PROGRESSIVE MAGAZIN | Bojan Rradun, Nectar\nBojan Rradun, Nectar\nBojan Rradun, izvršni direktor, Nectar\n“Verujemo da u roku od 5 godina možemo da iskoristimo veći deo potencijala koji sada imamo, da budemo značajno veća kompanija nego danas i da razmišljamo o investicijama na neka veća, a možda i malo udaljenija tržišta. Ali, prioritet danas je da maksimalno optimizujemo poslovanje, pa kad nam rezultati i nivo zaduženosti budu dozvoljavali razmišljanje o nekim većim investicijama nego što je bio Fructal, videćemo u kom pravcu ćemo se kretati.”\nKompanija Nectar se poslednjih godina razvijala velikom brzinom, prerastavši u ozbiljnog regionalnog igrača i lidera na mnogim tržištima. Slogan najpoznatije reklamne kampanje kompanije – ‘nije svejedno’ postao je poslovna filosofija, a poklanjanje pažnje detaljima i insistiranje na vrhunskom kvalitetu donelo je ove godine Nectarovim proizvodima prestižnu nagradu Superior Taste Award. O tome šta je potrebno kako bi se stvorila i vodila jedna ovako uspešna kompanija, kao i o napretku u integraciji Fructala, poslednjim investicijama i planovima, razgovarali smo sa Bojanom Radunom, izvršnim direktorom Nectara.\nOd prethodnog intervjua za Progressive magazin prošlo je više od 6 godina. Da li se i na koji način kompanija Nectar promenila tokom svog ‘odrastanja’ u ozbiljnog regionalnog igrača?\nNectar se dosta promenio. Kao kompanija smo za ovih 6 godina postali veći i profesionalniji. Svakoj investiciji i svakom biznis planu pristupamo još pažljivije i opreznije, jer smo videli da, na primer, kriza za kakvu biste 2007. rekli da je nemoguća, predstavlja i te kako realnu pretnju. Takođe, kompanija je ‘narasla’, pa su samim tim određene procedure postale malo komplikovanije i sporije, ali se i dalje trudimo da zadržimo brzinu reagovanja kao komparativnu prednost porodične kompanije. I sada su u toku značajne promene, jer je preuzimanje Fructala za nas ogroman korak i ogroman izazov.\nKoje momente biste izdvojili kao najvažnije za Nectar u pomenutom periodu?\nProdaja Fresha Coca-Coli je bila važan momenat u našem razvoju. Dobili smo za konkurenta kompaniju koja je najjača na svetu u oblasti bezalkoholnih pića, bili smo spremni na to i uspeli smo da svoju lidersku poziciju očuvamo, a od njih smo određene stvari i naučili. Zatim, 2008. smo na tenderu kupili Hebu iz Bujanovca, koja je nekad bila vrlo blizu liderske pozicije na ovim prostorima, a kasnije je imala organizacionih i poslovnih problema. Uspeli smo da se izborimo sa restrukturiranjem dosta uspešno. Ono čime nisam zadovoljan je što potencijal Hebe nismo do kraja iskoristili, ali svakako radimo na tome. Kupovina Fructala je bila veliki događaj za kompaniju, ali i za celu našu državu. To je prva značajna investicija koja se desila u obrnutom smeru. I ne samo to, uspeli smo da kupimo kompaniju koja je bila sinonim određene industrije i modernog poslovanja. Međutim, koliko god da možemo da se ponosimo kupovinom Fructala, zaista smo dobili u ruke i jednu veliku odgovornost. Pod našim okriljem su sada kompanija i brend koji postoje skoro 70 godina i mi se zaista sa punim poštovanjem prema njima odnosimo, ali imamo i jasne ciljeve koje želimo da ostvarimo i koji se ne smeju dovoditi u pitanje. Ono što se u ovih 6 godina takođe dešavalo su naš organski rast i dosta ozbiljne investicije u razvoj primarnog sektora, koliko samog voćarstva u okviru kompanije, toliko i baze kooperanata u Srbijii i šire.\nKupovna moć pada u čitavom regionu, a sa njom i potrošnja. Očekujem da i u Srbiji i u ostalim zemljama dođe do dalje konsolidacije, jer sa ovakvim uslovima na tržištu i sa ovakvom kupovnom moći mali proizvođači prosto neće moći da izdrže. Maloprodaja je još u fazi razvoja, ekspanzije i konsolidacije. Neke kompanije imaju problema što su se preinvestirale, neke što gube tržišni udeo, neke su neprofitabilne. Maloprodaja je daleko od svog vrhunca. Značajno se popravila situacija u proteklih 4-5 godina, ali još uvek mnogo ljudi, pre svega u srednjem menadžmentu maloprodajnih lanaca, misli da su im dobavljači neprijatelji, umesto partneri. Postoje, naravno, izuzeci.\nKakva je današnja pozicija Nectara na tržištu Srbije i regiona?\nKonsolidovano, Nectar i Fructal su sada apsolutni lider u jugistočnoj Evropi. U Srbiji smo apsolutno broj 1. U Sloveniji, BiH i Crnoj Gori smo takođe lideri, u Makedoniji smo broj 2, u Hrvatskoj broj 3 ili 4, u Bugarskoj smo među prva 4 igrača, a u Albaniji smo tek sada ozbiljno ušli na tržište. Nelogična je pozicija koju Fructal i Nectar imaju u Hrvatskoj, a pre svega Fructal. Ispada da Fructal i Nectar prodaju 5 puta više svojih proizvoda na tržištu BiH nego na tržištu Hrvatske. To je nelogično ako se uzmu u obzir broj stanovnika, kupovna moć, činjenica da je po svim istraživanjima Fructal u Hrvatskoj među dva najpoznatija brenda, pa se tome još doda turistička sezona i broj turista iz Slovenije. Sve to govori i o zaštićenosti hrvatskog tržišta različitim nametima, carinama, taksama, što će se promeniti ulaskom Hrvatske u EU. Veliki deo problema predstavlja i otpor koji postoji u Hrvatskoj, ne samo prema proizvodima iz Srbije, kako smo mi to dugo verovali, nego uopšte prema proizvodima koji dolaze sa strane, pre svega iz regiona.\nDa li smatrate da će domaći proizvođači imati značajnije koristi od ulaska Hrvatske u EU?\nIskreno verujem da hoćemo. Saradnja sa tržištem Hrvatske će biti ista kao sa tržištem Bugarske ili Rumunije. Neki proizvodi iz Srbije postaće konkurentniji na hrvatskom tržištu nego što su danas, a određeni proizvodi iz Hrvatske, ukoliko se ne budu proizvodili u nekoj drugoj zemlji koja će ostati članica CEFTA-e, će biti manje konnkurentni. Međutim, ne treba gubiti iz vida da se datum kada ćemo i mi svesti svoje carine na nulu dosta brzo približava. Sve u svemu, verujem da će ulaskom u EU tržište Hrvatske morati da postane otvorenije za proizvode iz inostranstva generalno, a samim tim i za proizvode iz Srbije.\nNa kojim ste sve stranim tržištima prisutni sa Nectarom, Fructalom i Hebom?\nOsim regiona, gde nastupamo ozbiljno i organizovano, prisutni smo u Italiji sa Fructalom i sada sa Nectarom. Moram priznati da sam pozitivno iznenađen napretkom koji tamo ostvarujemo. Sve u svemu prisutni smo na velikom broju tržišta. Po izveštaju za drugi kvartal ove godine izvezli smo robu u 58 zemalja.\nKoje tržište je trenutno najinteresantnije, izuzimajući region? Da li je u planu širenje izvoznih aktivnosti?\nPosle smirivanja situacije u Libiji, dosta brzo smo uspeli da ostvarimo određenu tržišnu poziciju u toj zemlji. Pokušavamo da iskoristimo komparativnu prednost Fructala koja je u tome što se nalazi na manje od 50km od luke u Kopru. Brodski transport koji nam je na dohvat ruke, a koji je prilično jeftin, nam daje mogućnost da pokušamo da ozbiljno nastupimo na nekim dosta udaljenim tržištima. Ipak, planiramo da u naredne tri godine budemo fokusirani na zemlje bivše Jugoslavije, Albaniju, Bugarsku i Italiju. Ostali izvoz nam je takođe bitan, ali neka ozbiljna ulaganja i konkretna tržišta na kojima bismo organizovano nastupali nisu trenutno u planu.\nKakve rezultate je Nectar zabeležio u prvoj polovini ove godine, da li ste zadovoljni postignutim?\nGodina je teška, ali ne mogu da kažem da je ijedna od 2008. pa na ovamo bila laka. U Fructalu imamo, s obzirom na konsolidaciju, i neke troškove koji nisu redovni. I u slovenačkom i u makedonskom Fructalu bile su u poslednjih 6 meseci aktuelne investicije, na svim lokacijama, kao i u Srbiji. Za sedam meseci ove godine, naša konsolidovana prodaja iznosila je cca 78 miliona evra. Generalno, rezultati su dosta dobri, ali da su neke okolnosti bile drugačije moglo je da bude i značajno bolje. Mnogi inputi su vezani za evro, pa je devalvacija od oko 15% koju smo imali u prvoj polovini godine značajno uticala na troškove poslovanja i da vam se profit koji ostvarite u dinarima u realnoj vrednosti smanji.\nKoji brendovi donose Nectaru najveću zaradu?\nOvo pitanje me je navelo da se zamislim. Najveću zaradu, naravno, donose premijum brendovi. S druge strane, nominalno najveći deo profita čine oni proizvodi koji imaju najveće volumene, tako da je Fructal sada veoma bitan u našem portfoliju. Life, sa kojim smo lideri u premijum kategoriji i kojim se ponosimo, takođe nam je veoma važan u smislu profitabilnosti. Ali, kada se sve sabere i podeli, najveći deo našeg profita dolazi od Nectar Familyja – proizvoda po kome smo i prepoznatljivi i koji nam nosi najveći deo prodaje i samim tim i profita. Takođe, značajan deo zarade kompanije dolazi iz prodaje voćnih koncentrata i kaša, pre svega na tržištima Rusije i EU.\nKakve su poslednje novosti i dalji planovi u vezi sa Fructalom? Šta je sve urađeno na vraćanju nekadašnjeg ‘sjaja’ i pozicija ovom brendu?\nU toku je reorganizacija. Razni delovi kompanije i službe se objedinjuju i poslovaće jedinstveno – od prodajne službe, preko marketinga do razvoja. Treba napraviti organizaciju koja će zaista biti regionalna, učiniti je efikasnijom nego što je bila kada su kompanije bile odvojene, uskladiti različite korporativne kulture, tako da su u toku zaista velike promene. Plan nam je da na svim tržištima gde smo prisutni, a gde je Fructal u proteklih desetak godina izgubio pozicije, učinimo sve da on dobije svoj stari ‘sjaj’. Za ovih prvih 8 meseci našeg upravljanja Fructalom, urađene su pripreme za neke stvari koje će se desiti, promene u proizvodnom portfoliju, redizajniranje proizvoda… Ono što ste mogli već da vidite je da smo manje-više u celoj regiji imali reklamne kampanje za Fructal, što se dugi niz godina nije moglo videti. Sve to je samo početak procesa koji će sigurno trajati nekoliko godina, jer preko noći, nažalost, ništa nije moguće.\nJedna od poslednjih investicija Nectara bila je u Delišesovu hladnjaču. Da li je ona počela da radi pred ovu sezonu kako je planirano?\nKupili smo ostatak imovine koji nije prodat na prethodnim tenderima – hladnjaču i fabriku za proizvodnju sokova koja se nalazi u Lepenici pored Vladičinog Hana. U renoviranje hladnjače smo uložili oko dva miliona evra, bila je u lošem stanju, ali važno je da smo stigli da je pustimo u rad krajem maja. Celu sezonu voća smo radili, ne punim kapacitetom, ali sa dosta dobrim uspehom. Plan je da se kapacitet širi, tako da će biti ulaganja i naredne godine, ili možda već na jesen ove godine.\nKoliko i na koji način će ova investicija doprineti Nectarovim rezultatima? Gde će biti usmerena naredna ulaganja?\nU oblasti u kojoj mi poslujemo i sa sadašnjom veličinom kompanije, sirovine su od presudnog značaja. Kupovinom te hladnjače i još dve koje su u procesu preuzimanja, širimo otkupnu bazu, jer su se količine koje su nam potrebne značajno povećale. Osim toga, trudimo se da doprinesemo razvoju voćarstva i naše baze kooperanata. To nam je jedan od strateških pravaca razvoja. Ove godine i sledeće, osim strateških ulaganja – u hladnjače i skladišne i preradne kapacitete, najveći deo investicija će biti usmeren na objedinjavanje dve kompanije i podizanje efikasnosti. Imamo značajna ulaganja u informacione sisteme, u automatizaciju određenih procesa i ulaganja u tržišta, pre svega ona gde imamo potcenjenu poziciju. Po našim procenama veličine tržišta, tržišnih učešća, značaja naših brendova na pojedinim tržištima u regionu, mi verujemo da u roku od 3 do 5 godina možemo da dupliramo svoju prodaju i količinski i vrednosno, ali to zahteva značajna ulaganja u tržište i mnogo rada i energije celog tima.\nŠta je trenutno aktuelno kada se radi o Nectarovim i Hebinim brendovima? Da li su u planu neki noviteti?\nOno što je novina i što će se veoma brzo pojaviti na tržištu su dečje kašice pod brendom Nectar koje se proizvode u Sloveniji, po standardima EU. Fructal već ima Frutek, a nove kašice se proizvode u istim proizvodnim kapacitetima, ali po drugim recepturama i sa drugim ukusima. Sada, tako, imamo Nectarove proizvode za potrošače od 4 meseca, pa nadalje. Takođe aktuelne su nagrade koje smo dobili. Nekoliko ukusa Nectar Lifea, Heba Strong i Tomatello su dobili ‘Superior Taste Award’, nagradu koja ima međunarodno veliki značaj i koja je, čini mi se, čak više pažnje izazvala van Srbije nego u Srbiji. Zaista smo ponosni što će nekoliko naših proizvoda u naredne dve godine nositi njihov žig i tu nagradu na ambalaži. Za nas je najinteresantnije što je nagradu dobio i Tomatello kečap, koji smo lansirali pre manje od godinu dana. Ove nagrade su za nas veoma važne, ali, ipak, mi nismo kompanija koja se previše trudi da dobija priznanja. Meni lično su najvažnija priznanja lojalnost naših potrošača, poslovni rezultati i naše tržišno učešće.\nKako se stiže do vrhunskog kvaliteta kakav je potreban za ‘Superior Taste Award’?\nNa ovo pitanje bi najbolji odgovor mogli da daju naši tehnolozi. Ono što ja mogu da kažem je da, kako bi napravili vrhunski proizvod, prvo morate da imate vrhunske sirovine. To je razlog što mi toliko ulažemo u tom pravcu. Nijedna receptura vam ne može pomoći ako u proizvod stavite loše sirovine. Ono što je drugi preduslov za kvalitetan proizvod je profesionalni tim ljudi koji se pošteno bave svojim poslom i vole ga. Ne jednom sam bio u situaciji da nam služba kontrole kvaliteta ili služba razvoja ne dozvoljava da lansiramo neki proizvod jer oni nisu zadovoljni kvalitetom.\nKoji je ‘tajni recept’ pomoću koga jedna kompanija od potpuno nepoznate može postati lider u proizvodnji sokova i nektara u jugoistočnoj Evropi za tako kratko vreme? Koji su to ispravni potezi koje ste vi vukli, a koje je konkurencija propustila?\n‘Tajni recept’ ne postoji, ali postoji nešto što je neophodno za uspeh, a to je istrajnost. Ja sam upoznao mnogo ljudi u poslovnom svetu koji su mahom mnogo iskusniji i stariji od mene, ali nisam upoznao nikog ko nije imao padove u svojoj karijeri. Postoje oni koji te padove izdrže, amortizuju i istraju u nekoj svojoj ideji i ti najčešće uspeju. Jednako je važno i biti realan i čuti i tuđe mišljenje. Ako ste istrajni, ali ste u startu pogrešili i niste spremni da čujete drugačije mišljenje, onda vas istrajnost može odvesti samo u još veći problem. To su dve stvari za koje mislim da su ključne. Takođe, mnogi su doveli sebe u problem, jer kao vlasnici nisu bili spremni da sebi priznaju da za neki novi način ili obim poslovanja nisu dovoljno stručni i da treba da dovedu nekog ko jeste i da mu daju adekvatna ovlašćenja i adekvatnu motivaciju. Imali su pristup ‘to sam ja napravio, samim tim ja znam najbolje šta je dobro za moju firmu’, što ih je dovelo tamo gde su sada.\nŠta biste savetovali proizvođačima sokova i drugih proizvoda koji se danas ‘probijaju’ na tržištu?\nS obzirom na trenutno okruženje i ukupnu nestabilnost u regionu, nestabilnost naše privrede, u ovom trenutku, ja ne bih nikome savetovao da žrtvuje profitabilnost zarad rasta, jer u ovakvim periodima neprofitabilan rast može da dovede do kolapsa kompanija.\nKoliko je za uspeh Nectara presudno što je u pitanju porodična kompanija?\nSmatramo da je važno što smo porodična kompanija. Često me pitaju kako je moguće da smo najviše napredovali u doba krize. Mislim da je to upravo posledica činjenice da smo porodična kompanija i da smo tako i razmišljali. Porodične kompanije su uvek malo konzervativnije, ne donose ishitrene odluke i spremne su da žrtvuju kratkoročne ciljeve zarad ostvarenja dugoročnih. Menadžeri u kompanijama u kojima njihov bonus i napredovanje karijere zavise samo od rezultata u jednoj godini nisu na to spremni. Kada uzmete 200-300 najvećih svetskih kompanija i izdvojite one koje su pod kontrolom porodica i one koje su otvorena akcionarska društva, možete da vidite ključne razlike. Porodične kompanije su po pravilu profitabilnije, imaju stabilniji razvoj, bez velikih skokova i padova, i u njima se menadžment u proseku zadržava duže.\nKoliko kompaniju ‘koštaju’ stalne inovacije proizvoda, od ukusa do dizajna i pakovanja? Koliki procenat noviteta zaista bude pun pogodak i donese kompaniji profit?\nKako je u toku povezivanje kompanija, to je upravo pitanje kojim se ja trenutno najviše bavim. Jedan od problema koje mi je bilo dosta teško da rešim i nisam siguran da sam do kraja doneo ispravnu odluku, je bio da se postave parametri merenja uspešnosti svih organizacionih celina u kompaniji i upravo je bilo dosta komplikovano pitanje kako meriti performanse službe razvoja. Gledano ‘pravolinijski’, oni samo troše novac. Ali, zaista je moguće izmeriti uspešnost noviteta kroz broj lansiranih proizvoda, učešće novih proizvoda u prihodu, promet za koji su zaslužni proizvodi koje ste lansirali prethodne godine. Ja ne mogu da kažem da li je svaki deseti proizvod koji smo razvili bio pun pogodak ili svaki dvadeset peti. Važno je da ima onih koji su i te kako zauzeli svoje mesto na tržištu, u korpama i u srcima potrošača. Razvoj košta, ali bez razvoja i bez inovacija, kompanija dugoročno ne može da opstane.\nČime se rukovodite u poslovanju, na koji način radite procene i analize tržišta i donosite odluke?\nTrudimo se da kada donosimo neku odluku imamo što više informacija na raspolaganju, makar imali i više informacija nego što nam treba. Redovno kroz istraživanja tržišta pratimo i kvantitativno i kvalitativno kretanja na tržištu i naša i konkurencije. Radimo stalno razne retail audite, fokus grupe, merenje kako nam se kreću imidž i lojalnost brendova. To su podaci koje dobijamo eksterno, a sa druge strane su podaci naše prodajne sile, tako da se trudimo da sagledamo sve to zajedno kad donosimo odluke. Postoje dve stvari koje mogu da budu opasne, jedna je da ne donesete odluku, a druga je da donesete pogrešnu odluku. Mi se trudimo da odluke donosimo brzo, ali i da imamo zaista što više podataka kako bismo minimizirali mogućnost greške. Ono što može često da se čuje od menadžera koji dolaze sa Zapada, pre svega iz Amerike, je da je smrt u detaljima. Neka ideja može biti dobra, ali ako ne posvetite pažnju svakom detalju i najbolja ideja može da se upropasti. Zato mi slogan ‘nije svejedno’ prihvatamo kao svoju poslovnu filosofiju i prema svakom aspektu poslovanja se tako i odnosimo. Svesni smo značaja edukacije i u nju ulažemo dosta i svake godine sve više. Trudimo se da ljudi koji su na određenim pozicijama imaju sva potrebna znanja da bi dobro obavljali svoj posao, čak i da imaju i širi dijapazon znanja da bi sutra mogli da napreduju i da bi sebe dugoročno videli u našoj kompaniji.\nKoje su najveće prepreke na koje nailazite?\nNa našem tržištu je ogroman problem nelikvidnost. Imate relativno čestu situaciju da vam određeni broj kupaca ode u stečaj i ostane dužan. Imate i jednu stvar koja je postala raširena pre svega među malim radnjama, a to je tzv. preregistracija. Na istom mestu, sa istim lagerom proizvoda na policama, danas zatvore radnju na svoje ime, a sutra je otvore na ime nekog rođaka, prijatelja, a dugovi ostanu na staroj firmi. To je veliki problem za sve kompanije koje imaju svoju raširenu distirbuciju, a mi snabdevamo više od 10.000 objekata mesečno direktno. Ono što može da bude zamerka našim državnim institucijama je da već izvestan broj godina u Srbiji one štite dužnike a ne poverioce, jer vi zakonski u takvoj situaciji ne možete ništa. A očigledno je da je neko niz svojih dobavljača prevario, praktično ukrao tu robu. Drugi problem je nestabilnost kursa, a treći kupovna moć potrošača. Ako želimo da nam raste BDP, moramo da podignemo potrošnju domaćih proizvoda i izvoz. Treba dobro da sagledamo šta je to što mi u ovoj zemlji proizvodimo što je ili supstitut nekom uvozu ili što je prosto domaći proizvod koji je dominantan i kako da podignemo potrošnju toga.\nDa li smatrate da udruženja kao što je Srpska asocijacija menadžera uspevaju značajnije da utiču na poslovni ambijent u Srbiji?\nI te kako nas čuju i vole da čuju naše mišljenje i naš stav, pogotovo što Srpska asocijacija menadžera ne predstavlja vlasnike kapitala nego ljude koji upravljaju kompanijama. Kroz naš glas se čuju problemi sa kojima se susreću ljudi koji svakodnevno rade u privredi. Što se tiče toga da li se nešto na bazi tog našeg glasa promenilo – bilo je slučajeva da smo bili uspešni, ali u mnogo više slučajeva smo dobili odgovor u stilu ‘ to bi bilo odlično, ali nažalost nije moguće’. Ja sam zadovoljan pomacima koje je SAM napravio od kada sam ja na njegovom čelu. Postali smo poznatiji, uvaženiji u određenim krugovima i uspeli smo da napravimo skup od regionalnog značaja na koji je došla većina predstavnika kompanija koje čine okosnicu privrede u celoj bivšoj Jugoslaviji. Uspeli smo da se konačno pošalje jasan signal da pojedinačno nijedna država u regionu ne može da opstane ako ne sarađuje sa ostalima.\nKakve su prognoze i planovi za 2013?\nNisam siguran na osnovu čega bih mogao da dam neki sud o tome šta očekivati, pre svega u Srbiji. Od toga šta će se dešavati sa platama i u javnom i u privatnom sektoru, sa penzijama, šta će se događati sa kursom dinara, sa kreditima, sa podsticajima za izvoz, će zavisiti i kretanja privrede u Srbiji. Mi poslujemo u celom regionu, poslovanje u Srbiji nam čini oko 35% ukupnog poslovanja, pa nam je nešto lakše jer su u ostatku regiona valute stabilnije. Međutim, kupovna moć svuda pada. U mnogim zemljama zaposleni imaju veće plate nego u Srbiji, ali su njihova izdvajanja svakog meseca za vraćanje raznih kredita tolika da je onaj deo koji im ostane za svakodnevnu potrošnju manji. Zemlje kao što je Slovenija se prvi put sreću sa rastom nezaposlenosti, ceo region je u ne baš sjajnoj situaciji. Posebnih planova nemamo, osim onoga što sam već naveo. Ali, ako vidimo da se dešava neki pozitivan impuls i da možemo da očekujemo bolje rezultate onda ćemo sigurno investicije koje smo, za sada, stavili na čekanje – aktivirati.\nKakve posledice će po vas imati suša?\nVoće je ove godine bilo verovatno najskuplje u poslednjih 5-6 godina. Suša nije toliko uticala na količine, ali je uticala na tražnju i na cene voća. Na količine su uticali prolećni mrazevi – rod breskve je bio neuporedivo manji u celoj Evropi nego prošle godine. I kada uzmete s jedne strane, sušu, skupo voće, a s druge strane rast evra, to će neminovno dovesti do određenog rasta cena. Mi ćemo morati da prihvatimo određeni pad profitabilnosti u drugoj polovini godine, jer nećemo moći da celokupan rast troškova prenesemo na potrošače. Sva naša podizanja cena su minimalna, koliko je neophodno da ne bismo ugrozili poslovanje.\nKakve su ambicije Nectara u narednih 5-10 godina?\nIdeja jeste da ostanemo porodična kompanija. Ne znam da li ćemo ostati 100% porodična kompanija ili ćemo privući druge investitore ako tako vidimo prilike za brži i profitabilniji rast. U svakom slučaju nam je ideja da ostanemo kompanija koja je pod kontrolom naše porodice, a ambicije za rast su velike. Verujemo da u roku od 5 godina možemo da iskoristimo veći deo potencijala koji sada imamo, da budemo značajno veća kompanija nego danas i da razmišljamo o investicijama na neka veća, a možda i malo udaljenija tržišta. Ali, prioritet je da maksimalno optimizujemo poslovanje, pa kad nam rezultati i nivo zaduženosti budu dozvoljavali razmišljanje o nekim većim investicijama nego što je bio Fructal, videćemo u kom pravcu ćemo se kretati. Ne bi bilo dobro da se previše zanosimo onim što će biti za 10 godina, pa da zanemarimo ono što treba da uradimo danas.


