Zoran Marinkovic - Slike Crtezi Digitalni Radovi - Crtezi\nI i II godina u klasi S. Knezevica\n1. BIG SPACE LICKER, je moja slika po uzoru na centralni motiv koje sam kasnije uradio i simbol za moj bend, za Bjesove.\n2. MOST, je most izmedju dva vremena, izmedju dva shvatanja umetnosti i žene.\n3. MIKI, NATALIJA I MICA, PRE NEGO ŠTO SE MIKI PROPIO, je jedan od zadnjih trenutaka sreće za Micu, ženu koja nam je u klasi tokom studiranja pozirala.\nIII godina u klasi B. Protica\n1. FRIZERSKI SALON, je frizerski salon.\n2. NIKAD JA OVO NEĆU ZAVRŠITI... je slika vremenskog perioda između dve misli tj. dve ideje. Ona takođe predstavlja i nemoć da se završi započeto.\n3. SEUL, je još jedna moja "preterano objašnjena" slika.\n4. DUPELIZAC, je rebus.\n( klikni na sliku za kompletnu galeriju )\nIV godina u klasi Čedomira Vasića\n1. DVA PEŠKIRA, su dva peškira.\n2. KORPICA SA CVEĆEM, je moja prva slika na platnu, zato što je vez koji sam kopirao takođe radđen na tkanini.\n1. BULONJSKA ŠUMA, KAT. BR. 10, nije kopija Matisa nego je kopija strane iz njegove monografije.\n2. PORTRET LIDIJE DELEKTORSKE, koji ponekad nazivaju Gospođa "L.D. - Zeleni, žuti i plavi portret", ja sam odradio kao siv, crn i beo, jer sam ga kopirao iz onog dela Matisove monografije u kojoj se nalaze tekstualni prilozi o slikama i male informativne crno bele reprodukcije.\n3. VAN GOGH NA SAMRTNOM ODRU, je slika nastala stavljanjem u međuodnos, moguć i u emotivnom i istorijskom pogledu, Van Gogove slike Dr. Gašea i Gašeovog crteža umirućeg Van Goga.\n4. TERASA KAFANE NOĆU SA ZELENOM PRUGOM, je četvorostruka kopija četiri dečije kopije Van Gogove “Terase...” sa istovetnom “greškom” u vidu zelene pruge.\n5. NA IZLOŽBI, je kopija mene samoga, tj. jednog mog osnovnoškolskog rada.\n6. GORNJA I DONJA POLOVINA VORHOLOVE VEČERE, su dve obrade nastale od Vorholove obrade Leonardove “Tajne Večere” gde je u smislu izvedbe rada ( iron & inkjet t-shirt transfer paper ) ispoštovan Vorholov industrijski princip, ali se u procesu “obradjivanja”\n"zaboravilo" ime originalnog izvođača.\n7. PJER I ŽAN MATIS IGRAJU DAME U PRIRODI, je rad koji je na moj predlog naslikao moj sin Pavle Marinković. Želeo sam da moj sin naslika Matisove sinove sa “Portreta slikareve porodice”, s tim što ih je on svojevoljno premestio iz udobnosti sobe u eksteterijer.\n8. MATISOVE RIBICE U VODENOM PASPARTUU NA HOKNIJEV NAČIN, je kopija Matisovih “Crvenih ribica” uz paspartu koji čini integralni deo slike, a koji je urađen na način na koji David Hockney slika vodu.


PČELARSKI SAJAM 13. i 14. februara na Beogradskom sajmu | Happy BSC portal\nNa Beogradskom sajmu će 13. i 14. februara biti održan Pčelarski sajam, na kome će se u ponudi naći, pored proizvoda od meda, i kompletna pčelarska oprema i repromaterijali, saopštili su iz Beogradskog sajma.\nOvogodišnji sajam organizuje Savez pčelarskih organizacija Srbije, a posetioci će moći da uživaju u veoma raznovrsnom izložbenom, obrazovnom, promotivnom, privrednom i turističkom sadržaju i programu.\nPored izlagačkog i takmičarskog dela, organizatori su najavili i više stručnih panela i seminara.\nSajam će biti održan u skladu sa epidemiološkim merama, navedeno je u saopštenju.\nUGAŠEN POŽAR NA NOVOM BEOGRADU: Nema povređenih!


NEMAJU NIŠTA LIČNO PROTIV JOVANIĆA\n13.08.2015. 13:58h Ažurirano: 13.08.2015. 13:58h\nPredsjednik sindikata Jadranskog brodogradilišta Bijela u stečaju Mladen Krivokapić izjavu predsjednika Privrednog suda Blaža Jovanića shvata kao prijetnju i ucjenu.\nJovanić je odbio zahtjev stečajnog upravnika Jadranskog brodogradilišta Bijela, Žarka Ostojića, da ga razriješi te dužnosti, ocjenjujući da nijesu ispunjeni uslovi za razješenje, a imenovanje novog bi odugovlačilo proces.\nPredsjednik Privrednog suda, je zadužio stečajnog upravnika da angažuje nove radnike iz Crne Gore ili inostranstva za nužne radove, da raskine ugovor sa onima koji prave opstrukcije, angažuje obezbjeđenje, blokira ulazak bivšim radnicima, podnese krivične prijave ili traži asistenciju policije, ako sumnja da neko poziva na otpor protiv njegovih odluka.\n“Naročito nas je pogodila Ostojićeva, odnosno Jovanićeva izjava da su radnici nesavjesni i da su oni dijelom odgovorni za havariju na brodu South River. Samo zahvaljujući našem znanju, našoj odgvornosti, iako nismo radno angažovani, spriječena je milionska šteta na italijanskom brodu South River koji je udokovan u Brodogradilištu, ali i ekološka katastrofa zbog izlijevanja preko 500 tona nafte čije bi se posljedice, posebno za turizam, osjećale narednih nekoliko godina”, navodi Krivokapić.\nKrivokapić ističe da nemaju ništa lično protiv stečajnog upravnika, da ga nisu ometali u njegovim svakodnevnim radnim zadacima, da mu ni jednog trenutka nisu onemogućili ulazak u Brodogradilište i da su sastanci sa njim održani u “korektnoj atmosferi”.\nKrivokapić je istakao da “sindikalci ne miješaju nadležnosti” i da su njihovi zahtjevi uz pismene garancije za isplatu dvije i po plate, naknade iz radnog odnosa, otpremnine po kolektivnom ugovoru i uplata zaostalih sredstava u stambeni fond brodogradilišta “adresirane” na Vladu Crne Gore.\n“Naše je pravo da odbijemo ponudu stečajnog upravnika da radimo pod uslovima koji nam ne odgovaraju, ali nijednog trenutka nismo onemogućavali naše kolege da počnu da rade, ali takvih među nama nije bilo”, kazao je Krivokapić.\n“Neće nas zaplašiti, a mi nastavljamo sa protestima do ispunjenja naših zahtjeva”, poručio je prvi čovjek sindikata bjelskih brodograditelja, dodajući da bivši radnici u tri smjene čuvaju imovinu Brodogradilišta.\nInspektori napravili uviđaj\nInspektori Lučke kapetanije iz Kotora i MUP a iz Herceg Novog danas su po nalogu državnog tužioca izvršili uviđaj zbog izazivanja opasnosti i moguće havarije na brodu South River .\nZa sada nepoznata lica su prije tri dana napunili i zatvorili tankove sa balastnim vodama italijanskog broda koji je udokovan u Brodogradilištu zbog čega su mogli potopiti i brod i mali dok.\nNezvanično saznajemo da se takvo djelo može okvalifikovati kao teško krivično djelo i ugrožavanje bezbjednosti ljudi i plovila.\n07.05. 09:44 h\t562\t90198\n07.05. 12:14 h\t1078\t72896\n07.05. 11:18 h\t1643\t66941\t3\n07.05. 15:11 h\t56\t61906\n07.05. 08:35 h\t63\t31983


Koraksove karikature istinitije od života (VIDEO) - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » Koraksove karikature istinitije od života (VIDEO)\nTribina lista Danas i Novog optimizma pod nazivom “Zlatno doba“ u Šapcu\nU Šabačkom pozorištu danas je održana tribina „Zlatno doba“, na kojoj je predstavljen i kalendar Danasovog karikaturiste Predraga Koraksića Koraksa.\n0Piše: D. E. 18. januara 2019. 19.39 Izmenjeno: 19.47\nKoraksić je naveo da svakog dana ima barem četiri-pet situacija, odnosno gluposti iz dnevne politike, koje su za karikaturu, ali da jednostavno nema vremena sve da ih nacrta. Kao jedna od konstanti je zarđala kašika, sa kojom je ranije predstavljan Šešelj, pa Toma Nikolić, a u poslednje vreme umesto zarđalih pojavile su se zlatne kašike Aleksandra Vučića i njegovo zlatno doba. A pre će biti kameno doba.\nMilan Vlajčić, filmski kritičar ukazao je na dugu storiju karikature, a da Koraksov opus podseća na opus velikog francuskog slikara i karikaturiste Onora Domijea.\n– Karikatura je svojevrsno ogoljavanje surove političke stvarnosti, sa gorkim ukusom da živimo u jednom iskrivljenom autoritarnom režimu – rekao je Vlajčić. On je naveo i poražavajuću sliku štampanih medija u Srbiji, gde su tiraži svih dnevnih novina 230.000 primeraka. Nažalost, tabloidi su ubedljivo najčitaniji, a pored laži, primitivizma i gole režimske propagande donose i pornografiju.\nOn je istakao da poseta predsednika Rusije Vladimira Putina potvrđuje ogromnu propagandnu mašineriju Aleksandra Vučića, a kao primer Vlajčić navodi lutanje i one koji su dovedeni za sendvič s obzirom da živi na 200 metara od Hrama Svetog Save.\nDragana Rakić, odbornica u Vršcu i potpredsednica DS, rekla je da su njeni sugrađani dali ogroman doprinos pobedi SNS u Lučanma, neki su cepali drva, a neki su čak nosili mrtvačke kovčege, saživevši se sa meštanima.\n– Važno je da je pokrenut talas protesta, da se pored Beograda bude i građani u drugim mestima, rekla je Rakić i za naredni petak najavila protest i u Vršcu.\nNovinar Danasa Dragan Eraković govorio je o neprimernom bogaćenju, tom zlatnom dobu za Vučića i kompaniju, počev od basnoslovnog dila sa privatnom arapskom firmom, sakrivenog po leks specijalisu, a radi se o tri milijarde evra Beograda na vodi. Takođe, u Grockoj, kao svež primer, gde je tamošnji novinar Milan Jovanović napadnut, izgorela mu je kuća a napadači su i pucali, negde se izgubilo tridesetak miliona evra za gasifikaciju.\nTribinu su pratili gradonačelnik Šapca Nebojša Zelenović, poslanik Dušan Petrović, generalni sekretar DS Dušan Kostadinović, počasni građanin Šapca Predrag Tojić i brojne političke i javne ličnosti Šapca. Tribinu koju su organizovali list Danas i Novi optimizam vodio je Nenad Kulačin.\nkarikature, novi optimizam, predrag koraksic koraksŠabac\nPredrag Koraksić: Corax for President


PREGOVORI Archives | Ekonomist\nby Redakcija - 11/09/2017 0\nCrna Gora će u pregovorima sa EU tražiti da zadrži euro, uz modifikaciju mastrihtskih kriterijuma koji nijesu primjenjivi, kao što je kriterijum deviznog kursa, saopštila je savjetnik viceguvernera za finansijsku stabilnost u Centralnoj banci (CBCG), Milica Kilibarda. "Očekujemo da će taj kriterijum biti zamijenjen nekim drugim, koji treba da bude ispunjen",\nPregovori sa A2A produženi do avgusta\nPregovori između Vlade i A2A, koji su bili oročeni na 30. jun, biće produženi za još mjesec, saznaje Pobjeda. Kako je Pobjedi rečeno iz više izvora, obje strane su blizu dogovora. Mogućnost produženja roka za pregovore najavio je početkom juna glavni izvršni direktor A2A Luka Valerio Kamerano. "Cilj A2A je da sa


Haradinaj i Hodžaj: Prvo vize pa dijalog sa Beogradom\nPremijer privremenih institucija u Prištini Ramuš Haradinaj i njegov zamenik Enver Hodžaj, nagovestili su mogućnost prekida dijaloga sa Beogradom, ukoliko pitanje vizne liberalizacije za Kosovo ne bude na dnevnom redu u decembru.\nKako piše prištinska "Epoka e re", oni smatraju razumnim povezanost ova dva procesa.\nKurc posle sastanka sa Tačijem: Skeptičan sam prema formiranju vojske Kosova\nĐurić: Ne prihvatamo ultimatume, niti formiranje lažne vojske Kosova\nHodžaj najavio sednicu vlade Makedonije i institucija u Pištini


Die Antwoord u Beogradu kao zagrevanje za EXIT | Balkanrock.com\nTagovi: Beograd, Die Antwoord, EXIT\nDie Antwoord u Beogradu kao zagrevanje za EXIT\nJužnoafrička rep rejv senzacija Die Antwoord nastupiće u subotu, 11. juna u staroj Ciglani Beograda, u okviru umetničke kolonije DEV9T, kao zagrevanje pred ovogodišnji EXIT festival! Noć pod nazivom EXIT NA DEV9T predstaviće Die Antwoord na vrhuncu karijere i to na lokaciji koja neodoljivo podseća na njihove upečatljive spotove.\nFamozni trojac iz geta Južnoafričke Republike uzdrmao je muzičku scenu svojom provokativnom pojavom i muzikom, koju prate viralni spotovi i adrenalinski nastupi. Na EXIT festivalu slušali smo ih premijerno još 2010. godine, a na DEV9T stižu na veći nego ikad. Die Antwoord dolaze konačno u Beograd i to na vrhuncu slave, nakon što su pokorili svetske top liste 2014. godine sa albumom “Donker Mag” sa vrha svetskih top lista. Front-tandem Ninja i Yo-Landi nedavno su veliki uspeh doživeli i sa ulogama u filmu “Chappie” proslavljenog reditelja Nila Blomkampa, gde igraju ulične gangstere koji igrom slučaja postaju “roditelji” robota-heroja sa razvijenom veštačkom inteligencijom.\nDie Antwoord (11.06.2016.)


