9. aprila 1241. godine poljsko-nemacka vojska, ojacana Tevtoncima i templarima, kao i ceskim odredima, prakticno zbrisana u sudaru s mongolskim konjanicima. Mongoli su posle bitke, kao znak pobede, poslali u Karakorum devet dzakova usiju koje su odsekli sa tela ubijenih. Slezija je bila potpuno opustosena. U Aziji su Mongoli osvojili mnoge velike gradove, kao sto su, na primer, Samarkand i Buhara. Drevni Bagdad zauzeli su posle duze opsade, u februaru 1258. godine, a stanovnistvo su u znak odmazde masakrirali. U svakom slucaju, snaga Mongola lezala je u njihovoj velikoj pokretljivosti i brzini kojom su prelazili ogromna rastojanja. Nijedan od konjanickih naroda koji su iz srednje Azije plavili Evropu i Bliski istok nije bio vican vestini izrade opsadnih sprava. Verovatno su upravo stoga nastojali da, u oblastima koje su pustosili, zarobe i postede zivot zanatlijama.\nDa li su, dakle, Mongoli u vreme svoje najezde na Evropu (1241-1242) imali vremena i posebnog razloga da opsedaju i zauzimaju Beograd ostaje pitanje bez sigurnog odgovora. Kako je majstor Gijom Bukje zarobljen ne znamo i po svoj prilici nikada necemo ni saznati. Medjutim, pouzdano znamo da je ovaj zlatar iz Pariza - koji je izvesno vreme u drugoj cetvrtini 13. stoleca bio stanovnik Beograda - svojom vestinom relativno brzo sebi i svojoj porodici obezbedio dobar zivot u Karakorumu o cemu svedoce brojni detalji u putopisu Vilhelma od Rubruka.