POSTANITE DEO VELIKE MEĐUNARODNE PORODICE - MALAC GENIJALAC - Mentalna aritmetika Malac Genijalac\nMentalna aritmetika Malac Genijalac > Blog > Uncategorized @sr > POSTANITE DEO VELIKE MEĐUNARODNE PORODICE – MALAC GENIJALAC\nKao naš saradnik i primalac franšize, dobićete sva neophodna znanja i veštine potrebne za realizaciju programa mentalne aritmetike “ HIKARI „, koji potiče iz Japana🇯🇵 kolevke ove prestižne discipline.\nTakođe, pružićemo Vam neophodnu obuku i punu podršku u oblasti nastave i administracije, daljeg usavršavanja kadra, kao i savete u vezi sa vođenjem i upravljanjem školom.\nTražimo lokalne partnere u sledećim gradovima Srbije :\nBačka Topola, Ub, Petrovac na Mlavi, Despotovac, Paraćin, Ćuprija, Kladovo, Požega, Priboj, Prijepolje, Sijenica, Lučani, Tutin, Aleksandrovac, Trstenik, Aleksinac, Prokuplje, Vlasotince, Lebane, Bujanovac, Vladičin Han i Preševo.\nUkoliko ste zainteresovani da otvorite sopstvenu školu “ MALAC GENIJALAC “ u Vašem mestu, slobodno nas kontaktirajte :\nViše informacija o našoj školi i programima možete naći na : www.malacgenijalac.com\nZa decu koja menjaju svet !


Press Online :: Life style :: Pa šta ako se letu bliži kraj? Ovo su fantastični razlozi da volimo jesen!\nJesen nas čini smirenijima, zamišljenijima, manje užurbanima, navodi nas da više vremena provedemo u kući, a samim tim se posvetimo sebi i svojoj porodici... U vazduhu lebdi nevidljivimiris promene, zaboravljamo prošlost i radujemo se novoj godini i planovima za budućnost. Uostalom, jesen je idelna za spavalice, jer noć je konačno duža! :) Evo i moj kratke liste zašto je jesen divna i neophodna:\n1. Jesenja moda: Čizme, blejzeri, slojevito oblačenje, farmerke, kožne jakne, svevremeni mantili, šeširi, rukavice, ešarpe, hulahopke, grilonke... Jesen donosi odmor od letnje sezone,nove trendove, ušuškavanje u toplu, udobnu odeću, i beskrajno poigravanje stilovima što sve prave ljubitelje mode čini presrećnima!