SARAJEVO – Na današnjem trgovanju na Sarajevskoj berzi ostvaren je ukupan promet od 247.108 KM, a u okviru 17 transakcija ukupno je prometovano 41.127 vrijednosnih papira.\nNajveći dnevni porast vrijednosti od 19,17 odsto zabilježile su dionice emitenta GP “ŽGP” Sarajevo i dostigle cijenu od 2,30 KM, dok je najveći dnevni pad od 30 odsto registrovala “Štamparija Fojnica” sa cijenom od 3,50 KM. Srna


U osvit zore | Happy BSC portal\nNova turska hit serija "U osvit zore", donosi nam na male ekrane toplu ljudsku priču o sudbini sestara.\nOne žive u Istanbulu, mirnim i srećnim životom, u maloj kući, sa svojim roditeljima. Elif je studentkinja, buntovna Armagan uvek je na strani pravde, Jeliz prati modu i trendove, bolešljiva Blige je veoma vredna i odgovorna i na kraju najmlađa i najemotivnija je šestogodišnja Džansu.\nŽivot im je bio divan sve dok u osvit jedne zore ne izgube i oca i majku. Od tog momenta ove hrabre devojke nastavljaju same, boreći se kao lavice za bolji život. Okružene različitim ljudima ni ne sanjaju da im opasnost preti možda od onih koji su im najbliži.\nČesto su i same međusobno u sukobu, ali ih sestrinska ljubav uvek vrati na pravi put.\nDa li će uspeti da se održe kao porodica ili će život ipak uspeti da ih rastavi?\nTrenutno nema sadržaja za izabrani filter


Jevrejsko groblje u Teheranu, 2011.\nPiše: Beth Ryder za BBC, prevela: Biljana Jovićević\nPrema službenim procjenama, oko 250.000 Jevreja iranskog porijekla živi u Izraelu, većina njih u gradu Holon, malo izvan Tel Aviva. Kako se osjećaju, pritisnuti prijetnjom da bi Izrael mogao napasti Iran zbog njegovog spornog nulernog programa, tema je kojom se bavio BBC.\nUri Nisani gotovo da nema ni najmanju želju da se vrati u zemlju svog rođenja.\n“Doselio sam se ovdje 1959.i nikad se nijesam vratio. Ja sam rođen u Iranu, ali ja se osjećam kao Izraelac“, kaže Uri.\nSada u svojim 60-im, Uri pomaže u vođenju jedne od tri sinagoge u Holonu, koje uglavnom posjećuju Jevreji iranskog porijekla, a razgovorima u toj zajednici dominira jedna tema: “ratni bubnjevi”\n“Mi volimo narod Irana, ali ne volimo režim“, kaže Uri.\n“Niko ne želi rat, ali ako se dogodi vojna akcija, ja ću je podržati“, dodaje.\nNa talasima uživo\nU predgrađu Holona, u jednom šoping centru, Parviz Barhourder radi u radio stanici čiji se cjelodnevni program emituje na njegovom maternjem - persijskom jeziku.\nSvakog dana u sedmici iranska poezija, muzika i politika može se čuti direktno sa talasa Radio RadisIN, ali primarni cilj stanice je zagovarati mir.\n“Kroz istoriju, sve dok aktuelni režim nije došao na vlast, postojali su konstantno dobri odnosi između Irana i Izraela. Cilj naše radio stanice je obnavljanje tih odnosa“, objašnjava Parviz.\nOtkako je radio stanica počela sa radom prije tri godine, tim od 38 iransko-izraelskih volontera održava RadisIN prenos programa preko interneta, kabla i satelita velikom domaćem i stranom auditorijumu na persijskom jeziku. U kontakt programu radio stanice, putem sms poruka i e-mailova sa slušaocima u Iranu, jedna od najčešćih tema, prema riječima Parviza, jeste uticaj koji sankcije Zapada imaju na Iran.\nJevreji u Teheranu, ilustracija\n“Ljudi govore o svojim strahovima zbog aktuelne situacije, o tome kako pokušavaju da naprave zalihe hrane i ostalih neophodnih stvari za preživljavanje u svojim domovima“.\nParviz je zabrinut kakav bi uticaj izraelska vojna akcija mogla imati na njegove prijatelje Jevreje koji su ostali u Iranu.\n“Zabrinut sam za njih. Ako se bilo šta dogodi režim će ih uzeti kao taoce“, objašnjava Parviz Barhourder, koji procjenjuje da njegova radio stanica ima oko 6.000 slušalaca u Iranu.\nIran je dom za najveću jevrejsku zajednicu na Bliskom istoku van Izraela. Broj se smanjio od uspostavljanja Izraela 1948. i revolucije koja je uslijedila nakon zbacivanja šaha Reze Pahlavija sa vlasti 1979., ali kako se procjenjuje, oko 25.000 Jevreja još uvjek živi u Iranu.\n“Moramo ubijediti aktuleni režim u Teheranu da odustanu od svog atomskog projekta i postanu normalna država“, kaže Parviz.\n“Čim im pođe za rukom da naprave atomsku bombu, počeće treći svjetski rat", strahuje.\nParviz kaže da ne želi da vidi rat u svojoj rodnoj zemlji, ali – kao i mnogi u ovoj zajednici – on će bez odlaganja podržati vojnu intervenciju kao posljednju opciju.\n“Ako se bude biralo između čekića i nakovnja, šta ćemo odabrati? Prilike da se nešto promijeni sve su manje i manje izgledne svakog dana“, dodaje.\nNedaleko od radijskog studija je Beit Koresh Centar za iransku populaciju u Halonu koji je zatvoren i nedovršen. U njemu postoji persijska biblioteka, ali knjige su dostupne samo kada je zgrada otvorena, a to je veoma rijetko.\nPosmatrajući taj centar izvana, Kemal Penhasi, urednik jedinog izraelskog magazina na persijskom jeziku Šahjad - sjeća se uloge koju je taj Centar imao u njegovom životu kada je stigao u Holon, kao 16-ogodišnjak, 1979. godine.\n“Centar je tada izgledao tako lijepo, dolazili bismo tu svake sedmice – bio je zaista veoma važan", kaže Kemal Penhasi.\nNajvažnija jevrejska sinagoga u Iranu\nAli kako su Iranci bivali sve više integrisani u izraelsko društvo, mnoge mlade generacije izgubile su interesovanje – ni zajednica se više ne okuplja oko Centra, pojašanjava Kemal.\n“Svaki Iranac u Holonu zna za Beit Koresh –da smo jedinstveni mogli bismo završiti projekat “, kaže i dodaje ”ali mi smo imućni ljudi i svako želi biti menadžer".\nDanas su iranski Izraelci integrisani u jednu ekonomski veoma uspješnu grupu. Šaul Mofaz, novoizabrani lider opzicione Kadima partije, je rođeni Iranac, na primjer.\nIzgradnja Beit Koresha počela je prije 30 godina uz finasijsku pomoć iranskog šaha - u vrijeme kada su odnosi prozapadnog Irana i Izraela bili veoma bliski. U današnje vrijeme, pak, nezakonito je da bilo ko sa izraelskim pasošem posjeti Iran. Kemal čezne da vidi uklanjanje postojećeg režima u Teheranu, ali misli da je najlogičniji put da se to dogodi - promjenama koje dolaze iznutra.\n“Iranski narod, naročito mladi, sposobni su da donesu političke promjene, kao što smo vidjeli nakon predsjedničkih izbora 2009. Mi i Zapad treba da budemo spremni da uskočimo sa finasijskom, logističkom, informacionom i medijskom podrškom", kaže Kamal.\nPored redakcije magazina, u maloj radnji na uglu glavne ulice u Holonu, Kemalova 22-godišnja bratična Roza Penhasi kaže da je veoma zabrinuta za iranske civile.\n“Bojim se za studente kao što sam ja u Iranu. Ovdje u Izraelu slobodni smo da kažemo sve što želimo, ali znam da su oni u Teheranu uplašeni.“\nIako je rođena u Izraelu, Roza je naučila prvo persijski kod kuće, prije nego što je počela govoriti hebrejski, i još uvjek pokušava da održava veze sa zemljom svojih roditelja.\n“Ranije sam bila u prilici da razgovaram sa osobama mojih godina u Teheranu preko interneta i socijalnih mreža, ali je sada iranska vlada to blokirala i uspostavljanje kontakata postalo je izuzetno teško“, kaže.\nNjen interes za Iran je neobičan među njenim vršnjacima.\n“Kada sam kući sa roditeljima, djedovima i bakama, osjećam se kao 100 % Iranka, ali kada sam vani sa prijateljima, ja sam Izraelka", navodi Roza.\n“Većina pripadnika druge generacije Iranaca zaboravili su svoje korijene“, kaže Roza.\nVažno je, prema njenom mišljenju, da ljudi znaju da prave razliku između iranskog naroda i režima.\n”Civili u Iranu nijesu kao vlast i mi se moramo postarati da oni znaju da ih Izraelci vole i podržavaju“, navodi.\nRoza se nada da će jednog dana posjetiti Teheran, da vidi porodičnu kuću u Amir Abadu o kojoj je čula tako mnogo priča, ali imajući u vidu današnju situaciju ta opcija za sada ne dolazi u obzir.


source.ba | Vranić razgovarao sa direktorima zdravstvenih ustanova\nMinistar zdravstva Kantona Sarajevo, prof.dr. Haris Vranić održao je danas koordinacijski sastanak sa direktorima zdravstvenih ustanova Kantona Sarajevo.\nSastanku su prisustvovali direktor Opće bolnice “Prim.dr. Abdulah Nakaš” Ismet Gavrankapetanović, v.d. direktorica Hitne medicinske pomoći Amra Bašić - Živadinović, v.d direktorica JU Dom zdravlja Amela Kečo, te budući generalni direktor domova zdravlja Abel Baltić, čiji mandat počinje za nekoliko dana, tačnije 01. septembra ove godine. Generalna direktorica KCUS-a Sebija Izetbegović iz opravdanih razloga nije prisustvovala ovom sastanku.\nOvom prilikom, analizirano je stanje u zdravstvenim ustanovama, te postignut operativni dogovor o koordinaciji primarne zdravstvene zaštite sa sekundarnom i tercijarnom u smislu zbrinjavanja Covid-pacijenata.\nNajavljeno je i održavanje novog sastanka, na kojem se očekuje i prisustvo direktorice KCUS-a.


09.09.2019. 10:52h 09.09.2019. 10:52h\nDanas u Hrvatskoj počinje škola, ali dok se sa jedne strane mnogo priča o reformi obrazovanja koja kreće od danas, jedna srednja škola u Zagrebu pokazala je surovu realnost hrvatskog školstva.\nU ovu školsku godinu 2019./2020. kreće 318 hiljada osnovaca, od čega nešto više od 38 hiljada prvačića i gotovo 146 hiljada srednjoškolaca.\nToliko spominjana reforma ove jeseni ulazi u sve hrvatske škole i to u 1. i 5. razrede osnovnih škola u svim predmetima, a u 7. razredima po novim planovima predavaće se biologija, hemija i fizika.\nReformom će biti zahvaćeni i prvi razredi srednjih škola pa će gimnazijalci po novim planovima pratiti sve predmete, a strukovnjaci hrvatski, matematiku i strani jezik.\nU školi u Zagrebu nemaju za nastavu pa od roditelja traže 13,5 evra po učeniku\nNo istovremeno, Druga ekonomska škola u Zagrebu traži od roditelja svojih učenika da uplate po 13,5 evra s obrazloženjem da nisu u mogućnosti da održavaju odgovarajući nivo obrazovanja.\nDakle, škola u Zagrebu, glavnom gradu, nema za nastavu pa roditelji moraju da plaćaju ono što bi u Hrvatskoj trebalo da bude besplatno.\nObaveštenje prema kojoj roditelji za svoju djecu moraju da uplate po 13,5 evra stoji na zvaničnim veb stranicama škole, a potpisuje je direktorka škole Ana Naletilić. U njoj se navodi da se radi o "participaciji u povećanim troškovima obrazovanja". Učenici prvih razreda, navodi se dalje, platili su je prilikom upisa, a ostali učenici je trebaju platiti do 30. septembra 2019. Na stranicama su navedeni i podaci za uplatu.\nU dodatnom obaveštenju koja je upućena roditeljima učenika Druge ekonomske škole, a koju takođe potpisuje direktorka Naletilić, stoji i obrazloženje. Direktorka navodi da "zbog nedostatka finansijskih sredstava i povećanih troškova nastavnog procesa" nisu u mogućnosti "održavati odgovarajući nivo, pa je zbog toga Školski odbor, uz saglasnost osnivača (Gradske kancelarije za obrazovanje), doneo odluku o uvođenju participacije od 13,5 evra godišnje po učeniku".\nNovac će, tvrdi se u obaveštenju roditeljima, biti potrošen namenski.\n"Napominjemo da će novac prikupljen od roditelja biti trošen strogo namenski za potrebe vaspitno-obrazovnog procesa, a na kraju godine podnosiće se izveštaj o trošenju sredstava s kojim ćete biti upoznati preko Veća roditelja.\nŽao nam je zbog nepopularne mere, ali zbog održavanja nastave i mi smo, kao i druge škole, bili prisiljeni da uvedemo participaciju", stoji u obaveštenju.\nDirektorka: To skoro sve škole u Zagrebu imaju, mi imamo najmanji iznos\nNovinari Index.hr su jutros pozvali direktorku Druge ekonomske škole kako bi je upitali za dodatno objašnjenje ove odluke. Želeli su daje pitaju i o kakvim se tačno povećanim troškovima radi, kao i jesu li potrebni novac prvo tražili od Grada.\n"To vam je tako u skoro svim školama u Zagrebu, skoro sve škole to imaju. To je u članu 19 Odluke o upisu koji je donelo Ministarstvo obrazovanja i to je temelj za odluku. Dobili smo naravno saglasnost osnivača, Grada Zagreba, i to se onda može uraditi. Škole imaju participacije od 13,5 do 67,5 evra. To su tačne informacije. Nije u redu da se sad o nama priča kad stvarno imamo najmanji iznos", rekla je direktroka Naletilić Indexu.\nHrvatskaškolaškolska godinasrednja školaZagrebnovacparticipacijaučenicireformanastavadirektorkaroditelji\nKO JE ĆERKA ISIDORE BJELICE? Vila napunila 18, majka joj tad posvetila EMOTIVNE REČI, a evo šta o njoj niste znali! 4\t28


Hor „Mokranjac“ duhovnim pesmama otvara izložbu „Prebilovci“ | Herceg Televizija Trebinje\nHor „Mokranjac“ duhovnim pesmama otvara izložbu „Prebilovci“\nKako i dolikuje svečano otvaranje izložbe o Prebilovcima počeće duhovnim pesmama, troparom Spasovdana i molitvom Oče naš u izvođenju pevačkog hora „Mokranjac“ koji deluje pri HramuSvetog Save na Vračaru.\nKako saznajemo od organizatora, potvrđen je dolazak episkopa slavonskog Jovana. Pre nekoliko dana učešće na ovoj izložbi potvrdio je i vladika ZHiP Grigorije, a obzirom da je u toku Sabor SPC verovatno će još neko od crkvenih velikodostojnika biti prisutan ovoj izložbi koja nesumnjivo ima visok nacionalni značaj.\nU 11 časova gost emisije uživo “Uz jutarnju kafu” na TV NAŠA u Beogradu biće Dušan J. Bastašić, predsednik UG Jadovno 1941. iz Banjaluke. Ovu emisiju u R. Srpskoj uživo preuzima i emituje TV BN.\nIzložba “ Prebilovci“ je zajednički projekat Kulturnog centra Novog Sada i UG Jadovno 1941. iz Banjaluke.\nAutori izložbe su Predrag Lozo i Dragoslav Ilić. Recenzent izložbe je Doc. dr Goran Latinović.\nStručni saradnik na projektu je Milenko Jahura, Predsjednik srpskog nacionalnog društva Prebilovci.\nPozivamo Vas da budete sa nama na svečanom otvaranju prve izložbe o mučeničkim Prebilovcima.\nIzložba će biti postavljena do 28. maja 2015. Galerija NBS je otvorena radnim danima od 10. do 18. časova.