Nekretnine Vrnjačka banja - Beogradski Oglasi\nProdajem stan 48kw2 sa stvarima 3 sprat-ima lift-potkrovlje-na vrlo lepom polozaju kod kruznog toka 5 min hoda do hotela MERKUR.nova gradnja 2013 n...\nStan Vrnjacka Banja POTPUNO RENOVIRAN\nStan u uzem centru,pored hotela Solaris. Stan potpuno renoviran.\nstan VRNJACKA BANJA\nJednosoban stan 34 m2 u mirnom delu V.Banje iznad Sneznika menjam ili prodajem za Beograd ili Novi Sad stan je na prvom spratu zgrada je sagradjena...\nKuća na prodaju - Vrnjačka Banja\nProdajem novu kuću u Vrnjačkoj Banji u mirnom delu, samo 1500m od Vrnjačkih termi. Kuća je okružena zelenilom tako da je vazduh predivan. Za ljubit...\nNa prodaju vikendica veoma povoljno CENA: 14.000EUR\nVikendica 4km od Vrnjačke Banje, na samoj obali Zapadne Morave, pored Novog Sela, u blizini Moravskog Koridora. Vikendica ima 46m², 2 sobe, kuhinju...\nNudim u dugoročni zakup kompletno seosko domaćinstvo u selu Stanišinci kod Vrnjačke Banje ( kuća, pomoćni objekti, štala sa senjakom), pogodno za ...\nНудим у дугорочни закуп комплетно сеоско домаћинство у селу Станишинци код Врњачке Бање ( кућа, помоћни објекти, штала са сењаком), погодно за живо...\nDva komforna stana\nVRNJAČKA BANJA Na prodaju dva komforna stana na odličnoj lokaciji, blizu pijace i Doma zdravlja. Idealno i za život i za izdavanje. Površina jednog...\nStan kod novog Akva parka\nNa prodaju stan u novogradnji na odličnoj lokaciji, 150m od novog Akva Parka. Stan se nalazi u prizemlju, sastoji se od dnevne sobe, odvojene spava...\nNa prodaju kuća, udaljena od centra 2,5 km. Centralno grejanje na gas i drva. Plac 6,73 ara uglavnom pod voćem. Prodaje se sa ili bez nameštaja. Po...\nVRNJAČKA BANJA Na prodaju dvosoban, komforan stan u samom centru Vrnjačke Banje. Stan je na prvom spratu, prodaje se bez stvari. Ima sopstveni park...\nNa prodaju komforna, opremljena kuća blizu Opštine na 8 ari placa. Površina oko 300m2, cena 190.000 € (moguća korekcija).\nNa prodaju dvosoban stan sa terasom u prizemlju. Uknjižen, površina 51 m2, cena 36.000 €.\nKuca u Vrnajckoj Banji\nKuca u Vrnajckoj Banji 354 kv I 714 kv plac..Moze i zamena za manji stan Beograd ,Novi Sad,Vrnajcka Banja.Kuca je 90 % zavrsena.Podovi Slavonski hr...\nDvosoban komforan stan na Šetalištu\nNa prodaju stan koji se nalazi u užem centru banje, 50 m od Šetališta. Sastoji od dve spavaće sobe, prostrane dnevne sobe sa trpezarijom i kuhinjo...\nDvosoban, opremljen komforan stan u centru Vrnjačke Banje. Legalizovan. Može i zamena za stan u Beogradu uz doplatu.\nPostavljen 8 dana pre\tna Prodaja Nekretnina\nStan u potkrovlju na 50m od šetališta kod hotela Slavija (Tonanti). Potrebna adaptacija. Idealno za izdavanje.Cena nije fiksna.\nJednosoban stan blizu Snežnika\nJednosoban, namešten stan blizu izvora Snežnik. Nalazi se na visokom prizemlju, ima terasu, odvojenu spavaću sobu. Površina 42 m2, cena 42.000 €. +...\nVRNJAČKA BANJA Na prodaju stanovi u izgradnji u dve zgrade, koje se nalaze na odličnoj lokaciji, u neposrednojh blizini Izvora ,, Slatina ,, i baze...\nStan strogi centar Vrnjačke Banje\nVRNJAČKA BANJA Jednosoban, komforan stan u strogom centru. Prodaje se namešten. Površina 41m2 plus ostava i prostrana terasa. Cena 50.000 €. +38163...\nOglasi za nekretnine, Prodaja i izdavanje nekretnina u Beogradu i Srbiji, stanovi , kuce , poslovni prostor sa ili bez agencija za nekretnine, Vrnjačka banja, -


NOVOSTI | Basics škola\nOnline prezentacija učenika/ca instrumentalnih odsjeka (za drugi semestar školske 2020/2021. godine)\nUčenici/ce naše škole koji pohađaju instrumentalne odsjeke bili su veoma vrijedni tokom prethodnog semestra. Nakon decembarskog online koncerta uživo na kojem su posljednji put predstavili svoja umijeća stečena za vrijeme prvog semestra, došlo je vrijeme da se predstave novim kompozicijama koje su vježbali tokom drugog semestra. Ovaj put naše sjajne učenike/ce predstavljamo kroz online video prezentaciju sastavljenu od 35 tačaka sa instrumentalnih odsjeka: klavir, gitara, vio\nRedakcija programa za djecu FTV (federalna.ba) je u saradnji sa našom školom i našom sestrinskom MAUBIH produkcijom pripremila novi TV format - TV igre "Nađi pronađi".   Učenici/ce naše škole učestvovali su u procesu kreiranja TV igara tako što su ih testirali sa grupom programera koji su radili na izradi istih.   Naš direktor Đorđe je komponovao i producirao muziku za špicu, a naša ekipa iz MAUBIH produkcije radila je na kompletnom vizuelnom identitetu emisije što uključ\nO našoj školi u 1minut Hvala ekipi projekta "Laboratorija mira / Minut pozitive". #basicsskola #basicsskolajecistaljubav #1minut #laboratorijamira #minutpozitive\n♩♫ ♬ Učenice sa Odsjeka za pjevanje Basics škole snimile su covere u našem studiju u sklopu ispitnog zadatka za prvi semestar školske 2020/2021 godine. ♩♫ ♬⠀ ⠀ POSLUŠAJTE:⠀ ⠀ ♪ Majra Maljević - Tones and I "Dance Monkey"⠀ ♪ Anja Vasiljević - 4 Non Blondes "What's up"⠀ ♪ Zana Ćufurović - Katy Perry "Dark Horse"⠀ ♪ Emma Gagić - Katy Perry "Part of me"⠀ ♪ Merjem Hadžiefendić - Jae "Winter it's you"⠀ ♪ Uma Špuren - Tones and I "Dance Monkey"⠀ ⠀ Klase: Adelisa Saračević i Đorđe Jo\nDonosimo vam još jedno izdanje jedinstvene emisije za djecu i cijelu porodicu - NOVOGODIŠNJI BASICS SHOW 2021. Basics škola u saradnji sa BHRT, uprkos pandemiji Koronavirusa i otežanim okolnostima za rad, snimila je šesto izdanje ove kultne emisije koja je, kao i prethodnih 5 godina, premijerno prikazana 31.12.2020. u 18:10 sati. Novogodišnji program BHT1 počeo je našom emisijom koju smo ove godine posvetili pandemiji. Gledatelji i gledateljke mogu očekivati smijeh, pjesmu i\nUčenici/ce naše škole koji pohađaju instrumentalne odsjeke bili su veoma vrijedni tokom prethodnog semestra. Nakon decembarskog online...


ZAKON O POVRAĆAJU ODUZETIH IMOVINSKIH PRAVA I OBEŠTEĆENjU: Država da isplati 229 miliona eura bivšim vlasnicima\nFond za obeštećenje obavezan je da postupi po 1.609 konačnih rješenja, koja su donijele komisije za povraćaj i obeštećenje. Radi se o rješenjima ukupne vrijednosti oko 229,4 miliona eura, koliko treba da se namire bivši vlasnici kojima je država nezakonito oduzela imovinu, ukazao je za Dan Momo Joksimović, predsjednik Partije penzionera, invalida i restitucije PIR.\n"Fond za obeštećenje ima ukupno registrovana 8.233 korisnika prava na obeštećenje. Po konačnim rješenjima, od početka primjene zakona, bivšim vlasnicima su ukupno isplaćenau novcu oko 36,3 miliona eura. Shodno Zakonu o povraćaju oduzetih imovinskih prava i obeštećenju("Sl. list RCG", br. 21/2004, 49/2007 i 60/2007 - ispr. i "Sl. list CG", br. 12/2007 - dr. zakon, 30/2017 i 70/2017) izvršena je emisija obveznica serije f0o1 u iznosu od 105 miliona eura, koje su imale rok važenja tri godine, odnosno do 8. aprila 2007. godine. Od naprijed navedene emisije, iznos za koji je trajno umanjena obaveza Države prema korisnicima obeštećenja iznosi oko 18,5 miliona", objasnio je Joksimović.\nKako je naveo, od emisije obveznica serije FOo2 u ukupnoj vrijednosti od 210 miliona eura, Fond za obeštećenje je, postupajući po zahtjevima korisnika prava na obeštećenje kod Centralne depozitarne agencije (SDA), izvršio registraciju obveznicau ukupnoj vrijednosti od 90 miliona eura.\n"Ukupan iznos za koji je trajno umanjena obaveza Fonda za obeštećenje prema bivšim vlasnicima je oko 142 miliona eura. Ukupan dug prema bivšim vlasnicima po svim konačnim rješenjima koja su dostavljena Fondu za obeštećenje od početka primjene zakona, iznosi oko 87 miliona eura", rekao je Joksimović.\nDodao je da je u početku primjene zakona više lica obeštećeno tržišnom vrijednošću bespravno oduzete imovine, i to u milionskim iznosima, dok su u više navrata izmjenama i dopunama Zakona o povraćaju i obeštećenju data nepovoljnija rješenja za bivše vlasnike, sa mnogo manjom naknadom.\n"Nemamo informacije koliko se nezadovoljnih građana žalilo Sudu u Strazburu na rješenja domaćih sudova, a znamo da ima tih žalbi i to ne mali broj. Partija penzionera, invalida i restitucije Crne Gore PIR traži od poslanika da podnesu Predlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o povraćaju i obeštećenju, da se omogući svim građanima kojima su oduzeta imovinska prava novi produženi rok za podnošenje zahtjeva, da se svim bivšim vlasnicima omogući skraćeni postupak za rješavanje povraćaja imovine, naročito šuma, pašnjaka, poljoprivrednog zemljišta, gradskog građevinskog zemljišta koje nije privedeno namjeni, te da se bivšim vlasnicima naknada izvrši u kraćem roku po tržišnoj vrijednosti", istakao je Joksimović.\nIZVOR: Vebsajt CdM, 01.10.2019.


Stručna ekskurzija učenika obrazovnog programa Poljoprivredni tehničar | JU Srednja stručna škola Bar\nStručna ekskurzija učenika obrazovnog programa Poljoprivredni tehničar\nStručna ekskurzija učenika obrazovnog programa…\nUčenici III-2 i II-1, obrazovnog programa Poljoprivredni tehničar u okviru stručnog usavršavanja i realizacije dijela praktične nastave su posjetili “13. jul Plantaže” a.d. Podgorica, u periodu berbe grožđa sa savremenom mehanizacijom. Učenike je primio rukovodilac objekta, dipl.ing.Goran Đurišić, koji je učenicima predstavio Plantaže, prezentovao berbu grožđa i način skladištenja i čuvanja vina u vinskom podrumu Šipčanik.\nUčenici su nakon Plantaža posjetili i Biotehnički fakultet u Podgorici, gdje su obišli laboratorije fakulteta za ispitivanje mlječnih proizvoda i ispitivanje zemljišta i prisustvovali različitim analizama koje je obavila laborantkinja Maja Blagojević.\nCategory: Aktuelno 1 Oktobra, 2019\nPreviousPrevious post:Maturska ekskurzija, generacija 2016-2020.NextNext post:Interresorna vježba “Jadran 2019”, praktična nastava učenika JU Srednje stručne škole, obrazovni program Nautički tehničar


Moskva i Sankt Peterburg – Prestige Plus Tours\nPrestonice carske i moderne Rusije\nMoskva, glavni i najveći grad Rusije, svetska metropola koja trenutno broji preko 11 miliona stanovnika. Moskva je specifična na toliko načina, puna je atrakcija i znamenitosti koje će Vas sigurno očarati.\nSankt Peterburg je drugi po veličini grad u Rusiji, posle Moskve. To je jedan od najlepših gradova na svetu, koji harmonijom svoje arhitekture pleni i privlači turiste sa svih strana sveta. Leto u gradu je poznato po svojim Belim noćima, kada sunce jednostavno ne zalazi, one počinju sredinom juna i traju do sredine jula. Bele noći nisu karakteristične samo za ovaj grad, ali su postale njegov simbol.\nPosetite sa nama znamenitosti Moskve:\nMoskovski Kremlj – Centralni deo starih ruskih utvrđenih gradova iz feudalnog doba opasan zidovima sa kulama. U Kremlju su se nalazili knežev dvor, saborna crkva i kuće plemstva. Posle Drugog svetskog rata izgrađene su mnogobrojne prostrane stambene četvrti, široki bulevari sa alejama, trgovima i parkovima.\nCrveni trg – Najpoznatiji moskovski gradski trg. Trg odvaja Moskovski Kremlj, nekadašnju carsku, a današnju službenu rezidenciju ruskog predsednika, od stare istorijske trgovačke četvrti Kitaj-gorod. Svaka zgrada na Crvenom trgu ima svoju istoriju. Jedna od njih je i Lenjinov mauzolej u kojem je izloženo balzamovano telo Vladimira Iljiča Lenjina, osnivača Sovjetskog Saveza. Pored mauzoleja je obnovljeni Hram Vasilija Blaženog sa svojih jedanaest tornjeva, a tu je takođe i Kremlj sa svojim katedralama.\nBoljšoj teatar (dom ruskog baleta i opere) – U prevodu sa ruskog jezika znači Veliki teatar, što i jeste. Ovaj dom umetnosti je otvoren još 1825. godine. Još malo će proslaviti svoj 200. rođendan, i kroz istoriju je više puta rekonstruisan ili popravljan usled požara ili burne ratne istorije odnosno sovjetske ere.\nGalerija Tretjakov – Ova fascinantna galerija je nastala kao želja umešnog trgovca i ljubitelja slikarstva, Pavela Mihailoviča Tretjakova, da polovinom 19. veka napravi najveću kolekciju umetničkih dela ruskih umetnika tog perioda. Galerija je još 1892. godine brojala više od 1360 slika, preko 500 crteža i desetine skulptura ruskih umetničkih dela. Danas je muzej Tretjakov ogroman kompleks više zgrada umetničkog izgleda iza čijih zidova se krije postavka bogata sa više od 130000 umetničkih dela.\n7 dana (6 noćenja) avionom i vozom\nCena aranžmana sa uračunatim aerodromskim taksama i neophodnim troškovima već od 599e.


Autor: Nikola Nedeljković Datum objave: 29.07.2021. Foto: PistonsPowered\nDobrodošli na članak koji će uživo pratiti dešavanja na večerašnjem draftu, generacija igrača koja izaziva strahovito puno pažnje i preti da postane jedan od “najdubljih” draftova u skorijoj prošlosti. Osim standardnih pikova, očekujte i sve bitnije spekulacije, kao i zvanične trejdove koje će timovi odraditi večeras!\nSiksersi i Pelikani otpočeli razmene\nNa dan drafta, kao neki vid predigre, Pelikani su poslali 53. pika na draftu u Filadelfiju u zamenu za 2M$. Filadelfija će sada birati sa sa pozicija 28, 50 i 53. Nju Orleans će to učiniti sa desetog mesta u prvoj rundi, kao i pozicija 35, 40 i 43 u drugom delu drafta.\nFirst trade of the day: New Orleans sends the No. 53 pick in Round 2 to Philadelphia for cash considerations.\nMore NBA from me: https://t.co/LGN9cV7Dif pic.twitter.com/LhQI4DCweM\nMontrez Herel iskoristio opciju i otvorio put razmenama Lejkersa\nMožda se ova vest više tiče tržišta slobodnih igrača, ali pominje se već nekoliko dana da bi Herel mogao da bude trejdovan u Sakramento uz Kuzmu i 22. pika na draftu u zamenu za Badija Hilda. Herel je medjutim mogao postati slobodan igrač, ali je ipak izabrao da produži ugovor sa Lejkersima i zaradi nešto manje od 10M$ naredne sezone.\nŠams Karanija sada prenosi da su Lejkersi u diskusijama razmene po kojoj bi Rasel Vestbruk postao Jezeraš. U suprotnom pravcu, put Vašingtona krenuli bi Herel, Kuzma, Kentavijus Kaldvel-Poup i 22. pik na večerašnjem draftu.\nKo će od majstora biti u pravu?\nRazmena Bruklina i Finiks\nLendri Šamet se seli u Finiks, a odlični defanzivni plejmejker, Dževon Karter, uz 29. pika na večerašnjem draftu će put Bruklina. Netsi sada imaju izbore broj 27, 29, 44, 49, 59 na večerašnjem draftu. Za očekivati je da veliki broj ovih pikova usmere u novu razmenu. Ovaj “trejd” sa Finiksom moći će da se ozvaniči tek 6. avgusta.\nJuta želi bolju poziciju na draftu\nIgrač kojeg su u Solt Lejku izuzetno cenili je na pragu odlaska po svemu sudeći. Džo Ingls je ime koje se najčešće pominje u svim spekulacijama vezanim za razmene Jute. Danas su Džezeri navodno ponudili Inglsa i 30. pika na draftu najverovatnije u zamenu za 13. pika, za kojeg se čini da su Pejsersi zainteresovani da “prodaju”.\nUtah #Jazz offered the Indiana #Pacers Joe Ingles in a deal most likely involving the 30th pick.\nh/t @_TradeDeadline pic.twitter.com/A786KCfHoV\n— NBA Analysis Network (@HoopAnalysisNet) July 29, 2021\nMejson Plamli u Šarlotu\nVeliku rupu na poziciji centra u taboru Hornetsa po svemu sudeći popuniće Mejson Plamli! Nekadašnji centar Denvera će uz 37. pika na draftu biti poslati u Šarlot, dok će u smeru Detroita 57. pik.\nKejd Kaningem je prvi pik na draftu\nOčekivano, najtalentovaniji igrač ove generacije izabran je kao prvi pik od strane Detroit Pistonsa.\nCade’s about to put on a show in the Motor City ⛽ pic.twitter.com/tDe1RfMA7v\nHjuston Roketsi biraće Džejlena Grina kao drugog pika na draftu.\nJalen Green is H-Town bound 🚀\nWith the 2nd pick in the 2021 #NBADraft, the Rockets have selected @jalengreen. pic.twitter.com/WFVDLHuvUv\nKlivlend Kavalirsi će birati našeg omiljenog igrača sa ovog drafta, Ivana Moblija, sa treće pozicije. Biće zanimljivo videti kako će Kavsi upariti njega i Džereta Alena.\nThe Cleveland #Cavaliers are selecting Evan Mobley with the No. 3 overall pick in the 2021 #NBA Draft. pic.twitter.com/caB9IdJrF2\nVeliki napredak za Skotija Barnsa koga će Toronto Reptorsi izabrati sa četvrte pozicije!\nRaptors select Scottie Barnes No. 4 Overall\nRazmena Indijane i Milvokija\nPejsersi šalju čak 4 pika druge runde u zamenu za 31. pika Milvokija večeras. Biće to dva buduća pika druge runde i večerašnji brojevi 54 i 60.\nNastavljamo sa pikovima, na redu je peti\nOrlando sa pete pozicije bira Džejlena Sagsa, jednog od junaka ovogodišnje NCAA turneje.\nOklahoma će sa šeste pozicije birati zanimljivog Australijanca, Džoša Gidija.\nGolden Stejt je primao dosta poziva što se sedmog pika tiče, ali su ga na kraju zadržali i izabrali Džonatana Kumingu.\nVeliki dan za Franca Vagnera, mladi Nemac biće izabran kao osmi pik od strane Orlando Medžika!\nKingsi po običaju! Devion Mičel će verovatno postati odličan NBA igrač, ali je predvidjeno da će biti izabran značajno kasnije. Sakramento ga bira sa devete pozicije. Da ne pričamo o situaciji u kojoj će se sada naći sa 3 bitna plejmejkera. Foks, Haliburton, Mičel.\nZair Vilijams je izbor Memfis Grizlisa sa desete pozicije.\nOdlični napadač, Džejms Buknajt, sa jedanaestog mesta stiže u Šarlot.\nDvanaesti je Džoš Primo, koji ide u San Antonio.\nSa 13. pozicije Indijana Pejsersi biraju Krisa Duartea!\nMozes Mudi je izbor Boba Majersa i Golden Stejt Voriorsa na 14. mestu.\nNa 15. poziciji možda i najbolji šuter na draftu – Kori Kispert ide u Vašington.\nRazmena na 16. poziciji\nHjuston je u Oklahomu poslao dva buduća pika prve runde, doduše oba pika biće zaštićena u lutriji. 16. pikom na ovogodišnjem draftu, Hjuston Roketsi su izabrali Alperena Šenguna.\nNju Orleans je sa 17. mesta birao Treja Murfija.\nOklahoma Siti Tanderi su sa 18. mesta izabrali Trea Mena.\nRazmena na 19. poziciji\nNju Jork Niksi su poslali svog 19. pika u Šarlot, u zamenu za budućeg pika prve runde.\nTRADE: Knicks trade No. 19 Pick to Hornets for a future 1st-Round Pick, via @wojespn\nDžordanovi momci su sa te pozicije birali Kaija Džounsa.\nBilo je puno priče da će Atlanta trejdovati dvadesetog pika, ali su ga na kraju zadržali i birali Džejlelna Džounsa.\n“Trejdovali” Niksi i Klipersi\nNjujork je sa 21. pozicije izabrao Kiona Džonsona, ali će on momentalno biti poslat u Los Andjeles u zamenu za 25. pika i budućeg pika prve runde.\nRazmena Vizardsa i Pejsersa\nVašington Vizardsi su sa 22. mesta birali Ajzeu Džeksona. Podsetimo, ovo je pik Lejkersa koji im sleduje nakon razmene u kojoj je Vestbruk postao Jezeraš. Čarobnjaci su pak, momentalno Džeksona poslali u Indijanu u zamenu za Erona Holideja i 31. pika.\nUsman Garuba je biran kao 23. od strane Hjuston Roketsa. Najbolji mladi igrač Evrolige imaće dosta prostora za igru.\nSa pozicije broj 24 Hjuston bira Džoša Kristofera.\nKao 25. na draftu 2021. godine u Njujork ide Kventin Grajms.\nDenver Nagetsi su svoj izbor potrošili na Nešona Hajlanda, jednog od zanimljivijih igrača na draftu.\nBruklin je sa 27. pikom birao Kema Tomasa. Po mnogima jedan od najboljih poentera medju svim igračima koji su izašli na draft.\nDžejden Springer kao 28. pik izabran je od Filadelfije.\nBruklinov drugi pik u prvoj rundi je Dejron Šarp. Ovo je pik Sansa koji je završio u njihovom vlasništvu nakon trejda Šameta.\nŠto se poslednjeg pika prve runde tiče, to je Santi Aldama. Španac je biran od strane Memfisa, koji je prethodno u razmeni Juti poslao 40. pika sa večerašnjeg i dva buduća pika druge runde kako bi dobili njihov izbor.\nAnaliza drafta, Klivlend Kavalirsi


Ovaj suvenir apsolutno nikada ne bi trebalo da uzmete – Plus Radio\nHome / Putovanja / Ovaj suvenir apsolutno nikada ne bi trebalo da uzmete\nBy Plus Radio on 25/09/2017 Vrijeme: 09:42\n“Ne možemo da uradimo ništa korisno sa vraćenim materijalom, a samo bespotrebno trošimo vreme i novac na njegovo vraćanje u prirodu“, izjavila je portparolka organizacije Parkovi Australije za news.com.au.\nKrađa prirodnih dobara glavna je tema nove knjige „Haunted: Mysterious Australia“ Tima Jaui Mana, koja predstavlja zbirku neobičnih i zastrašujućih priča. One govore o lošoj sreći turista koji su odlučili da ponesu kući neobične suvenire.\nVećina predmeta vraća se uz pismo izvinjenja, zbog čega su nazvani „kamenje izvinjenja“.\nJedan turista iz Hongkonga vratio je deo stene Uluru od 300 grama uz poruku: Kada sam primio ovaj kamen, bio sam toliko zabrinut da sam hteo da ga vratim što pre. Za samo nedelju dana moja brat je raskinuo sa svojom devojkom, a moj otac otišao u bolnicu na operaciju srca. Želim da vratim kamen tamo gde pripada i kažem ‘doviđenja’ ovom baksuzluku!“.\n← Previous Story Čudesna mesta koja vam nikada neće dozvoliti da posetite\nNext Story → DOBIĆETE 2.000 EVRA AKO SE PRESELITE U OVAJ GRAD U ITALIJI:


Kopre Nedri - Моја Црвена Звезда\nAbout Kopre Nedri\nKopre Nedri replied to Александар's topic in Репрезентација Србије\nOno malo meča što sam gledao, mogu opisati kao nastavak srednje žalosti kao i do sada. Ne ide mi u glavu samo taj zatucani sistem sa dva klasična zadnja vezna koji prema napred nemaju nikakvih ambicija. Pa kod nas je uvedena nova pozicija u teoriji fudbala POMOĆNI ZADNJI VEZNI. Fejsa čuva leđa Matiću čitav meč. Zato su nam takvi i rezultati i klubova i reprezentacije\nČelendž Kup: Šomon-Crvena Zvezda\nKopre Nedri replied to МЦЗ's topic in МЦЗ.нет\npobjeda u francuskoj...bravo momci


Veliku pažnju tokom protekle, a što se nastavlja i u ovoj godini, izazvala je knjiga Vladete Jerotića „Dnevnik”, posthumno objavljena u izdanju zadužbine ovog poznatog akademika, psihijatra i psihoterapeuta koji se iz nedelje u nedelju obraćao…\nU brojnim tekstovima uglednog američkog magazina „Tajm” mogu se pročitati raznovrsne, opsežne analize o situaciji u vezi sa virusom korona i većina njih može se sumirati rečima „žestoka kritika”. Ona je najpre upućena američkoj federalnoj…\nSamostalni umetnici u našoj zemlji, često i oni koji nisu u tom statusu, susreću se sa raznim teškoćama, a one su sada, u doba krize izazvane virusom korona pojačani pa je, kako kažu iz umetničkih udruženja, bitno otvoriti pitanja finansijske…\nPerite ruke kao da vam život od toga zavisi, poručili su u specijalnom videu glavni glumci filma „Zaraza” koji je u režiji Stivena Soderberga 2011. godine upozorio svet na jezivu pandemiju virusom sličnu ovoj današnjoj, prenosi Tanjug. Kejt…\nFilm Romana Polanskog „Optužujem”, koji je u petak uveče otvorio prvi besplatni onlajn Filmski festival „Moj OFF”, želelo je da pogleda više od 50.000 ljudi. Usled neočekivano velike posete i…\nVAŠINGTON – Američki kantri pevač i kantautor Džo Difi, preminuo je u 61. godini od komplikacija u vezi sa koronavirusom, javljaju svetski mediji. Difi, dobitnik Gremija i kantri zvezda 90-tih…\nJedanaesti pariski arondisman, avenija Filipa Ogista 126. Tu je bio Atelje umetničke mode „Kolet Janković” gde su početkom 20. veka navraćali kupci da naruče unikatne haljine, žakete, sakoe, mantile…\nZbog virusa korona je Tatjana Tatić, mlada balerina Narodnog pozorišta u Beogradu, nedavno…\nVARŠAVA – Svetski poznat poljski kompozitor Kšištof Penderecki preminuo je danas u 86. godini…\nU nepredvidljivim, vanrednim okolnostima Srpsko narodno pozorište iz Novog Sada obeležiće danas…\nINTERVJU: ALEKSIS GALPERIN, violinista\nVeć dve i po godine sam šef dirigent Beogradske filharmonije i svaki koncert je bio velika čast za mene. Mislim na vas i nedostajete mi. Sada smo svi kod svojih kuća, ali optimističan sam, a zajedno…\nU doba virusa korona, kada smo prinuđeni da budemo u kući, prisećamo se lepih stvari, a jedna od njih je i nedavno održana premijera Pučinijeve opere „Manon Lesko” u Narodnom pozorištu u Beogradu.…\n25.03.2020 u 13:40\nDarko Rundek u borbi protiv korone\nMuzičar Darko Rundek pridružio se borbi protiv korona virusa video porukom, u kojoj izvodi kratak odlomak svog velikog hita „Ruke“, saopštili su iz promoterske kuće Long Plej, kako prenosi Tanjug.…\nIako je bilo planirano da se u Muzeju savremene umetnosti 28. marta otvori izložba „Refleksije našeg vremena: Akvizicije Muzeja savremene umetnosti 1993–2019.” zbog mera koje su uvedene zarad…