Ukrajina: Kazniti organizatore trgovinske blokade Donbasa - Sputnjik Srbija\n20:19 20 April 2021\n15:35 28.02.2017 Preuzmite kraći link\nZamenik ministra za privremeno okupirane teritorije Ukrajine Georgij Tuka smatra da bi organizatori trgovinske blokade Donbasa trebalo da budu kažnjeni.\n„Ljude koji sada blokiraju železnički saobraćaj podelio bih u tri kategorije. Prva kategorija su oni koji su zaista to organizovali, a sada govore da nisu organizovali, već samo podržavaju… Ti ljudi koji su organizovali i sada organizuju ove ilegalne mere, oni moraju da odgovoraju prema postojećem zakonu, čak i ako su poslanici Vrhovne rade“, rekao je Tuka novinarima.\nU drugu grupu spadaju kolege poslanika Vrhovne rade iz frakcije „Samopomoć“ Semjona Semenčenka. Prema njegovim rečima, oni takođe treba da odgovaraju.\nZamenik ministra takođe smatra da se sa vojnicima koji su se priključili blokadi treba razjasniti, jer oni nisu upućeni u situaciju.\nZaharčenko: Minski sporazumi jedini način za mirno rešavanje sukoba\n„I treća grupa, koja čini veliki deo onih koji neposredno učestvuju u blokadi, to su realni, pošteni borci koji su nas branili svojim životima, s njima treba otvoreno razgovarati. Oni su dezorijentisani lažima ’Samopomoći‘ koje su im zamazale oči“, dodao je Tuka.\nU ponedeljak su lideri DNR i LNR, Aleksandar Zaharčenko i Igor Plotnjicki, izjavili da će samoproglašene republike prestati da isporučuju ugalj Kijevu ukoliko se nastavi blokada pruge. U saopštenju se navodi da će ukoliko se blokada ne ukloni u ponoć 1. marta u svim preduzećima ukrajinske nadležnosti koja rade u DNR i LNR biti uvedena spoljna uprava.\nPreduzeća u DNR proizvela više od 1,5 miliona tona uglja\ntrgovinska blokada, kazne, Ukrajina, Donbas


KVALITATIVNA ISTRAŽIVANJA U PSIHOLOGIJI | Clio\nPreveo sa engleskog Rade Krstanović\nReč je, po mom mišljenju, o najpristupačnijem uvodnom tekstu o kvalitativnom istraživanju, koji čitaoca stavlja u poziciju da 'hrabro krene', upusti se u avanturu i istinski uhvati u koštac sa izvođenjem kvalitativnog istraživanja.Vendi Stejnton Rodžers (Wendy Stainton Rogers), profesorka emerita, Fakultet za zdravstvo i socijalnu zaštitu, Otvoreni univerzitet, Velika Britanija\nKnjižarska cena 1870 RSD\nCena 1496 RSD\nTagovi: psihologija, obrazovanje, istraživanje\nJoš u prvoj verziji ovog teksta Karla Vilig je tvrdila da je, za razliku od kvantitativnog istraživanja (gde je cilj slediti skup pravila i učiniti to na ispravan način), kvalitativno istraživanje više stvar „upuštanja u avanturu“. To od početka zvuči mnogo interesantnije i zabavnije! I jeste – i studenti i predavači cene njen živi, praktični pristup, njen izuzetno jasan i elegantnan stil pisanja, njeno korišćenje primera dobrih studentskih radova i njena lucidna objašnjenja teorija koje stoje u osnovi metoda i metodologija. Reč je, po mom mišljenju, o najpristupačnijem uvodnom tekstu o kvalitativnom istraživanju, koji čitaoca stavlja u poziciju da 'hrabro krene', upusti se u avanturu i istinski uhvati u koštac sa izvođenjem kvalitativnog istraživanja.\nVendi Stejnton Rodžers (Wendy Stainton Rogers), profesorka emerita, Fakultet za zdravstvo i socijalnu zaštitu, Otvoreni univerzitet, Velika Britanija\nBilo je potrebno tek nešto više od jedne decenije da knjiga Karle Vilig postane jedan od ključnih uvodnih tekstova u ovoj oblasti. Mnogi moji studenti i kandidati čiji sam rad mentorisala uživali su u njoj čitajući o kompleksnim temama i debatama predstavljenim na pristupačan način. Knjiga sadrži korisne savete o tome kako napisati predlog istraživanja, prikaz nekih novijih metoda istraživanja i diskusiju o budućnosti kvalitativnog istraživanja. Pored toga, tu su i poglavlja o epistemologiji i interpretaciji, što će, verujem, biti od izuzetne vrednosti za studente, pošto je reč o često najproblematičnijim temama sa kojima se susreću oni koji se tek upoznaju sa kvalitativnim istraživanjem.\nDr Dejvid Harper (David Harper), profesor kliničke psihologije, Istočno-londonski univerzitet, Velika Britanija\nTežina knjige: 822.00\nDimenzije knjige: 22,5x16,5\nSjajna knjiga. Lepo i jasno naspisana, a opet struÄ�no. Od velike je koristi svima u druÅ¡tvenim naukama. Prevod je za svaku pohvalu.\n29.01.2016.: CIKLUS PRETPLATE NA KVALITATIVNA ISTRAŽIVANJA U PSIHOLOGIJI\n27.09.2016.: CLIO NA DANIMA PRIMENJENE PSIHOLOGIJE U NIŠU\n29.09.2016.: EDICIJA IMAGO - REČ UREDNIKA\nKREATIVNOST I LUDILO - nova otkrića i stari stereotipi\nSEKS I PSIHA\nMOŽE LI LJUBAV DA TRAJE\ncena 1268.8 dinara\ncena 1421.6 dinara\ncena 1838.4 dinara