CIKBiH: Odmah poduzeti aktivnosti na usklađivanju Općinskih statuta s izbornim zakonom BiH\nCentralna izborna komisija BiH (CIKBiH) od nadležnih institucija u BiH očekuje da odmah poduzmu aktivnosti na rješavanju problema usklađivanja općinskih statuta s Izbornim zakonom BiH. Izmjenama i dopunama Izbornog zakona BiH iz 2004. godine propisano je učešće pripadnika nacionalnih manjina u izborima za općinski nivo, saopćeno je danas iz CIK-a BiH.\nIzmijenjeni i dopunjeni Izborni zakon BiH je stupio na snagu nakon raspisivanja općinskih izbora 2004. godine zbog čega se na tim izborima nije mogao provesti izbor za predstavnike nacionalnih manjina.\nOpćine su prema Izbornom zakonu BiH imale obavezu uskladiti statute u pogledu osiguranja zagarantiranih mjesta u općinskim vijećima/skupštinama općina za pripadnike nacionalnih manjina odmah po stupanju na snagu Zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona BiH.\nCentralna izborna komisija je 25. juna 2007. godine podsjetila općinska vijeća/skupštine općina na tu zakonsku obavezu, a zatim je 24. marta ove godine poslana i uregencija u kojoj se pozivaju nadležna općinska tijela vlasti da usklade statute s Izbornim zakonom BiH.\nPrema saznanjima Centralne izborne komisije BiH, do danas je samo 39 općina uskladilo statute s Izbornim zakonom BiH, 13 općina je pokrenulo inicijativu za usklađivanje statuta, sedam njih je obavijestilo CIKBiH da nemaju obavezu mijenjati statut, tri općine još nisu pristupile usklađivanju, a 80 njih i pored ponovljenog zahtjeva nije obavijestile CIK da li su poduzele bilo kakve aktivnosti na usklađivanju statuta.\nCentralna izborna komisija BiH podsjeća da Bosnu i Hercegovinu obvezuje Opći okvirni sporazum za mir u BiH i Aneks 4. sporazuma-Ustav BiH na poštivanje Okvirne konvencije o zaštiti nacionalnih manjina.\nZakon o zaštiti prava pripadnika nacionalnih manjina, koji je Parlamentarna skupština BiH usvojila 2003. godine, propisuje da se Okvirna konvencija za zaštitu nacionalnih manjina direktno primjenjuje i sastavni je dio pravnog sistema BiH i entiteta.\nU CIK-u posebno ističu činjenicu da je Kopenhagškim kriterijima ustanovljenim na sastanku Evropskog vijeća u Kopenhagenu 1993. godine propisano da zemlje kandidati za ulazak u EU moraju ispuniti određene kriterije.\nKao prvi od njih navodi se stabilnost institucija koje garantiraju demokraciju i vladavinu zakona, ljudskih prava i zaštitu manjina, a isto se navodi i u prioritetima evropskog partnerstva iz novembra 2007. godine.\nSDA i SBiH saglasne da je RMU “Kakanj” potreban novi direktor


Vest - Novi vodovod u Oreškovici i kulmi Krapaćos\nNovi vodovod u Oreškovici i kulmi Krapaćos\nRadovi na izgradnji vodovoda za žitelje Oreškovice i kulme Krapaćos, koji se finansiraju sredstvima NIPa ulaze u završnicu. U toku je i prikupljanje dokumentacije za priključenje nove pumpne stanice na elektro mrežu. Nadležni računaju da će ovi poslovi biti završeni u narednih mesec dana. Meštani koji žele da se priključe na vodovodnu mrežu treba da pripreme i odredjenu dokumentaciju pre svega kopiju plana parcele sa ucrtanim objektima, kopiju posedovnog lista, kopiju gradjevinske dozvole ili uverenja da je objekat za koji se traži priključak u procesu legalizacije. Takodje zainteresovani će morati da izdvoje i nešto više od 16 000 dinara na ime troškova priključka.


Uberi dan | ZdravljeTv | Page 23\nUberi dan 08.10.2018. Zaštita učenika od vršnjačkog nasilja\nNovinar, Milica Brkić, razgovara sa Miljom Krivokućom iz ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvo ...\nNovinar, Milica Brkić, razgovara sa Miljom Krivokućom iz ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Vlade Republike Srbije. Tema: o procedurama propisanim od strane nadležnog ministarstva, kad ...\nUberi dan 05.10.2018. Tradicija izrade frula – Zaklopača\nNovinar, Milica Brkić, razgovara sa Dobrom Miljanovićem, čovekom koji se bavi izradom frula. Tema: o trad ...\nNovinar, Milica Brkić, razgovara sa Dobrom Miljanovićem, čovekom koji se bavi izradom frula. Tema: o tradiciji izrade frula i sviranja iste. ...\nUberi dan 05.10.2018. “Festival duvan čvaraka” – Valjevo\nNovinar, Marija Đokić, nas upoznaje sa manifestacijom pod nazivom "Festival duvan čvaraka", koja se održa ...\nNovinar, Marija Đokić, nas upoznaje sa manifestacijom pod nazivom "Festival duvan čvaraka", koja se održava u Valjevu, na desnoj obali reke Kolubare. ...\nUberi dan 05.10.2018. Tribina posvećena razvoju i samostalnosti dece\nNovinar, Ana Mandić, razgovara sa Milkom Milovanović Minić, direktorom "Centra za brigu o starima, deci i ...\nNovinar, Ana Mandić, razgovara sa Milkom Milovanović Minić, direktorom "Centra za brigu o starima, deci i osobama sa invaliditetom" i Jovanom Ristić, PR-om izdavačke kuće "Portalibris". Tema: o tribin ...\nUberi dan 05.10.2018. “Evropski dan osoba sa autizmom”\nNovinar, Ana Mandić, razgovara sa Dariom Rosijem, potpredsednikom udruženja pod nazivom "Autizam pravo na ...\nNovinar, Ana Mandić, razgovara sa Dariom Rosijem, potpredsednikom udruženja pod nazivom "Autizam pravo na život". Tema: o bolesti autizma, povodom "Evropskog dana osoba sa autizmom". ...\nUberi dan 04.10.2018. “Jesenja kuhinja” – Grocka\nNovinar, Milica Brkić, razgovara sa Mirjanom Kostić, Živadinkom Jovanović i Jagodom Prokić, domaćicama. T ...\nNovinar, Milica Brkić, razgovara sa Mirjanom Kostić, Živadinkom Jovanović i Jagodom Prokić, domaćicama. Tema: o načinu pripreme raznih vrsta "domaćeg" džema. ...\nUberi dan 04.10.2018. Šta je “arheozoologija”?\nNovinar, Marija Đokić, razgovara sa dr Nemanjom Markovićem, arheologom i istraživačem - saradnikom Arheol ...\nNovinar, Marija Đokić, razgovara sa dr Nemanjom Markovićem, arheologom i istraživačem - saradnikom Arheološkog instituta u Beogradu. Tema: šta je "arheozoologija", šta proučava, koji su to aspekti lju ...\nUberi dan 04.10.2018. Izbor “Najboljih edukatora Srbije”\nObraćanje Srđana Verbića, predstavnika komisije nacionalnog izbora pod nazivom "Najbolji edukatori Srbije ...\nObraćanje Srđana Verbića, predstavnika komisije nacionalnog izbora pod nazivom "Najbolji edukatori Srbije", kao i razgovor sa edukatorima koji su učestvovali u pomenutom izboru. Tema: izbor najboljih ...\nUberi dan 04.10.2018. Promocija knjige “Veliki iskorak”\nNovinar, Marija Đokić, razgovara sa Aleksandrom Petrovski, urednikom izdavačke kuće "Finesa". Tema: preds ...\nNovinar, Marija Đokić, razgovara sa Aleksandrom Petrovski, urednikom izdavačke kuće "Finesa". Tema: predstavljanje knjige pod naslovom "Veliki iskorak, spisateljice Tare Mor. ...\nUberi dan 03.10.2018. Planinarski Klub “GREBEN” – Mladenovac\nNovinar, Marija Đokić, razgovara sa Jelenom Janošević, generalnim sekretarom Planinarskog Kluba "Greben" ...\nNovinar, Marija Đokić, razgovara sa Jelenom Janošević, generalnim sekretarom Planinarskog Kluba "Greben" iz Mladenovca. Tema: kako se postaje pravi profesionalac u ovom sportu i na koji način se "osva ...


KONAČNO OTKRIVENO: Istinu o osiromašenom uranijumu krili od nas, evo šta se dešavalo sa decom rođenom od 2000– 2004… | Web-Tribune.com\nU TOKU RUŠENJE PREDSEDNIKA SAD: BIO JE LOJALAN TRAMPU, A ONDA JE PROPEVAO I ZAGORČAO ŽIVOT BELOJ KUĆI- OVO SE DEŠAVA..\nŠOKANTAN IZVEŠTAJ RUSKOG MEDIJA: HILJADE ALBANACA SE UBRZANO DOSELJAVAJU U SRBIJU- OVO SE KRIJE\nMETA VOJNOG PUČA U BOLIVIJI NIJE BIO MORALES, NEGO NAJVEĆA IMPERIJA NA SVETU! EVO ŠTA SE STVARNO DEŠAVA..\nPOTRES U SAD- AFERA SA UKRAJINOM FATALNA? „DESNA RUKA“ TRAMPA PODNOSI OSTAVKU?!\nNAJSTRAŠNIJE JE TO ŠTO SU NAS NAJLOŠIJI, POGAN OBIČNA, UBEDILI DA SMO NJIMA NALIK, I DA ĆE NAM TEK TADA BITI BOLJE..\nNA IVICI HAOSA: AMERIČKI BOMBARDER UŠAO U ZONU RUSKE VOJNE BAZE- POKRENUT S-400!\nŠOKANTNO OTKRIĆE SRPSKOG EKSPERTA: PUTIN IPAK NIJE USPEO, RUSIJA UMIRE.. UMIRU SVI NERELIGIOZNI NARODI, KAO I SRBIJA!\nHome / SRBIJA / KONAČNO OTKRIVENO: Istinu o osiromašenom uranijumu krili od nas, evo šta se dešavalo sa decom rođenom od 2000– 2004…\nKONAČNO OTKRIVENO: Istinu o osiromašenom uranijumu krili od nas, evo šta se dešavalo sa decom rođenom od 2000– 2004…\n26. septembra 2017.\tSRBIJA Leave a comment\nDok se čeka formiranje nacionalne laboratorije čiji je cilj da otkrije posledice NATO bombardovanja, „Novosti“ navode da su slična istraživanja već rađena.\nTaj list navodi da su do sada obavljena dva velika istraživanja, ali da ta istraživanja nisu dobila nikakav epilog. Naime, čim bi se pojavili alarmantni podaci, sve je gurnuto pod tepih, navode „Večernje novosti“.\nPrema navodima lista, jedno od tih istraživanja urađeno je odmah posle NATO bombardovanja Srbije 1999.\nNa VMA u Beogradu pokušalo je da se dođe do odgovora na pitanje koliko su vojnici i oficiri sa Kosova, kao i njihovi potomci izloženi riziku zbog kontakta sa osiromašenim uranijumom.\nStručnjak sa VMA je za „Novosti“ rekao da je tada formiran i praćen uzorak od oko 2.000 vojnika, a ispitivanje je obuhvatilo i njihovu decu rođenu od 2000- 2004. koja se leče i kontrolišu u sistemu Vojno-medicinske akademije. Te dece je bilo 1752.\nTakođe, kao kontrola uzet je uzorak dece koja su rođena ranije, tačnije njih 1.204, rođenih u periodu od 1995. do 1999.\nKako navodi sagovornik „Novosti“, nakon pregleda medicinske dokumentacije dobijeni su alarmantni podaci.\nDeca rođena za vreme NATO bombardovanja imala su učestale anomalije – endokrine i metaboličke bolesti, kao i maligne neoplazme.\nMeđutim, to istraživanje nije imalo nikakav epilog. Zvanično objašnjenje je bilo da broj ispitanih nije bio dovoljan za naučnu analizu, dok je nezvanično tadašnja vlast zaustavila istraživanje, navode dalje „Novosti“.\nList još navodi i da je municija sa osiromašenim uranijumom korišćena i prilikom bombardovanja srpskih snaga tokom rata u BiH, kao i da u tom slučaju postoji povezanost između korišćenja te municije i povećanog broja maligniteta.\nPrevious Pred hiljadama ljudi, „Eurofighter“ se zakucao u morsku površinu! Pilot na mestu mrtav! (UZNEMIRUJUĆI VIDEO)\nNext Kada je carinik poslao“mercedes“ na dodatni pregled. Tada je vozač izleteo i počeo da beži. Shvatili su da je u kolima blago! (VIDEO)


SLS: Pobede Radnika nad TSC-om i Proletera nad Inðijom – Sport\nSLS: Pobede Radnika nad TSC-om i Proletera nad Inðijom\nFudbaleri Proletera pobedili su danas na svom terenu Inđiju sa 1:0, u utakmici 18. kola Super lige Srbije i popeli se na četvrto mesto na tabeli.\nJedini gol postigao je Milan Mirosavljev u 78. minutu.\nProleter sada ima devet pobeda i četvrti je na tabeli sa 32 boda. Inđija je pretrpela treći uzastopni poraz, ukupno 12. i zauzima 14. mesto sa 18 bodova.\nFudbaleri Radnika pobedili su na gostujućem terenu TSC sa 3:1.\nTSC je poveo u 39. minutu golom Damjana Dostanića, a izjednačio je Nemanja Subotić u 50. minutu. Ekipa iz Surdulice povela je pogotkom Vuka Mitoševića u 69. minutu, a konačan rezultat postavio je Dajan Ponjević, autogolom u četvrtom minutu nadoknade vremena.\nRadnik je sa osam pobeda i 27 bodova osmi na tabeli, a TSC, koji je pretrpeo treći uzastopni poraz, ukupno osmim zauzima 12. mesto sa 21 bodom.\nMladost i Napredak odigrali su neršeno 0:0\nDomaći fudbal, Fudbal, VestiFK Inðija, FK Proleter, FK Radnik, FK TSC, Superliga Srbije\nABA liga: Zvezda savladala FMP (111:75)