www.tolkien.rs/arhiva/ • Pogledaj temu - Kristofer Paolini u razgovoru sa Palomom u Krčmi\nKristofer Paolini u razgovoru sa Palomom u Krčmi\nod Nimrodel u Pon Jan 09, 2006 9:50 pm\nNaša draga članica Paloma uradila je ovaj intervju sa danas veoma popularnim mladim piscem, Kristoferom Paolinijem. Ovaj intervju je u skraćenoj verziji bio objavljen u časopisu za mlade "Bravo", no, zahvaljujući Palominoj ljubaznosti, evo celog intervjua za naše članove.\nPonešto o Kristoferu Paoliniju pre razgovora\nKristofer Paolini ima 21 godinu. Njegovo ime je poznato milionima tinejdžera u Americi i svetu, ali on nije ni muzička ni filmska zvezda, niti popularni sportista, već je pisac epske fantastike. Ime mu je Kristofer Paolini i pravi je književni vunderkind. Sa 15 godina završio je srednju školu i počeo da piše roman "Eragon", zamišljen kao prvi deo trilogije Nasleđe. Objavio ga je sa 18 godina. Postigao je fantastičan uspeh i stekao armiju obožavalaca svog izmišljenog sveta Alagezije, hrabrog mladog junaka Eragona i njegovog zmaja Safire. On sam je dobio status velike zvezde. Ovih dana počelo je snimanje filma po ovom njegovom romanu, koji je sada objavljen i na srpskom jeziku, a u Americi izlazi iz štampe i nastavak Eragona - knjiga "Najstariji". Uspeli smo da dobijemo ekskluzivni intervju od Kristofera upravo pre njegovog polaska na turneju na kojoj će promovisati drugi deo trilogije Nasleđe.\nod Nimrodel u Pon Jan 09, 2006 9:51 pm\n1. Ti si jedan od retkih ljudi koji je srednju školu završio u varijanti kućnog obrazovanja. Tinejdžeri u Srbiji nemaju tu mogućnost. Možeš li nam ukratko reći kako ste ti i tvoji roditelji došli na tu ideju, kako je izgledalo tvoje obrazovanje i da li si zadovoljan njime?\nMi smo, kao porodica, veoma bliski. Budući da je moja sestra manje od dve godine mlađa od mene, zajedno se bavimo umetnošću, naukom i pravimo razne projekte. Moja majka je stvorila nastavni plan koji pokriva osnove matematike, jezika, nauka, geografije i istorije, umetnosti, muzike i fizičkog vaspitanja. Kad god je to bilo moguće zadavala nam je aktivnosti koje su omogućavale da učimo putem eksperimenata. Pri tome je poštovala našu kreativnost i ohrabrivala nas da istražujemo ideje koje su nas interesovale. Jednom nedeljno bismo odlazili u biblioteku. Sestra i ja smo postali halapljivi čitaoci i biblioteku smo napuštali sa hrpom knjiga u rukama koje su nam zbog brojnosti gotovo ispadale iz ruku. Roditelji su nam, obično uveče, naglas čitali knjige. Tako sam se upoznao sa delima Džejn Ostin i Čarlsa Dikensa. To što su mi one bile naglas čitane stvorilo mi je osećaj za engleski jezik i učvrstilo moju ljubav prema knjigama.\nSrednjoškolsko obrazovanje je bilo određenije. Pohađao sam "Američku skolu", akreditovanu ustanovu za vanredno obrazovanje, staru sto godina, sa sedištem u Čikagu, u drzavi Ilinois. Ovu školu tradicionalno pohađaju deca glumaca i diplomata koji žive u inostranstvu. Udžbenici, vežbanke i testovi su mi stizali putem pošte. Na meni je bilo da uradim zadatke. Odmah nakon mature počeo sam da pišem knjigu „Eragon“.\nNajdragocenije stvari koje sam stekao zahvaljujući tome što sam obrazovan kod kuće su ljubav prema učenju, samopuzdanje da mogu sam da nađem odgovore na postavljena pitanja, i naviku da ispitam mnoga stanovišta pre nego što dođem do sopstvenih zaključaka.\n„Eragon“ ne bi postojao da sam išao u običnu školu.\nObrazovanje kod kuće mi je pružilo mogućnost da razvijam svoja interesovanja, vreme za sanjarenje i vreme za pisanje. Ono mi je dozvolilo da radim brzinom koja je meni odgovarala i da rano maturiram, tako da sam imao nekoliko godina slobodnih da se posvetim pisanju pre nego što donesem odluku u pogledu fakulteta. Pri tome sam uživao slobode koje malo koji tinejdžer danas ima. Nisam morao da se takmičim sa drugima i nisam imao presiju da ostvarim neki trenutno moderan društveni trend. Mogao sam da budem to što jesam. Budući da nisam imao zgusnut raspored kakav su imali mnogi tinejdžeri, imao sam vremena za razmišljanje, za maštanje o avanturama, za stvaranje sveta Alagezije.\n2. Nakon završene srednje škole bilo je prirodno da ideš na fakultet. Ipak, napravio si hrabar potez, prekinuo školovanje i sa samo petnaest godina počeo da pišeš roman. Kako je došlo do tako neobične odluke?\nNakon završetka srednje škole, ja sam iskreno nameravao da krenem na fakultet. Ali, imao sam samo petnaest godina i nisam bio spreman da odem od kuće, tako da sam odlučio da se prvo oprobam u pisanju. Tako sam počeo „Eragona“. Nakon godinu dana konkurisao sam i bio primljen na „Reed College“ u Portlandu, u državi Oregon. Budući da sam bio odlučan u nameri da završim i objavim svoj roman, dva puta sam odlagao svoj odlazak i do kraja nisam imao vremena da odem.\nMožda ću jednom i ići na fakultet, ali za sada imam veoma mnogo posla i dobro sam plaćen da radim ono što volim. Ali, učenje je i dalje važan deo u životu naše porodice. Roditelji, sestra i ja mnogo čitamo i slušamo fakultetska predavanja, sa lekcijama nagrađivanih profesora prestižnih univerziteta, koja su snimljena na trake i dostupna u prodaji.\nod Nimrodel u Pon Jan 09, 2006 9:54 pm\n3. U knjizi je detaljno izložen čitav jedan svet, veoma različit od našeg, i ti si nacrtao njegovu mapu, izmislio jezike i naselio ga čarobnjacima i zmajevima. Odakle takva fascinacija zmajevima i interesovanje za jezik? Da li si se prilikom stvaranja jezika ugledao na neki postojeći?\nKada sam bio mali pročitao sam ogroman broj bajki - od braće Grim do Beovulfa i Eneide. Što se tiče fantastike, na mene su posebno uticali Dejvid Edings, Andre Norton, Brajan Zaks, En Mekarfi, Rejmond E. Fajst, E.R. Edison, J.R.R. Tolkin, Mervin Pik, Ursula K. Legvin i Frenk Herbert. Svi oni su imali uticaj u oblikovanju mog pisanja.\nKnjiga Brusa Kovila „Džeremijev krov, zmajevo gnezdo“ raspalila je moju maštu. Nakon što sam pročitao ovu knjigu, počeo sam da se pitam šta bi se desilo ako bih pronašao kamen iz kojeg bi se izlegao zmaj. To pitanje, i neke druge stvari, pokrenuli su nastanak „Eragona“.\nPored knjiga iz fantastike, dubok uticaj na mene su izvršila klasnična dela, klasična muzika, dobri filmovi i posmatranje prirode u blizini moje kuće. Iz moje sobe se pruža pogled na nazubljene vrhove planina Medveđi zubi koje su inspirisale šesnaest kilometara visoke planine iz „Eragona“. Planinarenje po Medveđim zubima mi je pomoglo da uverljivo opišem Eragonovo putovanje.\nŠto se tiče jezika u „Eragonu“, kada sam pisao prvi nacrt romana, morao sam da izmislim reč koja će značiti ’vatra’ - reč koja je kao trebalo da potiče od drevnog jezika koji se koristi kada se upotrebljava magija. Budući da su moji roditelji imali etimološki rečnik, odlučio sam da ga iskoristim i počeo sam da ga proučavam. Najzad sam pronašao nepoznatu staronordijsku reč ’brisingr’, koja znači ’vatra’, i toliko mi se dopala da sam odlučio da ceo jezik bude staronordijski. Da bih pronašao još reči iz ovog jezika, otišao sam na internet i iskopao razne rečnike staronordijskog jezika, ali ipak, ponekad sam morao da izmislim po neku reč kada je to priča zahtevala. Sto se tiče gramatike i izgovora mog drevnog jezika, one nemaju apsolutno nikakvu sličnost sa staronordijskim, jer sam hteo da mu dam sopstveni pečat.\nŠto se tiče druga dva jezika koja postoje u „Eragonu“, oni su pravljeni bukvalno od nule. Pomoć sam tražio na internetu, gde sam našao nekoliko odličnih sajtova vezanih za uputstva kako stvoriti realističan izmišljeni jezik. Ta pomoć mi je bila od neprocenjive važnosti.\n4. Poznato je da je „Eragon“ prvo objavljen u porodičnoj izdavačkoj kući, ali kako je došlo do toga da se jedna velika izdavačka kuća kao što je Knopf zainteresuje za njega?\nMoja porodica i ja smo odštampali prvu verziju „Eragona“. Odradio sam preko 135 promocija u knjižarama, školama i bibliotekama. Počeo sam tako što sam govorio u kraju gde živimo, a zatim sam zakazivao promocije romana u udaljenim gradovima. Čitaoci su polako počeli da obraćaju pažnju na moju knjigu. Glas o njoj je preko trgovaca knjigama stigao u Njujork i jedan pisac koji je pročitao „Eragona“ pričao je o njemu svom uredniku. Zatim mi se obratila izdavačka kuća Alfred A. Knopf - direktno.\n5. Budući da Eragon ima isto godina koliko i ti kada si ga pisao, da li on liči na tebe, da li imate neke zajedničke osobine?\nKada sam počeo da pišem „Eragona“, on je bio ja. Pisati o sebi je verovatno jedna od najlakših stvari za petnaestogodišnjeg pisca. Zatim je priča počela da napreduje, a Eragon da radi stvari koje ja nikada nisam radio - da se bori sa čudovištima i da leti na zmaju - tako da je prerastao u zasebnu ličnost.\nod Nimrodel u Pon Jan 09, 2006 9:58 pm\n6. Ovih dana u Americi izlazi i nastavak trilogije – „Najstariji“. Ljubitelji „Eragona“ ga očekuju sa velikim nestrpljenjem. Da li si u radu na njemu uživao kao i u radu na „Eragonu“ i u čemu se razlikovao tvoj pristup pisanju sada kada si slavan pisac od koga se mnogo očekuje?\nPisanje knjige „Najstariji“ se na mnogo načina razlikovalo od pisanja „Eragona“ i ja sam u njemu uživao iz potpuno drugih razloga. Uživao sam u prilici da oprobam nove veštine koje sam naučio tokom redakcije „Eragona“ i našao sam pravi izazov u pisanju sa tačke gledišta drugih likova, pored Eragonove.\nNa kraju krajeva, ja se samo trudim da ispričam priču što bolje umem, bez obzira na tuđa mišljenja.\n7. Koliko se tvoj život promenio od kako si postao slavna ličnost i zaradio mnogo novca?\nŽivot mi je postao mnogo komplikovaniji zbog sve te pažnje koju je izazvao „Eragon“. Sada mogu da idem na turneje po Americi i Engleskoj i da se upoznam sa hiljadama divnih izdavača, knjižara, bibliotekara, učitelja, dece i ljubitelja svih uzrasta koji su pročitali moju knjigu. Pa ipak, kada sam kod kuće, život i dalje ima jednostavan obrazac porodičnog življenja. Pišem, vežbam, jedem i gledam filmove sa svojom porodicom, perem sudove. Uspeh „Eragona“ je mojoj porodici dao slobodu izbora koju nismo imali pre. Zahvalan sam mu zbog toga.\n8. Da li si uspeo pored sve te medijske pažnje i pisanja da nađeš vremena i za devojke?\nSada sam usredsređen na pisanje trilogije „Nasleđe“, i to je moj najviši prioritet.\n9. Pre nekoliko dana počelo je snimanje filma po „Eragonu“. Ipak, veoma malo informacija o njemu je procurilo u javnost. Možeš li nam reći nešto više o tom projektu i o tome da li si ti učestvovao i u pisanju scenarija?\nVesti vezane za film „Eragon“ stižu gotovo svakodnevno. Snimanje je počelo 1. avgusta u Mađarskoj. Neki od najboljih holivudskih glumaca nastupaju u različitim ulogama: Džeremi Ajrons, Džon Malkovič, Dajmon Hounsnou, Robert Karlajl, Siena Đuliori, Kris Egan i drugi. Edvard Spelers, sedamnaestogodišnjak iz Engleske, odabran je da igra Eragona.\nVeoma je uzbudljivo znati da će prema mojoj knjizi biti snimljen film. Oduvek sam zamišljao „Eragona“ na velikom platnu i željno iščekujem da vidim rezultat.\n10. Jednu od uloga u filmu glumiš i ti. Planiraš li da se u budućnosti baviš i glumom?\nDrago mi je što ću odigrati malu ulogu u „Eragonu“, ali izuzev toga, ne planiram da se bavim glumom.\n11. Da li ćes nastaviti da živiš na ranču u Montani, daleko od buke velegrada ili ćeš se ipak preseliti u grad?\nNemam nameru da napustim Montanu. Priroda u Rajskoj dolini, obrubljenoj visokim šiljatim vrhovima planina Medveđi zubi, jedna je od najlepših na svetu. Živeti ovde je privilegija i istovremeno neverovatna inspiracija za moje romane.\nAutor intervjua: Paloma


Press Online :: Nauka :: Ni manjeg predmeta, ni veće naučne revolucije / print=true\nU članku objavljenom u časopisu “Nature Communications”, naučnici okupljeni oko Tereze Vudraf i Ramile Šah sa Severozapadnog univerziteta u Čikagu navode da su se mladunci normalno razvijali i sami imali potomstvo. Oni se nadaju da će na ovaj način plodnost sačuvati i žene kojima su jajnici oštećeni, na primer, usled hemoterapije.\nNaročito lečenje raka može da ugrozi funkcionisanje jajnika, a tada je potrebna zamena kako bi se dugotrajno sačuvali plodnost i hormonske funkcije.\nFoto: Woodruff Lab / PromoMiševi rođeni pomoću veštačkog jajnika\nDa bi to postigli naučnici su tražili optimalan okvir, koji je trebalo da bude dovoljno stabilan da izdrži operaciju, ali i dovoljno porozan da bi mogao da se poveže sa okolnim tkivima. Odlučili su se za želatin, pri čemu su pri određenoj temperaturu složili nekoliko slojeva jedan na drugi, i to tako da formiraju ugao od 60 stepeni.\nOvakav kostur je obezbedio idealne uslove za folikule - strukture na čijim unutrašnjim zidovima sazrevaju jajne ćelije.\n- Studija je pokazala da je arhitektura kostura presudna za preživljavanje folikula - kaže rukovodilac studije Ramila Šah.\nFoto: Woodruff Lab / PromoVeštački jajnik pod mikroskopom\nPrednost 3D postupka je u tome što veličina konstrukcije može da se prilagodi starosti i veličini pacijentkinje, naglašavaju naučnici. U budućnosti bi te konstrukcije mogle da budu opremljene tkivom jajnika dotične žene ili matičnim ćelijama koje su iz njega dobijene.\n- Studija je pokazala da proteze jajnika mogu dugotrajno da funkcionišu - navodi se u saopštenju Tereze Vudraf.


“Kada im kažete Turčin, njima vjerovatno na pamet padaju beskičmeni i beskarakterni pripadnici izdajničke mreže FETO, koje su hranili i koji su im upotrebljivi za različite svrhe. Kada im kažete saveznik sa kojim mogu sarađivati u regiji, oni misle samo na PKK kome daju pare i koriste kako žele, a oni nisu ništa drugo nego vojska serijskih ubica. Ali, ne brinite, shvatit će koliko je pogrešno vjerovati terorističkim organizacijama. Shvatit će da u regiji za saradnju neće moći naći boljeg partnera od Turske", naglasio je Erdogan.


Isplata penzija uvećanih 5,5 odsto počinje 2. februara | Novosadski informativni portal 021\nSledeći na redu za isplatu su vojni i poljoprivredni penzioneri koji penzije dobijaju preko tekućih računa. Njima će primanja početi da pristižu 5. februara, a penzionerima ovih kategorija kojima penzije stižu na kućne adrese ili ih podižu na poštanskim šalterima, dva dana kasnije, dakle 7. februara.\nKao i obično, penzije će poslednji dobiti penzioneri iz kategorije zaposlenih. Oni koji penzije dobijaju preko tekućih računa, penzije će dobiti 9. februara, a ostali dan kasnije.\nSa povećanjem od 5,5 odsto prosečna penzija u Srbiji će iznositi oko 31.000 dinara.\n26.01.2022\t• 16:58\nKolko li je 0,4%\nPa bilo je po "formuli" 5,9%,a ene sad 5,5%?\n26.01.2022\t• 15:31\nkada shvatite, bice vam bolje\nInflacija skoro 9% zvanicno, nezvanicno 15%, a povecanje penzija 5,5% dragi penzioneri opet vas je opljackao. Kada cete shvatiti da je ovo zlo i da ga treba sto pre oterati. Kupuje vas za 1.000 dinara, a pri tom vam uzima 5.000 din.\n26.01.2022\t• 15:21\nJupi dobiti ću 650 dindji kud li moje sreće za 21godinu staža.