ALARMANTNO upozorenje naučnika: "Počnite polako da zaboravljate kovid, jer ono što nas čeka je MNOGO GORE, a ima čak 38 odsto šanse da to bude u skoroj budućnosti" - Žena.rs\nŠansa da se još jednom u životu suočimo sa pandemijom poput ove koju je 2019. izazvao korona virus je veoma velika, tvrde naučnici, a na globalnom mehanizmu reagovanja u takvoj situaciji trebalo bi da počne da se radi već sada.\nPiše: S.M.P. 07.12.2021. 07:19\nČeka li svet još jedna pandemija? Foto: Profimedia\nOmikron varijanta nije prva mutacija Kovida-19 koja izaziva reakcije i različite strategije širom sveta. Ipak, kada je pre nekoliko dana otkrivena, izgledalo je kao da smo se vratili na početak: panika, prekidi putovanja, pooštrene restriktivne mere, a svaka zemlja samostalno odlučuje koliko će daleko otići u pokušaju da zaustavi širenje novog soja, piše "RT".\nNaučnici upozoravaju na BOLEST X KOJA ČEKA DA SE DESI: "NAREDNA PANDEMIJA mogla bi da bude u razmerama kuge, identifikovano je 18 rizičnih virusa"\nProfesor Marko Marani, zaposlen na Odseku za građevinarstvo, arhitekturu i inženjerstvo zaštite životne sredine na Univerzitetu u Padovi, ističe da čovečanstvo upravo pokušava da suzbije pretnju koja postoji već dugo.\n"Ja sam inženjer i bavim se statistikom ekstremnih događaja. Zato sam se zainteresovao za verovatnoću kada ćemo ponovo videti sličnu pandemiju. Bio sam iznenađen kada sam otkrio da, očigledno, niko nije postavio to pitanje, podaci nisu postojali", rekao je on.\nZajedno sa nekoliko drugih stručnjaka odlučio je da otkrije koja je verovatnoća da nas ponovo zadesi pandemija poput ove. Kaže da su uspeli da pronađu sve dostupne podatke, ali sve na različitim mestima.\nČeka li svet još jedna pandemija?Foto:Profimedia\n"Epidemiolozi se fokusiraju na malariju, žutu groznicu. Razumljivo je što su specijalizovani za određene bolesti. Ali opšte pitanje u vezi sa pandemijom koja se javlja bez obzira na konkretnu bolest, izgleda da to pitanje nikada ranije nije postavljeno. Imamo informacije, ali nisu ranije zajedno uzete u razmatranje", dodao je.\nTim je analizirao podatke počevši od 1600. godine do danas, posmatrajući najsmrtonosnije bolesti koje su pogodile čovečanstvo. A zaključak do kog su došli je zabrinjavajuć.\n"Za one rođene početom 2000-ih verovatnoća je 38 odsto. To je vrlo verovatan događaj. Da li biste se kladili na sve što imate da imate 40 odsto šanse da sve izgubite. Iskreno, ne biste. To je ono što mi radimo tako što nismo bili spremni. Ovo je zvono za uzbunu. Naša deca imaju najmanje 38 odsto šanse da se suoče sa još jednom pandemijom i to je nešto što bi trebalo da natera ljude da požure i da se pripremaju za to, bez obzira što je borba protiv trenutne pandemije još uvek u toku" , akcentovao je Marani.\nU 20. veku ljudi su se suočili sa izuzetno smrtonosnom pandemijom španske groznice koja je trajala tri godine. Marani kaže da je iz toga izvučeno malo pouka. "Ljudsko pamćenje je prekratko i to dovodi do posledica koje su mogle da se spreče", kaže on.\n"Moram da povučem paralelu sa poplavama: neverovatno je videti kako na nekom mestu imate veliku poplavu, a 50 godina nakon toga se gubi pamćenje, čak i na području na kom se dogodila, ljudi počinju da grade tamo gde ne bi trebalo", zaključio je.\npandemija pandemija korona virusa korona virus\nRetrogradna Venera se danas ZAVRŠAVA i njen kraj donosi VELIKE PROMENE U DVE ŽIVOTNE OBLASTI: Evo šta nas čeka u narednim nedeljama!\nVesna se ukrcala na MISTERIOZNI LET 367, par sati kasnije pala je sa 10 KILOMETARA VISINE: Delovi tela bili su po kućama, a jedna stvar je i dalje nejasna\nSAMOPREGLED VAGINE Kako se i zašto radi - objašnjava dr Aleksandra Kostić, ginekolog\nNevenin sin Aleksandar imao je 14 godina kada je na njene oči skočio sa terase: "Tek kada je bilo prekasno, saznala sam šta mu vršnjaci krišom sipaju u piće"\nKovid-19 ostavlje velike posledice na mentalno zdravlje mladih osoba: "Loše stanje koje je bilo pre pandemije sada je još GORE!"\nKako da znate imate li OMIKRON, GRIP ili PREHLADU? Stručnjaci tvrde da treba pratiti STEPEN UČESTALOSTI SIMPTOMA, a evo koji su NAJKARAKTERISTIČNIJI za koju bolesti\nZa potencijalno NAJVEĆI ZDRAVSTVENI PROBLEM budućnosti sami smo krivi: Otpornost na antibiotike uzima maha - podaci su zabrinjavajući\nZanemarujemo vitamine i imunitet, a ovim se trujemo: Evo šta je obavezno za jak imunitet, a gde svi pravimo veliku grešku


Roditeljska dilema u vreme korone: Da li se društveno distanciranje odnosi i na decu? - Bebac.com\nRoditeljska dilema u vreme korone: Da li se društveno distanciranje odnosi i na decu?\n20.03.2020. / Izvor: N1info.com\nSvima se savetuje samoizolacija, društveno distanciranje i da ne izlaze iz kuće bez preke potrebe, a ova situacija, svakako, najteže pada živahnoj i razigranoj deci. Kako se sve više škola širom sveta zatvara, roditelji se pitaju šta bi smeli, a šta ne bi smeli da dopustie svojoj deci, piše BBC, a prenosi N1 info.\nMedicinski radnici smatraju da da je distanciranje od društva neophodno, bi se sprečilo širenje bolesti.\nDr Keri Oltof, profesorka epidemiologije u školi javnog zdravlja „Džons Hopkins Blumberg“ u Baltimoru, kaže da društveno distanciranje važi za sve, za decu i za odrasle, i da udaljenost između svih ljudi treba da bude najmanje dva metra. To znači da nema sportova poput košarke ili fudbala.\n— Na igralištu niko ne drži tu distancu, to nije poenta igrališta — kaže dr Oltof.\nPročitajte još: Dr Srđa Janković: Bebe i deca smeju napolje ali ne i na igrališta>>>\nTakođe postoje dokazi da ova bolest može da preživi na različitim površinama danima; zato je najbolje izbegavati i dodirivanje površina koje veliki broj ljudi dodiruje, poput sprava na igralištima.\nIako deca obično pokazuju slabe simptome koronavirusa ili ih uopšte nemaju, ona ipak mogu biti prenosioci. To znači da, iako vaše dete i njegovi prijatelji mogu izgledati potpuno zdravo, oni ipak mogu preneti virus drugim ljudima u svom okruženju, uključujući i odrasle koji mogu da osete dosta ozbiljnije simptome.\n— Roditelji moraju da se brinu i o sebi — upozorava dr Oltof.\nTrebalo bi jasno precizirati šta znači društveno distanciranje, smatra epidemiolog dr Ketrin Semrau.\n— Ono što radimo danas utiče na ono što ćemo raditi u naredne dve, tri, četiri nedelje — dodaje doktorka.\nČak iako nije u svim zemljama situacija kao u Italiji, dr Semrau kaže da je sada vreme da ljudi preuzmu na sebe odgovornost i da „idu na što manje mesta i što ređe“.\nDoktorka kaže da bi roditelji trebalo da uvedu više zabrana u narednim danima i naprave plan sa svojom decom kako da se nose sa novonastalom situacijom.\n— Ono što može biti najstresnije za porodice jeste to što se sve ovo događa iznenada. Zato, roditelji, napravite plan! — poručuje doktorka.


Odluka 'ZOI-ja 84': Djeca od 13 godina plaćaju ski-kartu kao odrasli na Bjelašnici | BiH | Al Jazeera Balkans\nOdluka 'ZOI-ja 84': Djeca od 13 godina plaćaju ski-kartu kao odrasli na Bjelašnici\nPrema novom cjenovniku 'ZOI-ja 84', djeca od 12 do 15 godina ubuduće će skijanje plaćati kao odrasle osobe.\nPotez 'ZOI-ja' izazvao je dosta kritika na društvenim mrežamaFacebook/ Zoi'84 Olimpijski Centar Sarajevo\nŠto češće na planinu, pobjeći od gradskog smrada i udisati svjež zrak. U kombinaciji sa skijanjem, idealan recept za preživljavanje u Sarajevu od novembra do aprila.\nUz sve životne troškove koje imaju, nema mnogo građana Sarajeva i njegove okoline koji, uprkos željama, mogu podnijeti novi zimski udar na svoj budžet, a predstojeće zime bit će ih još manje.\nKantonalno javno preduzeće "ZOI 84", koje upravlja Skijaškim centrom Bjelašnica, odlučio je promijeniti cijene skijanja, pa će tako djeca od 12 do 15 godina plaćati karte po cijeni koju plaćaju odrasli. Tačnije, prema novoj dobnoj granici, djeca, prema kriterijima "ZOI-ja", više nisu do 15 nego do 12 godina. Stariji od 12 potpadaju pod odrasle.\nTreba istaći da djeca isti tretman imaju i na Jahorini, ali je tamo ponuda dosta bogatija u odnosu na Bjelašnicu, na koju se stanovnici Sarajeva, jednog od najzagađenijih gradova Evrope, masovno žale iz godine u godinu – od neuređenih staza preko gužve na jedinoj vučnici za djecu, gdje čekaju po pola sata da dođu na red, pa sve do šestosjeda, koji često stane zbog vjetra i nema haubu, i četverosjeda, koji ne radi godinama.\n'Strategija za razvoj i edukaciju'\n"Odeš na Jahorinu i mirna Bosna" – jedno je od ponuđenih rješenja u poplavi kritika koje su se pojavile na društvenim mrežama nakon objave cijena.\nMnogo korisnika stava je da je "ZOI" trebao napraviti suprotan potez – stimulirati bijeg djece iz smoga umjesto što će im podizanjem cijena otežati pristup olimpijskom skijalištu.\n"Prvi potez novog menadžmenta je da udalji skijaške škole od Bjelašnice? Ma bravo za novog direktora. Super početak i kraj", jedan je od komentara.\n"Ski-škole sada samo mogu da se sele sa Bjelašnice... Strategija za razvoj i edukaciju. Novih skijaša NULA!", druga je u nizu kritika, dok su pojedini korisnici optužili "ZOI" za popunjavanje finansijskih rupa preko leđa djece:\n"Mizerno je sada zarađivati i popunjavati finansijske dubioze na račun djece, a ovamo pričati o afirmaciji skijanja kod mladih..."\n'Bolje sjediti u smradu'\nGoran Crnaja, instruktor u Školi skijanja "Unisport", u izjavi za Al Jazeeru osudio je potez "ZOI"-ja, uz opasku da će "mnoga djeca umjesto na skijalištu zimu provesti u smradu", te da će škole skijanja neminovno morati podići cijene usluga.\n'Djeca kao instrumenti u rukama manipulatora'\nOsvrćući se na djecu i skijaške škole koje pohađaju, Magoda je rekao da su djeca instrumenti u rukama manipulatora, koji će se, kako kaže, "sami prepoznati" u njegovim izjavama.\n"I do sada smo imali ovih problema, najviše sa školama skijanja. Preko djece se vrše manipulacije, a dosta je ljudi koji su do sada na Bjelašnici uživali mnoge beneficije i vršili razne zloupotrebe. Toga više neće biti. Zbog toga smo i bili prisiljeni ukinuti tačkice", rekao je Magoda.\n"Tačkice su ukinute, a sada je došlo i ovo, tako da na predstojeću zimu gledamo sa dosta neizvjesnosti. Mnogo roditelja djecu šalje na skijanje upravo da bi pobjegla od smoga, da udišu čist zrak i cijeli dan provedu na planini. Sada, morat ćemo revidirati naše cijene, svjesni toga da će škola skijanja postati preskupa za dosta roditelja. Kako to izbalansirati, da možemo raditi, a da roditelji to mogu podnijeti? Znači, poruka je – bolje neka djeca sjede u smradu u Sarajevu nego da skijaju", rekao nam je Crnaja, koji je dodao da su se škole na sastanku s direktorom "ZOI"-ja Kenanom Magodom pokušale izboriti za prihvatljivo rješenje za sve strane, ali da nije bilo rezultata.\n"Radi se o velikim troškovima, jer su u cijene škole, uz ostalo, uključeni i piće i hrana, i to u objektu koji je također 'ZOI'-jev. Na sastancima sa Magodom smo sugerisali nalaženje nekog rješenja, da nam se izađe ususret kako djeca ne bi ispaštala, ali oni su ostali pri svom stavu. Predlagali su da izađu ususret školama sa 50 i više djece, ali to je smiješno, jer zaista ne znam koja škola u Sarajevu ima toliko polaznika", dodao je Crnaja.\n'Usluge, a ne socijalna politika'\nU odbrani odluke direktor 'ZOI-ja 84' Kenan Magoda istakao je primjer starosnih granica za djecu na drugim skijalištima u regiji, te podsjetio na to da se "ZOI" bavi "pružanjem usluga, a ne socijalnom politikom".\nUz to, kako je naveo, odvajanjem cijena za skijanje na Bjelašnici i Igmanu omogućeno je pružanje usluga skijašima čiji džep ne može podnijeti dolazak na Bjelašnicu.\n"Na Jahorini je starosna granica 11 godina, a na skijalištima u Sloveniji i Evropi 12. Dijete od 15 godina je u sportskom žargonu kadet sa osobinama odrasle osobe", rekao je Magoda, dodavši da "'ZOI' mora gledati i svoj interes".\n"Bilo je dosta otpora i kada je direktor Ski-centra Jahorina promijenio starosnu granicu, ali tri godine poslije svi ga kuju u zvijezde. Treba biti jasno da se 'ZOI 84' bavi pružanjem usluga. Mi imamo obavezu da poštujemo red, a na nadležnim organima je da se bave socijalnom politikom. Iako nas svi kritikuju zbog ove goruće teme, moram ukazati na to da smo ipak, u ovim teškim vremenima, mislili na one kojima bi skijanje moglo postati preskupo, pa smo tako razdvojili cijene za Bjelašnicu i Igman. Kome je mnogo dati za kartu na Bjelašnici, onda mu se pruža prilika da skija na Igmanu po prihvatljivijoj cijeni", dodao je Magoda.


April u Beogradu, Dešavanja u Beogradu | City Expert Agencija za Nekretnine Blog\nPočetna » Dešavanja u Beogradu » April u Beogradu\nIako zvanično još u martu, 12. po redu Beogradski noćni market, prvi je na listi prolećnih dešavanja. Pod sloganom „Studio 44“, na ovoj noćnoj pijaci okupiće se dizajneri, zanatlije, poljoprivrednici i ponuditi svoje originalne proizvode. Market se održava u petak, 30. marta na pijaci u Bloku 44 na Novom Beogradu, a ceo program će biti propraćen muzikom i dobrom zabavom. Noćni market počinje u 18h i traje do ponoći.\nDeseta po redu, Jevremova – ulica susreta, održaće se u nedelju 1. aprila sa početkom u 12h. Za ovu priliku Gospodar Jevremova ulica biće zatvorena za saobraćaj, a automobile će zameniti učesnici muzičkog i plesnog programa. Očekuje vas dobar provod, koncert novosadskog Big Bang orkestra, Intermeco kvarteta, i koncert grupe Dragoljub Đuričić i bubnjari. Učestvujte u javnom času joge, uživajte u maskenbalu u kojem učestvuju najmlađi i zaplešite tvist u VIS Limunada igranci.\n40. Salon Arhitekture otvoren je 29. marta i traje do 5. maja u Muzeju primenjene umetnosti u ulici Vuka Karadžića. Pod sloganom „Polje budućnosti“ učesnici salona na svojevrsan način izražavaju kritičko mišljenje o arhitekturi danas i otvaraju nove mogućnosti za arhitekturu u budućnosti. U ovom konceptualnom spajanju trajanja vremena i prolaznosti, učesnici će kroz radove, konkurse i panel diskusije prezentovati svoje ideje i mišljenja.\nKo kaže da u današnje vreme nema pravih vitezova? 31. marta i 1. aprila na Beogradskoj tvrđavi na Kalemegdanu održaće se Vitez fest – popularna međunarodna manifestacija koja okuplja zaljubljenike u fantastiku. Pored koncertnog programa, posetioci će moći da uživaju u kostimima inspirisanim Kamelotom, srpskom istorijom, ali i vitezovima iz kompjuterskih igrica, popularnih knjiga i serija, pa čak i vitezovima budućnosti koji umesto gvožđa za svoje mačeve koriste lasere i holograme. Na festivalu učestvuju viteška i lukostreličarska udruženja iz Evrope.\nU aprilu nas očekuje Međunarodni sajam hortikulture i 20. Izložba lekovitog bilja i preparata od meda "Darovi prirode". Sajam se održava od 3. do 7. aprila. Ovo je odlična prilika da obnovite zelenilo u bašti, kući ili u stanu. Takođe, u isto vreme se održava i Sajam Nautike, Lova i Ribolova, dok Međunarodni sajam građevinarstva počinje 18. i traje do 21. aprila. Poslednji sajam u aprilu najviše će obradovati najmlađe i one kojima je akvaristika hobi. AquaTerra Srbija 2018 - Sajam akvaristike i teraristike, odlična je prilika da kupite novog ljubimca i da vidite egzotične primerke iz celog sveta. Sajam se održava 22. i 23. aprila u Javnom akvarijumu i tropikarijumu Beograd.\nU aprilu nas očekuje plesni spektakl „Lord of the Dance“ koji još od 1998. godine oduševljava publiku. Ovaj scenski spektakl inspirisan irskom tradicijom, ali i pozorištem i modernim plesom, odigraće se 10. aprila u Sava Centru. Ljubitelji filmske muzike će 15. aprila u Belexpocentru imati prilike da čuju slovenačkog muzičara Manjifika (Magnifico). Magnifico u svojim kompozicijama kombinuje balkansku muziku, retro šlagere, džez i klasičnu gitaru. Komponovao je muziku za film „Montevideo“ i seriju „Senke nad Balkanom“.\nUkoliko dolazite u Beograd u aprilu preporučujemo da posetite neke od ovih manifestacija i da uživate u pesmi, igri i umetnosti. Za one koji traže privatni smeštaj u Beogradu, tu je naša ponuda apartmana za kratkoročno izdavanje. Privatni apartmani sve više postaju prvi izbor turista i onih koji žele da provedu vikend u Beogradu. Stan na Dan vam nudi pristupačan i miran smeštaj, a mi, kao i uvek, sigurnu i brzu uslugu.\nKoncerti Sajmovi Apartmani Beograd Stan na dan Beograd


VAŠINGTON Archives - Novinar.rs\nDW: Da li je Nemačkoj potrebna američka vojska? Ako SAD ostvare najavu o povlačenju vojnika iz Nemačke to bi moglo da drastično utiče na odnose Berlina i Vašingtona, piše Dojče vele. […]


Zukorlić posle Zukorlića: Ostaje politika “i – i” (Video) – Sandzaklive.rs\nZukorlić posle Zukorlića: Ostaje politika “i – i” (Video)\n3 3,652 1 minuta čitanja\nSin muftije Muamera Zukorlića, Usame, stupio je na dužnost prvog čoveka Stranke pravde i pomirenja, koju je osnovao njegov nedavno preminuli otac.\nNa osnovu prvog obraćanja novog predsednika, analitičari kažu da se politika te bošnjačke stranke neće menjati.\nNovoizabrani predsednik Usame Zukorlić poručio je članovima i simpatizerima stranke da “ne brinu”, da je muftija Muamer Zukorlić ostavio za sobom institucije i timove, ljude kojima je verovao i koji su sposobni da ih vode.\n“Želim naglasiti da mi hoćemo jedinstvenu Islamsku zajednicu sa duhovnim centrom u Sarajevu u matici Bosni i Hercegovini. Mi imamo kao stranka potpisan sporazum sa vladajućom partijom i želim da naglasim da ćemo se kao stranka pobrinuti da se ispuštuje svaki član i ono što je naš vođa ostavio da se sprovede do kraja”, rekao je Zukorlić.\n“To je jedinstvo Bošnjaka, to je politika progresa u svim elementima, to je politika pomirenja, to je politika “i – i” a ne “ili – ili”, to je politika susreta, a ne politika sudara. Naravno, nastavljamo da se borimo za sve one kapitalne projekte koji su od vitalnog značaja”, kaza je Edin Đerlek iz stranke SPP.\n“Sada imamo disperziju rukovođenja strankom koja se oslanja na tim”, kazala je Andrijana Maksimović, politikološkinja.\nEdin Đerlek naglasio je da veruje da će ovaj “tim” ostvariti sve ciljeve.\n“Naša politika će ići u smeru humaniziranja političkog polja, ali isto tako pragmatičnog delovanja kada su u pitanju sve one stvari koje mogu da doprinesu kvalitetnijem životu građana”, zaključio je Đerlek.\nNajnoviji detalji - Ne stišava se bura oko ubistva kod Tutina\nDa, upravo tako, Zukorlic posle Zukorlica,\ntacno po Ehli bejtu, a ne po Ehli sunetu.\nU Islamu, Ehli suneta funkcije nisu nasledne, ali kao sto vidimo mnogi se ne drze pravila. Tako im odgovara.\n♥♥♥♥♥….sara briljentna riječ i um sandzački…saru za vodju muslimana zapadne evrope.\nOdgovor za Razne priče


Akumulatori VP Power - BM Bozic | BM Bozic\nIzuzetno nam je drago jer smo u prilici da Vam po izuzetno povoljnim cenama ponudimo VP Power akumulatore. Akumulatori VP Power su poreklom iz Mađarske (EU proizvod) rađeni po evropskim standardima i pod strogom kontrolom kvaliteta.\nZA SVE AVANSNE UPLATE i PLAĆANJE U GOTOVINI ODOBRAVAMO POPUST OD 20%\nPOTREBNO JE DA ODŠTAMPATE KUPON I DONESETE GA U NEKU OD NAŠIH POSLOVNICA\n[coupon couponid=“1596″ coupon_align=“cctor_aligncenter“ name=“VP POWER akumulatori“]\nPrvenstveno, kada kupujete akumulator kupite jačinu koju je proizvođač vozila propisao. Jednako je loše kupiti slabiji ili jači od propisanog. Vozači obično štedeći kupe slabiji akumulator koji nema dovoljno snage da pokrene agregat zimi, ali dešava se da kupuju jače akumulatore kako bi imali više snage na raspolaganju, ne razmišljajući da je alternator koji puni akumulator predviđen da ga napuni do određene mere tako da je zabluda da ćete imati više raspoložive snage akumulatora već posle prvog korišćenja jer će biti delimično dopunjen.\nAko je akumulator ispravan i vožnje dovoljno duge nećete imati problema. Proveravajte snagu i ne ostavljajte potrošače uključene ako je motor ugašen.\nSrdačni pozdravi i posetite nas u Beogradu, Novom Sadu i Subotici\nObaveštavamo stare klijente i upoznajemo nove – buduće klijente sa popunjenim asortimanom i novim modelima…\nMi znamo da Vi volite Vaš kamion! Da li Vi znate da možete kod nas…\nBM BOŽIĆ – Poslovna jedinica SUBOTICA→\n←LED rotacione lampe


Ugradnja gasa u automobil, auto gas servis Radić | VirtualniGrad\nUgradnja auto gasa Vam je primamljiva, ali ste je do sada odlagali, imajući je u vidu kao trošak, a ne investiciju? Sada je idealno vreme za to, pogotovo ako planirate putovanje automobilom. U auto gas servisu Radić obezbediće Vam uštedu, a dobre strane auto gasa uvidećete već pri prvom putešestviju: manja novčana potrošnja u odnosu na benzin, neuporedivo veća bezbednost automobila i putnika, duži vek motora i ugodnija vožnja.\nUšteda koju Vam nudi auto gas servis Radić je sequent sistem (kompjutersko ubrizgavanje) za samo 350 evra! Ugradnja auto gasa u ovom servisu je apsolutno pouzdana, s obzirom da imaju kvalitetnu opremu i iskusno, profesionalno osoblje. U prilog tome ide činjenica da je ovo prvi auto gas servis koji je od Mašinskog fakulteta Novi Sad dobio odobrenje da se vozila atestiraju u prostorijama servisa.\nAuto gas Radić je sertifikovani i ovlašćeni servis za ugradnju plina i servisiranje auto gas opreme nekoliko renomiranih proizvođača autogas opreme, kao što su Tomasetto, AC, Lovato, Landi, BRC i Zavoli. Koriste se LPG i TNG. Ovde se obavlja i atestiranje vozila, kao i servis auto gasa. Garancija na ugradnju autogasa je 2 godine ili 30.000 km.\nUkoliko Vas zanima ugradnja gasa u automobil, kontaktirajte Radić auto gas servis.


“Tranquilo” veče dobre muzike uz Kneza i Mariju Mikić! | Toxic TV\nPočetna » Emisije » Tranquilo » “Tranquilo” veče dobre muzike uz Kneza i Mariju Mikić!\nOva nedelja će nesumnjivo biti u znaku dobre muzike, jer je Tijana Randjelović ugostila čuvenog pevača pop muzike – Nenada Kneževića Kneza kao i mladu zvezdu Mariju Mikić.\nEmisiju je otvorio Knez, maestralnom live izvedbom čuvenog hita “Bubamara” i već na samom startu izazvao lavinu emocija, te se moglo naslutiti da će emisija biti u znaku dobrih vibracija. Ne skidavši osmeh sa lica, Knez je Tijani u okviru segmenta “Nešto lično” ispričao brojne detalje iz svoje dugogodišnje karijere i života generalno. Kako je načinio prve muzičke korake, koja pesma mu je promenila život, kako komentariše fenomen “Da l’ si ikada mene voljela”, šta misli o svom lapsusu na engleskom jeziku, kao i o učešću na Eurosongu, šou programu TLZP, životu u Crnoj Gori, Francuskoj i Srbiji gde mu je i sada baza, govorio je potpuno otvoreno a koliko je ponosan na svoju naslednicu Kseniju Hurricane, predstavnicu Srbije na ovogodišnjem izboru za pesmu Evrovizije, pričao je sa posebnim emocijama. U okviru dela “Resetovanje” gledaoci će videti gde Knez provodi svoje slobodno vreme i koliko ga opušta vožnja motorom.\nNakon ovog segmenta, u studiju se Knezu i Tijani pridružila Marija Mikić, devojka koja je u poslednje dve godine osvojila publiku, što svojim vokalom, što izgledom i harizmom. U svom punom sjaju zasijala je i kod nas, i donela nam dodatnu pozitivu. Pred našim kamerama pričala je o pesmi “Rano” koja je oborila sve rekorde, a iskreno je govorila i o danima kada je bila, kako kaže, bucka. U delu emisije “Istina-izazov” odgovarali su na “vruća pitanja” ali i uživo otpevali nekoliko legendarnih numera. Njihova zajednička izvedba hita “Vjeruj” nikoga neće ostaviti ravnodušnim, s toga – ne propustite premijeru ove emisije, večeras od 19 časova na kanalu Toxic Folk! Nedelja je dan za “Tranquilo”.\nPrethodni članakKija Kockar za Toxic: “Ne moram više nikada da se udam!”\nSledeći članakMarija Šerifović i Jovana Pajić u automobilu napravile ludu žurku uz Uraganke!


VELIKI UDAR: STRUČNJACI UPOZORAVAJU DA SLEDI DRASTIČAN PAD STANDARDA..! | Web-Tribune.com\nHome / AKTUELNO / VELIKI UDAR: STRUČNJACI UPOZORAVAJU DA SLEDI DRASTIČAN PAD STANDARDA..!\nPoslednjih nedelja, cene osnovnih životnih namirnica i goriva drastično su skočile. Za naredni period se najavljuje poskupljenje struje, komunalija, gasa… Stručnjaci kažu da uz dalja poskupljenja sledi – pad standarda.\nPodaci pokazuju da se može očekivati skok cene gasa, grejanja, Infostana, javnog prevoza. Pojedini mediji prenose da Kragujevčani mogu da očekuju poskupljenje odvoženja smeća. Tu uslugu bi ubuduće mogli da plaćaju 8,4 dinara umesto sadašnjih sedam dinara po kvadratu stana ili kuće.\nIstu uslugu skuplje bi mogli da plaćaju i oni koji žive u Novom Pazaru. U tom gradu se očekuje i poskupljenje pijaće vode. Isti scenario predstoji i opštini Bečej.\nCene usluga je podigao MTS, ali i Supernova. Paketi koji sadrže internet, televiziju, fiksnu i mobilnu telefoniju – u MTS-u su skuplji od 200 do 1.000 dinara. Te cene kompanija je pokušala da kompenzuje i povećanjem brzine interneta uz uvođenje novih mobilnih tarifa, dok je Supernova povećala cene paketa od 150 do 400 dinara.\n„Hrana je evidentno već poskupela i ja mislim da će tek da poskupi, zimnica – pitanje je šta će ove godine moći da se sprema i u kojim količinama, tako da će to biti vrlo veliki udar na domaćinstva, nadam se da će\ndržava imati sluha da malo pokuša da ublaži neke mere – da li da snizi poreze na imovinu, da li da zamrzne cene komunalija, neke cene moraju malo da se kontrolišu, inače nam sledi drastičan pad standarda kod stanovništava“, naglasio je Milorad Filipović, profesor Ekonomskog fakulteta.\nIz Nacionalne organizacije potrošača Srbije kažu da je u ovom trenutku nezahvalno očekivati da Srbiju zaobiđe poskupljenje, s obzirom na situaciju u Ukrajini. Navode i da bi država trebalo da uvede novi paket mera, koji bi zaštitio građane.\nPrevious Pometnja u eu- Evropa saznala za „uznemirujući pakt” Rusije sa Pekingom!\nNext Dr Petrović: Najnovija analiza događaja sa ukrajinskog fronta (VIDEO)