Pažljivo birane sirovine - Proizvodnja parketa danas - PODOVI\nLepkovi i lakovi Pažljivo birane sirovine – Proizvodnja parketa danas\nPažljivo birane sirovine – Proizvodnja parketa danas\nKupci i korisnici proizvoda i usluga danas su sve ekološki svesniji i sve okrenutiji organskoj proizvodnji i održivom razvoju. To je sigurno i jedan od razloga zašto su više od dve decenije ozbiljne kompanije koje se bave preradom drveta okrenute dobijanju sirovina iz šuma koje imaju oznaku FSC (eng. Forest Stewardship Council – Savet za upravljanje šumama).\nProizvodi napravljeni od drveta koji nose FSC oznaku dolaze iz šuma koje su bile pod strogim nadzorom – od uzgoja i seče, pa sve preko proizvodnje do finalnog proizvoda. Drugačije rečeno, FSC nalepnica na pakovanju nekog proizvoda znači da je svaki komad drveta ugrađen u određeni proizvod – parket, deo nameštaja ili stolarije, primera radi – došao iz šume u kojoj nema neplanske seče, veštačke genetske modifikacije drveta, ostavljanja golog zemljišta na kom se može pojaviti odron ili spiranje plodnog sloja tla, ili raseljavanja lokalnog stanovništva kako bi šuma bila posečena, kao što je neretko slučaj u šumama Amazonije. Pored nadzora u šumama, kod proizvođača koji imaju FSC sertifikat, pažljivo se nadzire i proces prerade drveta i proizvodnje jer ne sme doći do mešanja FSC sertifikovanih drvnih sirovina sa drvetom nepoznatog porekla.\nKvalitetna sirovina je osnovni preduslov za dobar proizvod\nKvalitetna sirovina je osnovni preduslov za dobar proizvod. Kada je reč o parketima izbor kvalitetnog drveta je od izuzetne važnosti budući da se izrađuju da dugo traju. Investicija u drvene podne obloge nije mala i često isti parket koristi nekoliko generacija.\nProces proizvodnje svih parketa je u početku sličan, mada je kod klasičnog parketa ceo proces znatno jednostavniji u odnosu na višeslojne završno obrađene parkete.\nNajpre u pilanu stižu odabrani trupci sa kojih se uklanja kora i koji se potom seku na daske tako da se najracionalnije iskoristi celo deblo uz minimalan otpad. Potom se sirove daske šalju u sušare gde se najpre suše prirodno, na vazduhu, a zatim se šalju na kondicioniranje u komore da bi se u računarski kontrolisanim uslovima postigla optimalna vlažnost od 8% uz dozvoljeno odstupanje od 2%. Po završetku procesa sušenja, dobijena sirovina se skladišti u skladišta sa regulisanom temperaturom i vlažnošću, odakle kasnije kreće u proces obrade. U parketarama se drvo mašinski obrađuje i dobijaju se dimenzije parketa: dužina, širina i debljina, a na kraju se profiliše (izrađuju se pero i utor). Nakon što se mašinski obradi, sledi klasiranje parketa prema odgovarujućim normama i potom se pakuje. Kod ozbiljnih proizvođača posvećenih kvalitetu, parket se kontroliše na više punktova, a završna kontrola kvaliteta se obavlja neposredno pred pakovanje. Najveći broj proizvođača koristi termoskupljajuću foliju kako bi se sprečila apsorpcija vlage i deformacija parketa nakon izlaska sa trake, uz odgovarajuće brendiranje proizvoda. I tu se proizvodni proces završava, a parket kreće u distribuciju.\nProizvodnja višeslojnih gotovih parketa ima više faza. Dakle, proces i kod ovih parketa počinje u pilanama sa trupcima, ali budući da jednolamelni troslojni parketi mogu biti i dva metra dužine, trupci se najpre sortiraju po dimenzijama i kvalitetu, a potom seku pri čemu se vodi računa o maksimalnoj iskorišćenosti. Sledi najpre sporo sušenje napolju, na vazduhu, kako bi se sačuvao visoki kvalitet drveta, a potom u komorama sa kontrolisanim uslovima.\nTroslojni parketi se sastoje, kako im i ime kaže, iz tri sloja, donjeg ili nosećeg, srednjeg ili jezgra i gornjeg ili završnog, habajućeg napravljenog od plemenitog drveta čiji izgled korisnici i vide na kraju. Proizvođači koriste različite vrste drveta za donji i srednji sloj, ali su to mahom mekše vrste – jova, topola, hevea, jela… Donji sloj je najčešće furnir, međutim, pojedini proizvođači vrhunskih parketa za donji, noseći sloj za svoje najbolje proizvode koriste istu vrstu drveta koja je i u završnom sloju, pa čak i u istoj debljini od 4 mm čime se postiže maksimalna stabilnost drveta jer su sile utezanja svedene na minimum. Npr. ako je gornji sloj od najkvalitetnijeg hrastovog drveta, u srednji ide nešto mekše drvo, a donji, noseći, se izrađuje takođe od hrastovine, ali koja nije bila dovoljno dobra za završni, “pojavni” sloj.\nNo, vratimo se na proizvodnu traku za proizvodnju jezgra parketa. Lamelarna konstrukcija srednjeg sloja minimalizuje prirodno kretanje drveta. Drvo, npr. topola ili jova, najpre se se seče na lamelice i prolazi više laserskih kontrola kvaliteta. Potom se lamelice međusobno lepe i spajaju, a zatim se lepe na furnir (odnosno odgovarajući noseći sloj) pod velikim pritiskom. U ovoj fazi furnir i zalepljene lamelice imaju izgled ploče. Posle ove faze, ploče se šalju u komore na dodatno sušenje i kondicioniranje.\nParalelno s ovim procesom, kreće i proces izrade lamela za završni, habajući sloj od čijeg izgleda zavisi i konačan izgled parketa. Ukoliko je reč o budućem trolamelnom parketu na traku ulaze mali blokovi drveta koji se seku na nekoliko lamela, a koje se potom sortiraju na osnovu izgleda najpre mašinski, a potom i ručno, kako bi se postigao željeni izgled. Isti proces je i za dvolamelne parkete. Kod jednolamelnog parketa (izgled daske velikog formata), kvalitet i izgled se dodatno kontrolišu pre specijalnih tretmana. U zavisnosti od stepena automatizacije procesa, eventualni čvorovi se ručno isecaju i ručno gituju, odnosno, kod drugih proizvođača, kontrola je laserska, a ispunjavanje eventualnih praznina robotizovano.\nPosle ove faze sledi spajanje završnog, habajućeg sloja sa nosećim slojem i jezgrom parketa koji dolazi u vidu ploča. Ova faza je potpuno automatizovana. Na ploče se mašinski nanosi lepak, na njega se spuštaju ili više manjih lamela ili po tri dugačke, a zatim se spajaju pod velikim pritiskom. Visok pritisak i temperatura učvršćuju lepak. Kod trolamelnog izgleda, lamele se lepe i međusobno (bočno), kako ne bi došlo do delamelizacije.\nPosle spajanja, kreće se ka završnim obradama. Iako su lamele spajaju prilično precizno, najpre se među njih nanosi punjenje, kako bi se izbegli zazori među lamelama, a potom se parket fino brusi da se dobije idealno ravna površina i dostrane svi viškovi, a potom se lakira ili ulji. Međutim, postoje i mogućnosti dodatne obrade za što atraktivniji izgled. Parket se može četkati specijalnim metalnim četkama koje odstranju mekane delove drveta, ne oštećujući tvrđe. Time se dobija naglašenija prirodna struktura drveta i lagana trodimenzionalnost završnog sloja.\nPored toga, u ovoj fazi se može raditi i tzv. belo pranje parketa (neki proizvođači rade i crno) koje ostavlja fine nanose pigmenta u porama drveta, a pre lakiranja ili uljenja.\nProizvođači kvalitetnih podova koriste i kvalitetne, vrlo čvrste lakove kako bi pod što duže trajao. Lak se nanosi na traci, a potom se suši pod UV svetlom što omogućava trenutno sušenje i učvršćivanje laka. Kod većine proizvođača, lak se na ovaj način nanosi 5 do 7 puta. Lak se može i dodatno tonirati odnosno, kako bi se dobila odgovarajuća nijansa u završnom izgledu. Kada je reč o ulju, ono se takođe mašinski nanosi u suši pod UV svetlom, ali u dva sloja. Tek nakon završne obrade, radi se profilacija parketa i izrađuju spojevi, kako bi se sačuvale oštre ivice. Najjednostavniji spoj je pero-utor, ali veliki broj proizvođača ima svoje patentirane “klik” spojeve, sa ili bez dodatnih elementa od gume ili plastike koji omogućuju što bolje prianjanje daske uz dasku, odnosno izdržljiv i nevidljivi spoj u konačnom izgledu poda.\nPošto je profilacija završena, vrše se konačne kontrole kvaliteta i parket se pakuje po sistemu “licem-u-lice”, uvija u termoskupljajuću foliju i brendira te kreće na svoj put do krajnjeg potrošača.\nKada je reč o proizvodnji parketa, poslednjih godina primetna je pojava “prilogađavanja” proizvoda (eng. customization) potrebama i željama krajnjih korisnika, a svu u cilju maksimalnog iskorišćenja resursa i unapređenja prodaje, te su povećane mogućnosti selekcije, odnosno različite kombinacije u gradiranju završnog sloja i njegovoj završnoj obradi.\nOva pojava dostiže svoj vrhunac kod proizvodnje prirodno zakrivljenih parketa. Kod njih se od samog početka koristi veoma napredna tehnologija, odnosno specijalno razvijeni sistemi koji uključuju lasersko skeniranje drveta, po meri rađene CAD/CAM programe kao i inovativne algoritme za optimizaciju.\nJednostavnije rečeno, od trenutka kada je deblo isečeno u sirovu građu, ona prolazi kroz skenere koji su programirani da identifikuju sve, uslovno rečeno, nesavršenosti drveta poput čvorova ili beljike koji se javljaju uz ivice ili krajeve, zatim se daske softverski kroje uz minimalna odbacivanja viška materijala i potom seku najfinijim mašinama za obradu drveta. Stoga su ovi podovi ne samo izuzetno lepi nego i izuzetno izdržljivi i trajni, a sem toga i ekološki prihvatljivi jer je veoma malo otpada prilikom njihove izrade.\nPrirodno zakrivljeni podovi se izrađuju gotovo isključivo po meri, odnosno namenski za poznate prostore. Proizvođačima se dostavljaju crteži sa dimenzijama prostorija i parketi se proizvode tako da se savršeno uklope u prostor. Tokom proizvodnje se označavaju i isporučuju uz shemu postavljanja, koje na taj način postaje relativno jednostavno. Proizvodnja gotovih parketa je značajno tehnološki unapređena i podignuta na visoki nivo, a nove tehnološke mogućnosti pomerile su granice u dizajnu. Više nego ikada ranije, danas je moguće dobiti drveni pod prilagođen ličnim potrebama i ukusu. Važno je samo napraviti pravi izbor u mnoštvu proizvođača.\nPrethodni tekstPodovi u zdravstvenim i obrazovnim ustanovama – Higijena iznad svega\nSledeći tekstKatalog epoksi podova – pomoć u uređenju za profesionalce i amatere\nLiTraCon – Nova verzija svetlećih betonskih ploča\nMagic Floor d.o.o. – Mi stvaramo magiju po Vašoj želji


Tokom letnjih meseci, kada smo najviše izloženi suncu, UV zračenje utiče na našu kožu u vidu pojačanog gubitka vode kroz kožu. Saznajte kako da vratite koži nežan i baršunast izgled nakon letnjih meseci.\nKoža je omotač našeg tela. Taj omotač je barijera koja je svakog dana izložena raznim uticajima, odnosno ekspozomu. Pojam ekspozom objedinjuje sve spoljašnje i unutrašnje faktore kojima smo izloženi tokom života. Osamdeset posto starenja kože može se pripisati upravo štetnom uticaju ekspozoma. Na sreću, postoji i dobra vest! Pravilnom brigom o telu možemo umnogome doprineti zdravlju svoje kože spolja i iznutra. Unutrašnje faktore ekspozoma čine umor, stres, ishrana i korišćenje duvanskih preparata (pušenje), dok se u spoljašnje faktore ubrajaju zagađenje vazduha, UV zračenje, temperatura i vlažnost.\nKoža se sastoji od nekoliko slojeva. Najviši sloj kože naziva se stratum corneum i on je u stalnom kontaktu sa spoljašnjim uticajima. Sam stratum corneum sačinjen je po principu „cigle i lepka”. Cigle predstavljaju ćelije korneociti, a lepak lipidi koji povezuju ćelije.\nNajviši sloj kože (stratum corneum) najznačajniji je za njenu otpornost i odgovoran je za ulogu mehaničke barijere od spoljašnjih uticaja. Ekspozom može uticati na strukturalne promene najvišeg sloja kože slabeći adheziju korneocita, što dovodi do gubitka vode iz kože, pa koža postaje osetljivija.\nTakođe, najviši sloj kože mora biti dovoljno hidriran da bi određeni enzimi u koži mogli da rade svoj posao, kao i da se korneociti ne bi nakupljali na površini. Nakupljanjem korneocita koža zadebljava i postaje gruba.\nTokom letnjih meseci kada smo najviše izloženi suncu, ali ne samo tada, UV zračenje utiče na stratum corneum. Svakodnevno izlaganje suncu ubrzava procese starenja koji se manifestuju u vidu stanjene, manje elastične i dehidrirane kože. Bore se produbljuju, a javljaju se i hiperpigmentacije i depigmentacije.\nOvde potražite stručan savet i posebnu ponudu za hidrataciju Vaše kože u apotekama nakon letnjih meseci.\nHidratacija je odlučujući faktor zdravlja kože. Voda koži daje gladak, nežan i baršunast izgled. Suva koža je gruba i naborana. Voda je jedan od najvažnijih sastojaka kože. Možemo pomoći svojoj koži da održi hidrataciju. Korišćenjem preparata koji sadrže vodu iz dubina vulkana bogatu mineralima podstičemo delovanje proteina koji potom podstiču epidermalnu diferencijaciju. Korišćenjem preparata koji uz vulkansku vodu sadrži i hijaluronsku kiselinu, poznatu kao komponentu koja pomaže koži da zadrži vodu, sadržaj vode u stratum corneum-u (najvišem sloju kože) se udvostručuje.\nAisa Zanki Zelić, mag.pharm.,univ.mag.pharm.dermatofarmacije i kozmetologije\npetak 28 avgust


Maloprodaja i veleprodaja rasvete i elektrokmaterijala\nELEKTRORASVETA SIM D.O.O.\nMaloprodaja i veleprodaja rasvete i elektrokmaterijala Novi Sad\nБулевар Ослобођења 51, 21000 Novi sad\nMaloprodaja i veleprodaja rasvete i elektrokmaterijala Novi Sad |\nFirma Elektrorasveta SIM d.o.o osnovana je 2017. godine u Novom Sadu.\nBavimo se maloprodajom i veleprodajom rasvete i elektromaterijala, a pristupačna cena naših proizvoda je zagarantovana.\nMaloprodaja i veleprodaja rasvete i elektromaterijala je ono po čemu smo prepoznatljivi, a ljubazno osoblje je otvoreno za saradnju sa našim klijentima.\nTokom poslovanja stekli smo veliki broj zadovoljnih klijenata sa područja Novog Sada i okoline, a cilj nam je da svoje poslovanje razvijemo i unapredimo kako bismo povećali obim svojih usluga.\nMožete nas posetiti u našem objektu u Novom Sadu ili kontaktirati putem telefona ili maila.\nPoslujemo na teritoriji cele Srbije, gde smo stekli veliki broj sradnika i klijenata koji su svedoci našeg uspešnog rada.\nTrudimo se da sledimo svetske standarde kad su u pitanju rasveta i elektromaterijal, a kvalitet naših proizvoda je zagarantovan.


IslamBosna » Islamske banke ostvaruju vrtoglavi uspjeh\nIslamske banke ostvaruju vrtoglavi uspjeh\ndanska, ekonomija, engleska, finansije, francuska, ibankarstvo, njemacka, svajcarska\nIslamske banke, njih više od 350 u 80 različitih zemalja, ostvarile su vrtoglavi uspjeh u 2011. godini jer njihova finansijska sredstva iznose oko 1.000 milijardi dolara, što je 18 posto više u odnosu na prethodnu godinu, piše ugledni belgijski list La Libre Belgique, prenosi Tanjug.\nNjihov poslovni uspjeh, koji hvale i Međunarodni monetarni fond (MMF) i sam Vatikan, istovremeno privlači i intrigira zemlje Zapada.\nFinansijska sredstva ovih banaka iznose oko 1.000 milijardi dolara.\nJedna od specifičnosti tih banaka je i tekući račun pod nazivom “u skladu sa šerijatskim principima”, koji bi u Belgiji trebala pokrenuti marokanska banka Chaabi početkom juna.\nPošteno i odgovorno\n“Muslimanske banke posluju u skladu sa šerijatskim principima, a to znači iskreno, pošteno i odgovorno. Naše banke izbjegavaju kamatu i društveno su odgovorne, jer se ne bave finansiranjem, niti u bilo kom pogledu učestvuju u proizvodnji i distribuciji alkohola, opojnih droga, pornografije, prostitucije, igara na sreću, duhana, medija i medijskih programa i filmova koji promoviraju nasilje, perverznost i nemoral, kao ni oružje niti bilo šta drugo za što je nauka utvrdila da šteti čovjeku”, objasnio je finansijski konsultant belgijskog predstavništva banke Chaabi Mohamed Boulif.\nChaabi banka i na belgijskom\nŠerijatski odbor odobrava ugovore i nove proizvode banke i kontrolira njihovu primjenu, odobrava potrošnju humanitarnog fonda i vodi računa o primjeni šerijata u poslovnim aktivnostima banke.\n“Iako su mnogi bili skeptični kad su u pitanju muslimanske banke koje posluju u skladu sa šerijatom, njihova dugogodišnja stabilnost, broj klijenata, a prije svega ekonomski rezultati, potvrda su naše uspješne poslovne politike”, objasnio je Boulif.\nOno što privlači sve veći broj klijenata širom Evrope je i transparentnost poslovanja, jer su banke dužne precizirati gdje će biti investiran novac klijenata.\nBritanski mediji su naveli primjer žene koja nije pripadnica muslimanske vjeroispovijesti, a koja je željela uložiti u banku 100.000 turskih lira pod uvjetom da nijedan cent ne bude uložen u vojnu industriju, a samo joj je Britanska islamska banka (IBB) mogla pružiti garanciju da će njen zahtjev biti poštovan.\nTrenutno je povjerenje ovoj banci poklonilo oko 60.000 klijenata, više od 10.000 njih su nemuslimanske vjeroispovijesti, prenosi belgijski list.\nU Francuskoj islamske banke koje posluju u skladu sa šerijatom rade od 2008. godine.\nU Danskoj, Francuskoj i Irskoj postoji po jedna islamska banka, u Njemačkoj i Švicarskoj po pet, u Luksemburgu četiri, a u Velikoj Britaniji čak 23.\nPrvi tekući račun tog tipa otvoren je u junu prošle godine, dok je prvi “šerijatski” hipotekarni kredit odobren prije nešto više od mjesec dana.\nU Evropi, s obzirom na ogroman broj imigranata iz arapskog svijeta, ove banke postaju sve brojnije, u Danskoj, Francuskoj i Irskoj postoji po jedna islamska banka, u Njemačkoj i Švicarskoj po pet, u Luksemburgu četiri, a u Velikoj Britaniji čak 23.\nDanas je sve veći broj zapadnih multinacionalnih banaka koje klijentima nude bankarske usluge na način koji nije u suprotnosti sa šerijatom, prenio je La Libre Belgique.


Rimski Senat - Wikipedia\nSenat je u starom Rimu prvobitno bilo savetodavno veće kralja koje je opstalo i nakon ukidanja monarhije. Najranije zabeleženi broj članova senata u istorijskim izvorima jeste 300. Sula je taj broj povećao na 600, Julije Cezar na 900, a Oktavijan Avgust ga ponovo smanjio na 600.\n1 Sastav senata\n2 Doba republike\n3 Doba carstva\n4 Senatus consultum ultimum\nSastav senata[uredi - уреди | uredi kôd]\nSenat je možda postojao u doba rimskog kraljevstva i služio kao kraljevo savetodavno telo. Njegovo ime ukazuje na to da je prvobitno bio sastavljen od starijih ljudi (senes), čiji su starost i znanje svakako bili visoko cenjeni u društvu koje još nije u potpunosti dostiglo stepen pismenog društva. Tokom republike senat su činili članovi vodećih porodica. Njegova veličina u doba rane republike nije poznata. Antički izvori kazuju da je tokom srednje republike brojao 300 članova.\nRimski se senat prvobitno popunjavao isključivo patricijima. Poreklo i značaj razlike između patricijskih i plebejskih senatora još uvek je nejasan, ali zna se da je plebejcima članstvo u senatu postalo dostupno do druge polovine 5. veka st. e. Članovi senata u istorijsko doba nazivali su se patres conscripti (= "oci i dopisani"), a analističko objašnjenje za taj izraz jeste da su prvobitni patricijski senatori bili patres, dok su plebejski senatori bili conscripti, dakle dopisani članovi.\nČlanstvo u senatu bilo je doživotno, ali je u doba republike bilo ograničeno ovlaštenjem cenzora da neugledne članove isključe iz senata. U doba rane republike (509–280) članove senata postavljali su konzuli, a kasnije cenzori. Krajem 3. veka st. e. prvenstvo pri izboru novih članova senata imali su kurulni magistrati, a Sula je odredio da kvestori automatski ulaze u članstvo senata. Tako je senat praktično postao skup bivših magistrata. Senatori za svoj rad nisu dobijali nikakvu platu, jer je njihova funkcija, kao i sve magistrature, smatrana za "čast" (honor). Premda je tek Oktavijan Avgust uveo imovinski cenz po kome su kandidati za članstvo u senatu morali posedovati imovinu u vrednosti od najmanje milion sestercija, senatori su i pre toga uglavnom bili imućni ljudi iz uglednih porodica.\nDoba republike[uredi - уреди | uredi kôd]\nGlavni članak: Senat Rimske Republike\nCiceron u senatu drži govor protiv Katiline, sa freske iz 19. veka\nZahvaljujući svojim ovlaštenjima i stalnošću članstva, senat je u praksi funkcionisao kao de facto kolektivni šef države. Pripremao je predloge zakona koji su se na usvajanje podnosili skupštinama, a njegove vlastite rezolucije (decreta ili senatus consulta) imale su u određenom stepenu praktičnu snagu, iako možda ne i formalno zakonsku jer su narodni tribuni mogli uložiti svoj veto. Sudska vlast senata ogledala se u njegovom pravu da osniva posebne sudske komisije. Upravljao je državnim finansijama, postavljao namesnike provincija i jedini u državi imao pravo da definiše i sprovodi spoljnu politiku Rima. Senat je takođe nadgledao kultove državne religije.\nSenatske sednice održavane su ili u Kuriji (Curia) na Rimskom forumu ili na nekom drugom posvećenom mestu udaljenom jednu milju od grada. Prvo godišnje zasedanje uvek je bilo u hramu Jupitera Kapitolskog. U raspravi svaki senator se pitao za mišljenje i to prema svom položaju tako da su prvi govorili cenzori, zatim konzuli, pretori, edili itd. Senator koji se u ovom popisu nalazio na prvom mestu nazivao se princeps senatus (= "prvak senata").\nPošto je senat bio popunjen bivšim magistratima, nije dolazilo do sukoba između magistrata koji su bili na dužnosti i samoga senata, a senat je u načelu imao čvrstu kontrolu nad magistratima i uglavnom ih je koristio kao sredstvo za sprovođenje vlastite politike. Do propasti republike došlo je u trenutku kada je senat izgubio kontrolu nad moćnim pojedincima koji su imali podršku svojih vojnih trupa.\nDoba carstva[uredi - уреди | uredi kôd]\nPo uspostavljanju principata senat je izgubio svoju suverenu moć, ali je zadržao neke važne funkcije. Avgust se trudio da upravu nad državom deli sa senatom. Senat je zadržao i upravu nad nekim provincijama, te nad državnom blagajnom (aerarium). Odluke senata (senatus consulta) imale su snagu zakona i nisu ih morale potvrditi skupštine. Sudska ovlašćenja senata bila su osnažena i uvećana. Međutim, zahvaljujući delom i vlastitoj neefikasnosti, moć senata postepeno je umanjivana.\nSenatus consultum ultimum[uredi - уреди | uredi kôd]\nU teškim vanrednim okolnostima senat je donosio tzv. "poslednju odluku senata" (sentaus consultum ultimum), koja je konzulima davala ovlaštenje da upotrebe silu kako bi zaštitili državu i koja je suspendovala pravo priziva na narod (ius provocationis). Uobičajena forumala je glasila: dent operam consules ne quid detrimenti res publica capiat (= "neka se konzuli postaraju za to da država ne pretrpi nikakvu štetu"). Ovakva je odluka prvi put doneta 122. st. e. da bi se suzbio reformski pokret Gaja Grakha, a takođe je upotrebljena i protiv Saturnina (100. st. e.) i Katiline (63. st. e.). Poslednji put senat je ovakvu odluku doneo 40. godine st. e. protiv akcija Salvidenija Rufa (Salvidenius Rufus). Populari su uvek dovodili u pitanje zakonsko pravo senata da koristi ovu vanrednu meru.\nOva stranica je zadnji put izmijenjena 03:50, 29 mart 2015.


Kapije Barselone otključavaju se u Berlinu i Kragujevcu ! - Vaterpolo vesti\nPočetna » Evrokupovi » Kapije Barselone otključavaju se u Berlinu i Kragujevcu !\nKapije Barselone otključavaju se u Berlinu i Kragujevcu !\nU susret 6. kola Lige šampiona u subotu srpski predstavnici imaju dobre pozicije na tabeli Grupe B i veliku priliku da ostvare plasman među prva tri tima i tako obezbede nastup na F6 turniru u Barseloni krajem maja i početkom juna. Radnički iz Kragujevca je jedini neporaženi tim u takmičenju, a u subotu od 20.45 na svom bazenu dočekuju najvećeg takmaca za prvo mesto Brešu. Kragujevčani su u Italiji pre dvadesetak dana trijumfovali sa 9:8 i pred svojom publikom imaju priliku da šestim trijumfom u nizu i praktično obezbede plasman na F6, i to verovatno sa prve pozicije koja garantuje polufinale. Partizan putuje u Berlin, a zbog loše finansijske situacije na Banjici i ta činjenica dovoljna je da obraduje navijače crno-belih jer su sredstva za putovanje obezbeđena u poslednji čas zahvaljujući pozajmicama. Mladi tim Vladimira Vujasinovića u slučaju pobede u Berlinu (subota 18.45) bio bi skoro siguran putnik u Barselonu kao trećeplasirani tim, a imao bi šansu da pretekne i Brešu u međusobnom okršaju u poslednjem kolu.\nU taboru Radničkog nadaju se pobedi, ali znaju da su Italijani ozbiljan rival, trener Dejan Jovović očekuje otvoren meč i smatra da je njegova ekipa spremna i odmorna za veliki duel.\n„Breša je pokazala da je pored nas najkvalitetnija ekipa u grupi. Ono što su propustili na utakmici u Breši, sada će pokušati da nadoknade i da se ponovo vrate u egal sa nama. Očekujem dobru utakmicu, dostojnu Lige šampiona. Mislim da će biti otvorena od prvog trenutka, a na nama je da pokušamo da iskontrolišemo stvari od početka do kraja. U ovoj dvonedeljnoj pauzi imali smo prilike da se oporavimo i pripremimo direktno za ovu utakmicu. Nadam se da ćemo prikazati još kvalitetniju partiju nego u Breši“, rekao je na konferenciji za medije uoči meča strateg Radničkog.\nNajiskusniji igrač Kragujevčana Aleksandar Ćirić proveo je šest sezona u redovima italijanskog kluba. On očekuje težak duel, i veruje u pobedu.\n„I pored toga što smo ostvarili pozitivan rezultat u Breši ova utakmica neće biti ista. U Italiji im je falio jedan od najbitnijih igrača, reprezentativac Kristijan Peršuti, koji je jedan od najaktivnijih igrača i svojim kretanjem namuči sve protivnike. Pokušaćemo da našom igrom, koju smo pokušavali da dovedemo do perfekcije u proteklih 15 dana, ostvarimo istorijski uspeh za klub“, kazao je trofejni vaterpolista.\nI dok Kragujevčani na vidiku imaju Barselonu u redovima Partizana odlazak u Berlin bio je pravi poduhvat. Ipak, sredstva su pozajmicom obezbeđena, ali to nije garant da će i nakon gostovanja crno-beli moći da nastave sa takmičenjem. Trener mladog tima Partizana legendarni Vladimir Vujasinović na konferniji za medije na Banjici osvrnuo se i na teško stanje kluba, ali je povodom samog meča izrazio optimizam.\n„Igrački, tehnički i taktički smo bolja ekipa od Špandaua, mislim da smo i fizički mnogo spremniji. Idemo tamo sa velikim optimizmom da napravimo značajan korak ka završnom turniru. Najveći problem biće da fizički pripremimo ekipu za meč, međutim ako budemo razmišljali samo o vaterpolu, verujem da nećemo imati nikakvih problema“, rekao je Vujasinović.\nKapiten tima Miloš Ćuk smatra da je nastup u Ligi šampiona dovoljan motiv za ekipu i pored stanja u klubu.\n„Drago nam je što ipak nastavljamo takmičenje u Ligi šampiona, svesni smo da nam ovaj meč širom otvara vrata završnog turnira. Ne želimo sebi da stvaramo pritisak, pokušaćemo da izbijemo probleme iz glave i skoncentrišemo se na subotnji meč. Motviacija ne bi trebalo da predstavlja problem, jer je za nas svaki meč LŠ velika prilika“, rekao je reprezentativac Srbije.\nU duelu na Banjici Partizan je slavio sa 7:5, a prošle sezone takođe je bio bolji od četvorostrukih prvaka Evrope u oba susreta u grupi.\nU trećem susretu Grupe B sastaju se Galatasaraj i Oradea, u prošlom duelu u Rumuniji bilo je nerešeno 9:9, a oba tima su sa vrlo malim šansama da se probiju do mesta koja vode na završnicu.\nMnogo uzbudljivih mečeva očekuje se u Grupi A gde je vrlo izjednačena borba za čelne pozicije, a jedino je sigurno da će Barseloneta, kao domaćin, biti na F6. Za ostala dva mesta boriće se Jug, Pro Reko i Primorje. Upravo Barseloneta otvara kolo već u petak i to na svom bazenu protiv Olimpijakosa. Grci su u prošlom meču iznenadili Katalonce i naneli im prvi poraz u sezoni.\nJug gostuje Pro Reku, a pozitivan ishod Dubrovčanima bio bi veliki korak ka plasmanu na završnicu. Sa druge strane šampioni Italije moraju da slave u subotu kako bi zadržali šanse da se nađu na F6. Posle ubedljive pobede nad Egerom na Kantridi Primorje putuje u Mađarsku sa željom da sa nova tri boda ostane u konkurenciji za neko od mesta koja vode u završnicu. Eger posle smene Đerđa Gerendaša, sa Norbertom Dabrovskim na klupi pokušaće da popravi utisak bledih izdanja u Ligi šampiona iako su šanse da osvoji neko od prva tri mesta minimalne.\nLiga šampiona parovi mečeva 6. kola i tabele:\nBarseloneta – Olimpijakos (petak)\nPro Reko – Jug\nEger – Primorje\nTabela: Barseloneta 10, Jug 10, Primorje 10, Pro Reko 7, Eger 3, Olimpijakos 3.\nŠpandau – Partizan\nGalatasaraj – Oradea\nRadnički – Breša\nTabela: Radnički 15, Breša 12, Partizan 9, Špandau 4, Galatasaraj 2, Oradea 1.