Foto: Tanjug/AP | Poruka NYT: Vimbldon je Novakov, ne prevrćite očima, gutaćete pilule\nN.N. 22.06.2021 17:58\n"Ovo je Vimbldon Novaka Đokovića. Ne prevrćite očima" - ovim riječima New York Times (NYT) započinje priču o najboljem teniseru svijeta i predstojećem Vimbldonu na kojem će pokušati da se izjednači po broju Grend slemova sa najvećim rivalim, Rodžerom Federerom i Rafaelom Nadalom, koji ih imaju po dvadeset.\n"Sada sjedi na provaliji istorije koja stvara obavezu za mnoge njegove tvrdoglave mrzitelje: ignorišite ili ismijavajte njegov marš, ali najzad, vatrenom i efikasnom Srbinu ukažite čast", navodi se u tekstu.\n"Njegov minimalistički pristup redefiniše tenisko majstorstvo. U sportu koji odiše estetikom, Đokovićev suženi pristup jednako je podeljiv kao Rotkovi blokovi u boji", navodi autor, poredeći Novaka sa čuvenim slikarom Markom Rotkom, poznatom po svojim minimalističkim umetničkim delima.\nNovinar ističe da je Novak u tenisu jednu stvar doveo do savršenstva - kretanje. Usavršio je pripremu, ravnotežu, pomjeranje težine i rad nogama, više nego bilo ko u istoriji tenisa. Dok Federer ima Rembrantov njuh i graciozni barokni umetnički prustup, a Nadalove fizikalije i tenis podsjećaju na udarce ljevicom teškaša u boksu, ali i Đokovićeva igra ima svoju ljepotu. Nijedan vrhunski igrač nikada nije bio tako fleksibilan, da na svakoj površini može da se izvije i savije i da pretvori ludi odbrambeni sprint u iznenadni napad.\n"On nije robot. On je Hudini", navodi autor, prenosi Telegraf.rs.\nIma mnogo tvrdnji na internetu koje bi mogle da se izbroje. Kažu da je mašina. Robot. Nije ništa više od najrasprostranjenijeg zida za skvoš na svijetu. Da, on pobjeđuje, i pobjeđuje i pobjeđuje... Tokom posljednje decenije to je uradio više nego iko drugi u tenisu.\n"Da, može da pukne, razbijajući rekete, urlajući kao uznemireno dijete na sebe, svoje trenere, sudije... tokom svog temperametnog naleta emocija na US Openu je u ljutnji udario lopticu koja je pogodila linijsku sudiju i to je dovelo do njegovog izbacivanja sa turnira". Podsjetio je i na to što je održao turnire u Srbiji i Hrvatskoj u jeku pandemije korona virusa, kao i stavove oko vakcinacije, koje svjetska javnost nije opravdavala.\n"Godinama se činilo da je muški tenis definisan jednim rivalstvom, Federer protiv Nadala. Dva velika šampiona i dva kontrastna stila. Njihova trajna veza definisala je doba ovog sporta. Tada je Đoković upao i maltretirao ga. On je treći točak, različit od Federera i Nadala u svakom pogledu, uključujući i činjenicu da ne potiče iz dobrostojećih zemalja kao što su Švajcarska i Španija, već iz istočnoevropske zemlje koju navijači ne mogu da pronađu na mapi.\n"Vimbldon se smanjio? Ne baš", zaključuje autor ovog teksta o Novaku.\nWTA: Stojanović 111. teniserka svijeta, bez promjena u Top10\nÐokovićeva 344. nedjelja na vrhu, Federer 15. na listi\nĐoković igrao tenis sa obožavateljkom: "Životna čast"\nRuskinja i Letonka igraće za titulu u Moskvi\nČilić u polufinalu u Moskvi, Sakari izbacila Halep


PPT - Organska proizvodnja kao činilac bezbednosti hrane dipl.ing. Olga Kešelj PowerPoint Presentation - ID:846080\nOrganska proizvodnja kao činilac bezbednosti hrane dipl.ing. Olga Kešelj PowerPoint Presentation\nOrganska proizvodnja kao činilac bezbednosti hrane dipl.ing. Olga Kešelj\n<iframe src="https://www.slideserve.com/embed/846080" width="600" height="497" frameborder="0" marginwidth="0" marginheight="0" scrolling="no" style="border:1px solid #CCC;border-width:1px 1px;margin-bottom:5px;max-width: 100%;" allowfullscreen webkitallowfullscreen mozallowfullscreen> </iframe>\nOrganska proizvodnja kao činilac bezbednosti hrane dipl.ing. Olga Kešelj - PowerPoint PPT Presentation\nOrganska proizvodnja kao činilac bezbednosti hrane dipl.ing. Olga Kešelj. Istorijat. Krajem XVIII veka je rođena ideja o organskoj proizvodnji poljoprivrednih kultura Industrijska revolucija i razvitak hem. industrije doveli su do povećanja korištenja hem. jedinjenja tokom tretiranja\nМеждународные сравнительные исследования PISA - . Жебровская О.О.,\nCARSTVO GLJIVA - FUNGI - . gljive - fungi. odlike: jedno ć elijski ili više ć elijski organizmi tijelo (micelij) grade\nCovek kao deo zive prirode - Vezba a). covek kao deo zive prirode. ljudi,kao i sva druga ziva bica moraju da disu i da se\nIvica Vukelić HEP Proizvodnja d.o.o. Sektor za termoelektrane TE Plomin - . te plomin 2 – 15 godina izgradnje , 12\nOrganska proizvodnja kao činilac bezbednosti hranedipl.ing. Olga Kešelj\nIstorijat • Krajem XVIII veka je rođena ideja o organskoj proizvodnji poljoprivrednih kultura • Industrijska revolucija i razvitak hem. industrije doveli su do povećanja korištenja hem. jedinjenja tokom tretiranja • Dolazi do opadanja kvaliteta hrane i zagađenja voda i zemljišta preparatima • Svest o neophodnosti menjanja načina upravljanja poljoprivrednim gazdinstvom • Stvorena zamisao o gajenju biljaka uz smanjeno korištenje hem. sredstava, kontrolisanom upotrebom sintetičkih đubriva, primenom plodoreda, dubokim oranjem, izbacivanjem monokultura i sl. • Pioniri organske poljoprivrede su imali na umu i zaštitu životne sredine, pored gore navedenih faktora • Početkom 70-tih godina prošlog veka, grupa poljoprivrednika je definisala pravila proizvodnje organskim metodom putem nekih dobrovoljnih normativa, to su bili začeci IFOAM-a (Međunarodna federacija pokreta organske poljoprivrede)\nSinonimi Iako je kod nas usvojen naziv Organska poljoprivreda, samim tim i organska proizvodnja i organski proizvod, u većini zemalja sa koriste i sledeći termini: biološka, ekološka proizvodnja i bio i eko proizvod.\nZablude vezane za organsku proizvodnju U stvari, organska proizvodnja ne isključuje tretiranje hemijskim preparatima, već se umesto štetnih sredstava, koriste sredstva posle kojih je moguće konzumiranje plodova već sledećeg dana.\nVrednost bioloških proizvoda Istraživanja u Nemačkoj su pokazala da organski proizvodi imaju znatno viši sadržaj oligo minerala i to posebno kalijuma i gvožđa, a takođe i viši nivo magnezijuma, fosfora i vitamina C. Do sličnih rezultata došlo se i u Americi, gde je utvrđeno da ovi proizvodi imaju 63 % više kalijuma, 73 % više gvožđa i 125 % više kalcijuma nego proizvodi dobijeni konvencionalnom poljoprivredom.\nŠta je organska proizvodnja Organsku poljoprivredu treba shvatiti kao poseban odnos i sistem prema agrarnoj proizvodnji. Ona podrazumeva mnogo više od onoga što se obično misli: to nije samo nekorišćenje veštačkih đubriva ili pesticida, to je poštovanje procedura i reda u poljoprivredi i zahteva mnogo ulaganja i posvećenosti.\nU izveštaju Ministarstva za nauku i zaštitu životne sredine 2002. godine o stanju životne sredine u Srbiji, konstatovano je da je 651.000 ha ili 75 % od analiziranih 868.000 ha poljoprivrednih površina pogodno za organsku proizvodnju. Ta zemljišta nisu opterećena teškim metalima, pesticidima, ni ostacima mineralnih đubriva, niti su zakišeljena.\nZašto je sve ovo bitno? • Zato što se prema podacima svetske zdravstvene organizacije (WHO), godišnje evidentira od 1-5 miliona slučajeva trovanja pesticidima, a 20.000 se završi sa smrtnim ishodom • Zato što na tržištu završe proizvodi animalnog porekla neproverenog kvaliteta, najčešći izvori alimentarnih toksiinfekcija • Zato što hrana i voda koje ne odgovaraju osnovnim higijenskim uslovima, mogu postati uzroci zaraznih bilesti, pa čak dovesti do epidemija • Zato što mi imamo izbor\nStatistički podaci Gradskog zavoda za javno zdravlje U 2004. godini najčešće registrovana oboljenja su: varičela (742,9/100000), crevne bakterijske infekcije (99,1/100000), šarlah (65,7/100000) i salmoneloze (53,0/100000). U odnosu na prethodnu godinu, beleži se pad oboljevanja od šuge za 22,4%, streptokokne angine za 15,5%,bakterijskihtrovanjahranomza 12,2%i tuberkuloze za 3,6%\nSimptomi trovanja hranom • Poremećaji gastro-intestinalnog trakta • Povišena temperatura • Mučnine • Bolovi u stomaku, povraćanje • Nesvestice • Poremećaji nervog sistema • I kao najgori mogući ishod, smrt\nUzročnici trovanja hranom • Bakterije – salmonela, stafilokok, klostridija, ešerihija koli (najčešći) • Paraziti • Biljni otrovi • Mikroorganizmi • Hemijska jedinjenja\nS obzirom da na visoke temperature, oštećenja ambalaže, nepoštovanje rokova upotrebe itd. koji mogu naknadno izazvati kvarenja hrane, ne zavise direktno od nas, na hem. činioce se može uticati njihovim eliminisanjem iz proizvodnog lanca.\nPodela prema teškom metalu koje dovodi do trovanja • Merkurijalizam – trovanje živom (organska jedinjenja žive dovode do oštećenja nervnog sistema) • Saturnizam – trovanje olovom • Trovanje arsenom • Trovanje konzervansima • Trovanje pesticidima\nNačin njihovog dospevanja u hranu\nŽiva • Hg – tretiranje fungicidima, semenski sadni materijal • Godišnje nekoliko hiljada tona živinih proizvoda dospeva u vodu, zemlju i vazduh. • Izaziva: oštećenja nervnog sistema, mozga i oštećenja bubrega\nOlovo • Karakteristika visokorazvijenih zemalja, dimnjaci, automobili namirnica čovek • Kisele namirnice (+ glineno posuđe) • povrće • Simptomi: mučnina, gubitak apetita, grčevi u stomaku, dijareja • Akutno trovanje (ređe): glavobolje, vrtoglavice, konvulzije, koma, smrt • Koncentracija od 10 mikro g/dl krvi gornja granica iznad koje počinju da se javljaju značajni zdravstveni problemi (WHO i Svetski centar za kontrolu i prevenciju bolesti iz Atlante)\nArsen • Poreklo iz sredstava za uništavanje glodara, korova, insekata i gljivica • Industrijska postrojenja\nKonzervansi • Voće i povrće usled veće upotrebe mineralnih đubriva, može sadržati veće količine nitrita • Kalijumovi i natrijumovi natriti i nitrati uzročnici • Hemoglobin (Fe2+ prenosi kiseonik) se pretvara u methemoglobin (Fe3+ "mrtav" je za kiseonik) • Iz nitrita mogu nastati kancerogeni spojevi -nitrozamini\nPesticidi • Uzročnici velikog broja slučajeva trovanja u svetu • Neizbežan činilac proizvodnje u konvencionalnoj poljoprivredi • Nekontrolisanom upotrebom odlaze u zemljište i vodu - dodatna zagađenja • Nestručno rukovanje uzrok trovanja ljudi direktnim kontaktom\nŠta su pesticidi? Pesticidi su supstance ili smeše supstanci namenjene za prevenciju i uništavanje, suzbijanje ili smanjenje količine štetočina (insekata i drugih glodara), nematoda, gljiva, korova i drugih bioloških formi koje žive na zemlji ili u vodi, izuzev mikroorganizama koji žive na ili u čoveku ili životinjama, koje je služba za zaštitu životne sredine (Environmental Protection Agency-EPA) proglasila pesticidima.\nOrganska poljoprivreda kao činilac bezbednosti hrane • Poštovanje strogih pravila u proizvodnji i preradi • Zabrana korištenja pesticida, sredstava sintetičko-hemijskih porekla • Strogi sanitarni uslovi • Zabrana korištenja GMO i njihovih derivata • Ceo proces proizvodnje i prerade je pod stalnom kontrolom ovlaštenih sertfikacionih kuća\nCilj organske proizvodnje • Dobijanje kontrolisanog proizvoda • Obezbeđivanje održivog razvoja poljoprivrede • Zaštita potrošača stavljanjem u promet proizvoda kontrolisanog porekla što potvrđuje i nacionalni znak na istom • Zaštita prirodnih resursa od zagđenja • Održavanje i povećanje plodnosti zemljišta • Očuvanje biodiverziteta\nJedemo da živimo ili živimo da jedemo? • Brz način života donosi nove tekovine načina razmišljanja i delovanja • Broj gojaznih ljudi raste • Povećan broj prodavnica brze hrane • Hrana se sprema u neadekvatnim uslovima • Nizak stepen sanitarnih uslova\nBudućnost • Poboljšati edukaciju stanovništva o ispravnosti hrane • U škole uvesti zdravu, biološku hranu • Organizovati javne skupove za širi auditorijum potrošača • Subvencionisanje organske proizvodnje od strane države • Podsticanje organskog metoda ekonomskim merama\nPotencijal • Povoljnost našeg regiona za gajenje organskog povrća i voća • Veća cena ovih proizvoda • Povećana tražnja na stranom tržištu • Ekonomska isplativost gajenja ovim metodom\nSrbija ima potencijala da unovči ono što je sada trend u svetu, a predstavlja budućnost proizvodnje i prerade. • Kontrolisanjem rada sertifikacionih kuća, njihovih izveštaja, nisu dopuštene greške u ovoj proizvodnji • Podizanjem ove teme na jedan viši nivo, dobili bi se proizvodi kontrolisanog porekla, i kontrolisanog porekla\nMi imamo izbor\nKupujmo proizvode sa našim nacionalnim znakom • Posvetimo više pažnje načinu na koji biramo namirnice • Čuvajmo namirnice prema uputstvu • Posvetimo više vremena higijeni Jer zdravlje na usta ulazi!


Promocija novog „Toka“ - Grad Prokuplje\nPromocija novog 54. broja časopisa „Tok“ biće održana sutra u 18 časova u prokupačkom Domu kulture.\nČasopis za književnost, kulturu i društvena pitanja „Tok“, kao i dosad, objavljen je u izdanju Književnog društva „Rade Drainac“, koje postoji i radi u okviru ove ustanove kulture.\n-Predstavićemo čitaocima i poštovaocima ovog časopisa njegovo novo izdanje na povećanom broju strana, oko 220, jer će ubuduće izlaziti samo jednom godišnje, rekao je urednik ovog časopisa Dragan Ognjanović.\nOn je dodao da „Tok“ uspeva da kroz svoju misiju na najbolji način reprezentuje topličku kulturu, ali i da u Toplicu donese najznačajnije stvaraoce naše kulture uopšte.\nNovi broj je prema rečima Ognjanovića posvećen pre svega kulturnim dešavanjima u 2017. godini i sam njegov početak rezervisan je upravo za retrospektivu o njima. Značajno mesto zauzimaju i pesme sa različitih konkursa, ali i proza koja se proteže od novele do mikroproze. Ne izostaju ni uvek rado čitani eseji, istorijski članci, prevodi, tumačenja i prikazi.\nČasopis „Tok“ je jedini časopis u Toplici koji ima tradiciju dugu skoro pola veka.