Datum kreiranja: 02 januar 2021\nDatum poslednje izmene 13 januar 2021\nPre dva dana smo se pozdravili sa 2020. godinom. Nećemo se vraćati na ono što je definitivno obeleželilo prošlu, ne samo na našim prostorima već na čitavoj planeti. Želimo da svakome od vas poželimo da u 2021. živi daleko rasterećenije. Sa vama smo želele da podelimo utiske o protekloj, ali i neke planove za narednu godinu.\nPortal Demetra će ove godine proslaviti 10 godina postojanja. Pokrenule smo ga kao portal, ali i forum, na kome su se u tom momentu okupljale žene koje su bile majke ili želele da to postanu. Vremenom je forum prevaziđen i ugašen, delom smo ga preselili u grupu na Fejsbuku, a portal je nastavio da funkcioniše kao izvor informacija stotinama hiljada žena.\nDanas je Demetra najsveobuhvatniji vodič za trudnice na srpskom jeziku. Najčitaniji članak na portalu: Računanje nedelja i meseci trudnoće ima 1.827.436 pregleda, od toga u 2020. godini – 157.780 pregleda. Kada pominjemo statistiku, treba imati u vidu da je od nastanka Demetre do danas u Srbiji rođeno oko 670.000 beba, te podatak o čitanosti mora da nas čini ponosnim.\nPored trudnoće, prethodnih godina, najčitanije su bile teme vezane za zatrudnjivanje, bebe i zdravlje.\nTokom svih ovih godina, nije prošao dan da neko ne želi da zakaže pregled, upita da protumačimo rezultate, simptome ili pak zakaže laboratorijske pretrage. Iznova odgovaramo da smo mi samo portal, a ne ordinacija. Ljudi često misle da je Demetra makar pod okriljem neke fatrmaceutske kompanije, velike firme, ako već nije ordinacija.\nStoga smo prošle godine napravile promenu i predstavile osobe koje stoje iza portala – Demetra tim.\nDemetra u 2020. godini\nIako smo iz poznatih razloga svi radili smanjenim kapacitetom uz brojna prilagođavanja i otežane okolnosti, prošle godine smo uspeli da ostvarimo rast čitanosti od 20,92% u odnosu na 2019. godinu.\nPortal je imao 3.706.290 otvorenih stranica i 1.280.342 jedinstvene posete. Na portal je svakog meseca u proseku dolazilo 219.043 čitalaca.\nNove rubrike na Demetri\nVeć smo navele da je Demetra prevashodno bila poznata trudnicama i majkama sa bebama, iako od samog osnivanja obuhvata sve teme koje jednu ženu mogu da zanimaju: ginekologija, zdravlje, zatrudnjivanje, neplodnost, sve o deci, ali i domu, modi, nezi, pa čak i kuvanju. U proteklom periodu smo odlučili da više informacija naši čitaoci dobiju i o pubertetu, menopauzi i dijabetesu.\nKroz rubriku Priče iz porodilišta smo vam prethodnih godina predstavili porođaje kroz lična iskustva, a Zaposlena mama je rubrika zamišljena kao podrška mamama koje treba da se vrate na posao kroz iskustva žena različitih profila. U 2020. godini smo pokrenule i rubriku Preduzetnice u kojoj će kroz intervjue imati prilike da vide kako je to biti preduzetnica u Srbiji.\nNaš KALENDAR TRUDNOĆE je do sada posetilo više od 707.000 žena. Sastoji se od 40 nedelja, a svaka od njih je detaljan prikaz stanja u trudnoći, promena kod trudnice i razvoja fetusa. Počeli smo sa objavljivanjem svake nedelje bebinog rasta tokom prve godine kroz KALENDAR RAZVOJA BEBE, a u 2021. godini na portalu Demetra ćete moći da čitate i mesečni razvoj dece do 8 godine kroz KALEDNDAR RAZVOJA DETETA.\nUrednice portala Demetra sa decom\nOrganizacija dve mame\nNe računajući svakodevne konsultacije, koje se kod nas odvijaju bukvalno 365 dana godišnje, velike planove pravimo dva puta godišnje: pred novu godinu i pred 1. Septembar. Ove septembarske smo počele da pravimo kada su deca krenula u vrtić. U šali često kažemo za ono što isplaniramo: „Krećemo udarnički jedno tri dana, dok se prvo dete ne razboli!“ I zaista je još uvek tako.\nSa osmoro dece koliko ih imamo zajedno, uzrasta 10, 9, 8, 7, 6, 4, 3 i 2 godine, velika je verovatnoća da će neko dete biti bolesno, a nas dve biti primorane da uskačemo jedna drugoj u završavanju dnevnih obaveza.\nStoga smo odavno shvatile da su planovi samo okvir, da će biti veoma puno prilagođavanja, a da svaki trenutak koji se pojavi kao redovno stanje moramo dati 200% sebe, da nadoknadimo, a u idealnim okolnostima i unapred uradimo zacrtano. Kada uspemo da idemo unapred, a to smo tek u 2020. godini počele da postižemo, funkcionišemo daleko rasterećenije.\nPlanovi za 2021. godinu\nOno što najviše cenite kod portala Demetra jesu tačne i precizne informacije, te razumljivi tekstovi iz oblasti zdravlja kao konekcija između struke i čitalaca. Mi se držimo isključivo smernica Svetske zdravstvene organizacije, UNICEF-a, zvaničnih informativnih medicinskih i naučnih portala i onoga što potvrđuju različita istraživanja.\nProšlo je vreme kada ste medijima morali da verujete na reč. Sada svaki čitalac ima pravo da zna izvor informacije odakle potiče neki zaključak. Smatramo da naši čitaoci moraju imati samo jasne i proverene informacije.\nSvaki članak napisan na Demetri u 2020. godini je imao tačne izvore svake studije gde ona postoji. Do kraja 2021. godine će i stari tekstovi (preko 1200 iz stručnih oblasti) imati potpuno ažurirane studije iz prethodnih godina, koje će biti transparentno naglašene.\n(Opet napominjemo da smo mi samo izvor informacija. Za bilo kakve zdravstvene smernice se morate obratiti svom lekaru, a čak i odgovori na pitanja koji dolaze od naših stručnih saradnika su saveti.)\nDo sada nismo svoje čitaoce pokušavali da pridobijemo na osnovu senzacionalističkih naslova, a nastavićemo da se ne uplićemo ni u političke vode. Smatramo da toga ima previše i bez Demetre. To, pak, ne znači da nećemo pokušati da vas animiramo na druge načine. U 2021. možete očekivati i više „uradi sam“ projekata, kreativnih igara sa decom i drugih zabavnih tema, poput saveta za izlet i uređenje doma iz vizure urednica portala, ali i novih saradnika.\nKako smo prvi korak u istupanju u javnost kao autorke ovog portala već napravile i konačno se predstavile, a kako sada već možemo reći da imamo i bogato, mada uvek nedovoljno, iskustvo iz trudnoća i gajenja dece predškolskog uzrasta, rešile smo da neka iskustva sa vama počnemo da delimo u video formi. Već u januaru vas očekuje prvi video na ovu temu, a o svemu ćemo vas blagovremeno obaveštavati.\nDve najmlađe nisu htele da se pridruže ekipi\nUveli smo još jednu novinu. Od sada nas možete pratiti i biti u toku sa novim informacijama preko\nDEMETRA viber zajednica - klik da se pridružite!\nHvala vam što nas pratite i čitate! Ostanite uz portal Demetra!\nUrednički tim portala Demetra\nTamara Petković i Milena Kostić\nNext Article 14 predloga za jutro pre nego što uzmete telefon\nNova godina\tdemetra tim\turednica\ttamara petkovic\tmilena kostic


Teodosiæ: Razgovaraæu sa saigraèima ako treba, ali to je meðu nama - B92.net\nTeodosiæ: Razgovaraæu sa saigraèima ako treba, ali to je meðu nama\nReprezentacija Srbije æe na Svetskom prvenstvu u Kini biti jaèa nego na Evrobasketu bar za Miloša Teodosiæa.\nAKIzvor: B92 sreda, 22.05.2019. | 12:25 Srbija\nTeodosiæ je zbog povrede propustio EP 2017, ali æe za Mundobasket biti više nego spreman, jer je odmarao poslednjih meseci nakon otkaza u Los Anðeles Klipersima.\n"Prvi cilj je da budemo zdravi za pripreme. Neobièno je, nisam navikao na ovakvu situaciju. Potpuno je novo iskustvo za mene, ali se nadam i poslednje. Tako je kako je. Dovoljno sam se odmorio i sada je vreme za rad. Moram da se koncentrišem na treninge, na košarku, da slobodno vreme pre pripreme iskoristim kako bih poèeo na najbolji moguæi naèin", rekao je Teodosiæ za sajt FIBA.\n* Bogdanoviæ: Mislim da æe Jokiæ igrati, mi smo tu da ga podržimo šta god da reši\nGlavno pitanje u košarkaškoj javnosti je da li æe za Srbiju igrati naša najveæa NBA zvezda Nikola Jokiæ.\n"Verujem. Nadam se da neæe biti povreda ove godine i da takvih problema neæemo imati. Mislim da postoji šansa da svi budu tu. Ako nešto treba sa nekim od saigraèa da razgovaram, naravno da æu to uraditi, ali to æe biti meðu nama. To je naèin na koji rešavamo stvari, ne èinimo to javno".\nSrbija æe na SP u Kini igrati u Grupi D sa Angolom, Filipinima i Italijom, potom se naša grupa ukršta sa onom u kojoj je Španija, a meðu kandidatima za medalje su izmeðu ostalih još Francuska, Grèka i naravno prvi favorit SAD.\n"Sada je rano da se govori o medaljama i plasmanu na Olimpijske igre. Ali veæ sam isticao, ako budemo igrali kako umemo i borili se koliko možemo, ostvariæemo dobar rezultat", istakao je Teodosiæ.\nSvetsko prvenstvo u košarci poèinje 31. avgusta, kada Srbija igra prvi meè sa Angolom u Fošanu, gde æe nastupati tokom prve faze.


Afganistanci napali i kamenovali humanitarne djelatnike - Index.hr\nAfganistanci napali i kamenovali humanitarne djelatnike\nSTOTINE Afganistanaca u utorak su napale i zapalile urede najmanje dviju humanitarnih agencija nakon glasina kako jedna od njih pokušava preobratiti sunite u manjinsku sektu, rekli su dužnosnici.\nDesetak lokalnih i stranih djelatnika Mreže za razvoj Aga Kan i britanske humanitarne agencije Medair pretučeni su ili pogođeni kamenjem u glavnom gradu sjeverne pokrajine Badakhshana Faizabadu, ali nitko nije ozbiljnije ozlijeđen, rekao je načelnik Ureda za sigurnost afganistanskih NGO-a Nick Downie.\nDva vladina dužnosnika, koja nisu željela biti imenovana, rekli su da su napad izazvale glasine da agencija Aga Kan pod krinkom svojih projekata pokušava preobratiti sunite u Ismaelsku sektu islama, kojoj je Aga Kan duhovni vođa.


Obavijest o otvorenom pozivu za učešće u Mevlana programa razmjene za akademsku 2014/2015 godinu - Pedagoški fakultet\nHome » Obavijest o otvorenom pozivu za učešće u Mevlana programa razmjene za akademsku 2014/2015 godinu\nObavijest o otvorenom pozivu za učešće u Mevlana programa razmjene za akademsku 2014/2015 godinu\nUniverzitet u Bihaću je potpisnik nekoliko sporazuma sa univerzitetima u Republici Turskoj vezano za Mevlana program razmjene kojim je predviđena razmjena studenata i nastavnog osoblja sa univerzitetima u Republici Turskoj.\nNaučni program ,,Mevlana“ je pokrenula Vlada Republike Turske posredstvom svojih univerziteta. Mevlana program razmjene je edukativni program koji ima za cilj da omogući studentima i akademskom osoblju razmjenu unutar visokoškolskih institucija koje se nalaze u Republici Turskoj i izvan nje.\nMevlana program razmjene je identičan sa Erasmus programom razmjene (predviđena je razmjena nastavnog osoblja i studenata) s tim da je Mevlana program predviđen za zemlje koje nisu članice Evropske unije. Ovaj program pokriva sve troškove nastale u okvirima ove razmjene. Univerzitet u Bihaću je potpisao sporazume o Mevlana programu razmjene sa slijedećim Univerzitetima:\nhttp://mevlana-en.trakya.edu.tr/pages/about-mevlana#.Uz 1 TCaiSvvns\nObavijest/Članak je objavljen dana 9 Apr 2014, 11:41 od korisnika IT Služba koji/a je ukupno objavio/la 1907 obavijest/i.\nPosted in NIR, Obavještenja, OSTALE OBAVIJESTI


POpSy Backoffice System - Pazinka Optima\nCjelokupan sustav za informatizaciju poslovanja\nCjelokupan sustav za informatizaciju poslovanja kroz koji je pokriven široki spektar djelatnosti. Iz modula u nastavku možete odabrati one koji pokrivaju vaše poslovanje\nveć sada proizvod po mjeri Vaših potreba\nUpit za POpSy Backoffice system\nZašto POpSy Backoffice?\nPOpSy Backoffice je fleksibilna i skalabilna aplikacija zaokružena sa svim potrebnim modulima za vođenje poslovanja tvrtke.\nVrhunska profesionalna podrška 24 sata dnevno 7 dana u tjednu\n30 godišnje iskustvo\nVišegodišnje iskustvo u razvoju ERP programa\nAplikacija prilagodljiva za različite domene poslovanja\nObuhvaća evidentiranje poslovnih promjena na zalihama sa mogućnošću ekranskih pregleda i ispisa te automatskog prijenosa podataka u modul financijskog poslovanja - Glavnu knjigu. Evidentiraju se podaci o poslovanju skladišta sirovina, materijala za izradu, pomoćnih sredstava za sustav proizvodnje (izrade, pružanja usluga), podaci o proizvedenim dobrima koja se modelom obrade podataka evidentiraju putem skladišta gotove robe. Uspostavljanjem adekvatnog modela obrade podataka i njihovog knjigovodstvenog praćenja mogu se modulom robno/materijalnog poslovanja zadovoljiti potrebe praćenja poslovnih promjena u različitim sustavima proizvodnog, uslužnog ili trgovačkog tipa. Modul robno-materijalnog poslovanja nadovezuje se na modul Šifrati i module Saldakonti kupaca/dobavljača te Financijsko poslovanje, poštujući princip integralnosti obrade podataka. Modul obuhvaća i rješenja za razmjenu podataka sa modulom maloprodaje u sustavima trgovačkog tipa.\nObuhvaća evidentiranje podataka o poslovnim promjenama sa dobavljačima, pregled i ispis uobičajenih izvješća i obrazaca te automatski prijenos podataka u modul financijskog poslovanja – Glavnu knjigu, kao i porezne evidencije koje se proslijeđuju prema Poreznoj upravi. Modul se nadovezuje na modul materijalnog poslovanja i omogućava da se, ovisno o organizaciji poslovanja, podaci modula materijalnog poslovanja obuhvaćaju putem modula poslovanja nabave i obrnuto, da se podaci modula poslovanja nabave obuhvaćaju putem modula materijalnog poslovanja. Iste se ekranske forme koriste za unos, ispravak, brisanje i pregled podataka o poslovanju nabave.\nSadrži programska rješenja za obuhvat podataka o segmentu poslovanja sa kupcima. Omogućeno je fakturiranje prodane robe, materijala i izvršenih usluga na istom računu, uz istovremeno vezivanje i evidntiranje podataka modula robnog i materijalnog poslovanja. Podaci unesenih računa mogu se komitentima proslijeđivati u obliku eRačuna, sa mogućnošću praćenja statusa poslanih eRačuna. U kombinaciji sa REDOK sustavom i modulom obuhvata podataka o narudžbama kupaca, podaci preuzeti putem REDOK sustava automatski se prenose u otpremnice iz kojih se generiraju izlazni računi. Podaci analitičkog knjigovodstva poslovanja prodaje automatski se, putem definiranih shema knjiženja prenose u temeljnice glavne knjige kao i porezne evidencije koje se proslijeđuju prema Poreznoj upravi.\nOmogućava evidentiranje podataka o platnom prometu sa bankama, uz istovremeno zatvaranje plaćenih obaveza i naplaćenih potraživanja od poslovnih partnera, te direktno knjiženje podataka platnog prometa koji se ne odnose na analitička knjigovodstva kupaca i dobavljača u modul financijskog poslovanja – Glavnu knjigu. Omogućava se prihvat podataka platnog prometa sa bankama putem eServisa banaka. Primjenom koncepta kompletiranja evidentiranih podataka o poslovnim promjenama u modulima robnog, materijalnog, poslovanja nabave, prodaje i platnog prometa omogućava se primjena tzv. koncepta 'unosa u nastavcima'.\nGlavna knjiga – obuhvaća rješenja za knjiženja transakcija putem naloga – temeljnica i automatski prihvat podataka iz preostalih analitičkih kjnigovodstava, preglede i ispise standardnih izvješća (brutobilanca, kartica konta, račun dobiti i gubitka, financijski rezultat, …). Modul sadrži rješenja za formiranje poreznih evidencija (Knjiga URA/IRA) u bliku podesnom za razmjenu sa sustavom ePorezna. Pored standardnih oblika izvješća, (brutobilanca, kartica konta, …) korisnik može sam koncipirati svoje oblike izvješćivanja i definirati ih putem seta parametara.\nPodaci o zaključenim obračunskim razdobljima pospremaju se u arhivu i omogućava se njihovo korištenje u formama pregleda i ispisa ili kao osnovu za usporedbe rezultata poslovanja putem obrazaca računa dobiti i gubitka i financijskog rezultata\nObuhvaća rješenja za kadrovsku evidenciju sa obračunom plaća za zaposlenike. Modul sadržava rješenja za obuhvat podataka o šifrantima vezanim za kadrovsku evidenciju i obračun plaća. Omogućava evidentiranje podataka koji su osnov za obračun plaća (redovni rad, bolovanja, razne naknade i dr.) koji su osnov za obračun plaće, poreza i doprinosa sukladno zakonskim propisima. Temeljem obračunatih podataka formiraju se izvješća o obračunu u vidu listi, omogućava se ispis virmana i pripremaju podaci za JOPPD obrazac te poslovne banke putem koji se vrši isplata. Obračunati podaci pohranjuju se u arhivu iz koje je moguće dobijanje raznih izvješća.\nObuhvaća rješenja za evidentiranje podataka o osnovnim sredstvima i knjigovodstvene obrade vezane za osnovna sredstva (amortizacija). Temeljem evidentiranih podataka i izvršenih obrada dobivaju se izvješća koja mogu poslužiti za knjiženja poslovnih promjena vezanih za osnovna sredstva u Glavnu knjigu (amortizacija, promet osnovnih sredstava).\nPrednosti POpSy Backofficea.\nJednostavane i pregledne forme\nPažljivo dizajnirane forme kako bi olakšale i ubrzale rad kod unošenja i pregleda podataka.\nJednostavna integracija sa drugim vanjskim sustavima


Er Srbija ovog leta 140 čarter letova više nego prošle godine; Aviolet ponovo do Hurgade - Tango Six\nČarter letovi će biti obavljani avionima Boing 737 i Erbas A319 / Foto: Air Serbia\nEr Srbija ovog leta 140 čarter letova više nego prošle godine; Aviolet ponovo do Hurgade\nKompanija Er Srbija počela je letnju čarter sezonu tokom koje svojim čarter brendom Aviolet planira da obavi duplo veći broj letova u odnosu na prethodnu godinu, saopštio je srpski nacionalni avio-prevoznik.\nTokom predstojećeg perioda, Aviolet će obaviti 140 rotacija više u odnosu na prethodnu godinu sa 750 dodatnih sati letenja, a ujedno, posle trogodišnje pauze, ovog leta ponovo će da leti do Hurgade, navode iz Er Srbije i dodaju:\n– Čarter letovi će biti obavljani avionima Boing 737 i Erbas A319 ka najtraženijim letovalištima u Italiji, Španiji, Grčkoj i Turskoj. Turisti će imati priliku da Er Srbijom ovog leta stignu do Palma de Majorke, Barselone i Đirone u Španiji; Kalabrije, Katanije i Palerma u Italiji; ili Krita, Krfa, Rodosa, Zakintosa, Skijatosa, Kosa, Kefalonije, Samosa i Santorinija u Grčkoj. –\nKako ističu, novina je što će ove godine jednu seriju letova za Antaliju Aviolet obavljati iz Banja Luke.\nNebojsa\t 13:06, 15. jun. 2018.\nNije ni cudo da vracaju YU-ANI\nVojislav\t 12:38, 25. avg. 2019.


Objavljeno 18.02.2018. u 13h\nPodaci pokazuju da u Srbiji godišnje nestane jedan grad veličine Ivanjice. Takođe, po proseku godina stanovništvo u Srbiji spada među najstarije populacije ne samo u Evropi, nego i u svetu. Gotovo u svim gradovima i selima beleži se pad broja žitelja. U 200 sela više nema ljudi uopšte, a još 1.200 sela je na ivici nestajanja. U 173 seoske škole na časove dolazi samo po jedan đak. Ako se nešto ozbiljno ne preduzme, demografi predviđaju da će u narednih 15 godina nestati svako četvrto selo u Srbiji.\nU Srbiji ima 4.709 sela. U 200 više nema ljudi, a još 1.200 je na ivici nestajanja, pokazuju podaci kojima raspolažu demografi. Istraživanja koja su poslednjih godina sprovedena u Srbiji, a koja su obuhvatila i seosko područje, ukazuju na to da je trenutno stanje po selima poražavajće. Još više brine to što se za sela ne predviđa baš blistava budućnost.\n“U 50.000 seoskih kuća više niko ne živi, a u 150.000 neko od potomaka dolazi samo povremeno. To znači da ovaj impozantni stambeni fond propada, te u slučaju da neko i odluči da se vrati na selo, neće imati gde. U 173 seoske škole nastavu pohađa samo jedan đak. Demografska predviđanja kažu da će u narednih 15 godina nestati svako četvrto selo u Srbiji. U preostalim selima drastično će se povećati prosečna starost stanovnika. Seosko stanovništvo će ući u treće doba”, kaže Dragana Dinić sa Instituta za političke studije iz Beograda i iz Gerontološkog društva Srbije.\nBroj stanovnika se povećava samo u pojedinim selima koja gravitiraju ka gradovima ili ka Kosovu\nNaša sagovornica u svom radu pod nazivom „Starenje i ruralni razvoj” ukazuje da postoji raskorak između projektovanih ciljeva i objektivnih materijalnih i humanih resursa na selu.\n“Srbija je poslednjih 100 godina prešla put od patrijarhalnih seoskih zadruga, preko bele kuge do propadanja i nestajanja sela. Ogromna migracija iz sela u gradove pokrenuta je za vreme socijalizma. Razlozi su, pre svega, bili industrijalizacija, elektrifikacija i agrarna reforma. Privatna svojina izgubila je bitku sa društvenom. To je dovelo do devastiranja poljoprivrednih fondova. U posleratnoj Srbiji 70 odsto stanovnika živelo je u ruralnim područjima, a za samo četvrt veka broj stanovnika je opao za 20 posto. Danas u ruralnim krajevima živi polovina stanovništva. Najveći problem nije smanjenje broja ljudi u selima, već promena njihove starosne i polne strukture”, dodaje Dinić.\nPorast broja stanovnika beleži se u svega 12 odsto sela, i to u onima koja gravitiraju ka gradovima ili ka Kosovu.\n“Da bi shvatili ozbiljnost situacije, na ovu crnu demografsku sliku treba dodati i zemljišne resurse i način organizovanja poljoprivrede. U Srbiji postoji oko pet miliona hektara poljoprivrednih površina, od kojih je obradivo više od četiri miliona. Tu zemlju uglavnom obrađuju vremešne žene i starci. Uz to, jako mali procenat se navodnjava. Zbog toga ne iznenađuje činjenica da naš seljak može da prehrani jedva 15 ljudi. Istovremeno njegov nemački kolega hranu može da obezbedi za 10 puta više ljudi”, objašnjava naša sagovornica.\nSela Srbije ugavnom naseljavaju stari i neoženjeni muškarci\n“Realno polazište ozbiljne agrarne politike i razvojnih planova za selo mora biti utemeljeno na činjenici da se budućnost srpske poljoprivrede nalazi u rukama neoženjenih domaćina na pragu šeste decenije života. Većina zemlju obrađuje traktorima starijim od 20 godina. Mnoga sela su bez prodavnica, asfaltnih puteva, zdravstvenih ambulanti, veterinarskih stanica. Položaj starih na selu je sve gori. Istrošeni mukotrpnim radom, stari, bolesni, iznemogli, najčešće bez sigurnih prihoda, ostavljeni i zapostavljeni od dece i srodnika. Do njih teško ili uopšte ne stiže zdravstvena i socijalna služba. Često su veoma skromnog obrazovanja, neuki da se sami informišu o svojim pravima. Bez gerontodomaćica i personalnih asistenata, bez tuđe nege i pomoći, sami i usamljeni čekaju svoj sudnji dan”, dodaje Dinić.\nZa razliku od jednog od najboljih poznavalaca sela i seljaka Dragoljuba Jovanovića koji je još u prošlom veku smatrao da povratak na selo nije moguć, Gerontološko društvo Srbije tvrdi da je povratak moguć. Međutim, neophodno je da taj proces bude planiran od strane države i lokalnih samouprava, privatnih preduzetnika, stručnjaka, organizacija civilnog društva, dijaspore, crkve i medija.\n“Zbog toga se zalažemo za razvoj smeštajnih i servisnih gerontoloških kapaciteta na seoskim područjima, posebno za starije povratnike iz dijaspore. Zalažemo se za zapošljavanje mladih i za njihovo zadržavanje na selu. To se postiže izgradnjom seoskih kuće za stare, organizovanjem hraniteljstva u seoskim domaćinstvima, otvaranjem hospisa za palijativno zbrinjavanje… Srbija je po prosečnoj starosti stanovništva jedna od najstarijih zemalja Evrope i sveta i kao takva mora da se suoči sa pitanjima starosti i starenja. Starima na selu treba pružiti najrazličitije vidove podrške, mlade uključiti u planski razvoj sela, u razvoj seoskog turizma, poljoprivrede i proizvodnje hrane koja nije GMO. Takođe, prerađivačke kapacitete bi trebalo locirati u seoska područja”, ističe naša sagvornica.\nInfrastruktura je osnov za oživljavanje sela\n“Svaka lokalna samouprava bi morala da razmisli i da organizovano ustupi zemljišne fondove mladima i porodicama koje bi došle da žive i rade na selu. Za masovniji povratak na selo neophodno je obezbediti osnovne preduslove. Tu se, pre svega, misli na odgovarajuću putnu i saobraćajnu mrežu, zakonsku regulativu, dobro budžetirane projekte za stare na selu, različite subvencije, investicione pogodnosti… Sve to treba da prati stalna medijska kampanja. I uvek treba imati na umu da ne postoji razvoj države i gradova bez razvoja sela”, zaključuje Dragana Dinić.\nIako je i za uređenje infrastrukture po selima Srbije potrebno mnogo novca i vremena, mnogo veći problem u budućnosti će, čini se, biti ubediti ljude da i selo, kao i grad, daje dobre mogućnost za život i rad.\nTagovi:selo, starenje, Vesti Zrenjanin