PočetnaTestoviTestovi mobilnih uređajaTestovi laptopovaTest: Apple MacBook Pro 14 (Video)\n17.11.2021 08:39 | 0 Mobile\n1. Apple MacBook Pro 14” 2021 2. Dizajn i karakteristike 3. Performanse i utisci u radu 4. Zaključak\n1. Apple MacBook Pro 14” 2021\nDa li je uopšte potrebno praviti najavu za MacBook Pro prenosne računare koji su po velikoj većini, onih objektivnijih korisnika, etalon za pojam prenosnog računara? Još od prvog izlaska davne 2006. godine, MacBook Pro je počeo da izaziva pažnju, da bi pojavom prvih “unibody” modela 2008. godine postao apsolutna referenca za pojam prenosnog, personalnog računara. Malo je reći da su se skoro sva vodeća imena na polju prenosnih PC rešenja, ugledala upravo na MacBook Pro i pokušavala sa manje ili više uspeha da primene sličan koncept. Tek, neki od njih su bez ikakvog ustručavanja pokušavali da iskopiraju dizajn i prodaju svoju Windows verziju uređaja. To čine i dan danas. Sve to govori koliko je Apple uspeo da pogodi u sam centar potreba, dizajnirajući jedan vanvremenski računar.\nZbog toga nam je posebno zadovoljstvo da sa vama podelimo utiske u vezi izlaska najnovijeg MacBook Pro računara u verziji 14” ekrana za 2021. godinu. Apple nas je navikao na kalendarsku agendu i da u poznu jesen prestavi najaktuelniju generaciju MacBook Pro modela. Obzirom na status ove serije računara, delimo vrlo visoka očekivanja zahtevnije grupe korisnika.\nI krećemo odmah sa analizom, bez suvišne priče, samo konkretne činjenice. MacBook Pro 14 ima pojavu na koju ste već naviki i u tom pogledu nije doneo ništa novo. To je onaj dobro poznati, klasični aluminijumski “unibody” – jednom rečju savršen oblik za prenosni uređaj koji je teško prevazići boljim i toplotno efikasnijim rešenjem. Fini glatki osećaj metala pod prstima ruke se nastavlja zaobljenim prepustima na ivicama, dakle nema oštrih i pod rukom, neprijatnih oblika. Centimetar gore ili dole u odnosu na prethodne generacije, ali gabariti su praktično vrlo slični “trinaestici” prethodne generacije. Da budemo precizni – širok je 31.3 cm, dubok 22 centimetara, debeo tek centimetar i po, a teži 1.6 kg. Jasno ćete primetiti kako je efikasna radna površina ekrana veća u odnosu na pomenutog prethodnika. Ovaj “Mek” je zapravo tačno ono što vam treba kada je u pitanju kompaktni mobilni računar, dovoljno izdržljiv da bez problema istrpi svakodnevno nošenje i stres koji podrzumeva takav način upotrebe. Jer stalno vam fali malo više ekrana, malo više baterije, sigurnijeg osećaja u ruci i slično. E, ovaj MacBook Pro je tačno pogođena mera mobilnog računara koji će vam ikada zatrebati.\nEkran je... ovde moram malo da zastanem da bi vam skrenuli pažnju na ovaj bitan detalj... ukratko, nešto najbolje što smo ikada videli i probali na laptop računarima, a bez problema bismo takvu konstataciju mogli da prenesemo i na klasične dekstop monitore. Po našem ličnom utisku jedino što može da se poredi je OLED. Dovoljno je reći da klasični monitor sa ovim istim panelom dijagonale 32” košta 6000€. U pitanju je Liquid Retina XDR ekran dijagonale 14.2” sa veoma tankim okvirima i maksimalnim iskorišćenjem prostora, sa 254 piksela po inču i rezolucijom prikaza od 3024x1926px koje naravno skalira na perfektno vidljivu rezoluciju u koju ne morate da čkiljite da bi prepoznali ikonicu ili naziv aplikacije koju pokrećete. Osvetljenje je deklarisano na 1000 nita, dok u pikovima može da dostigne i čitavih 1600 nita dok prikazuje HDR sadržaje. Ekran raspolaže ProMotion tehnologijom iza koje se krije mogućnost dinamičke promene vrednosti osvežavanja ekrana na 60 ili 120Hz. Ekran zna da prepozna ukoliko igrate igru ili prikazujete sadržaj sa većim brojem prikaza frejmova u sekundi. Rezultat svega ovoga je ma koliko ove brojke bile impresivne, tako dobra slika da vam je rečima ne možemo opisati - to morate videti i uveriti se. Kada vam to kaže neko ko je probao stotine modela i među njima mahom top modele, nadam se da vam to nešto znači. Što se nas tiče, impresionirani smo ovim mini LED Retina ekranom – posle ovoga sve drugo je vidno lošije.\nAh, taj “notch”\nA, novitet je i prisustvo “notch-a” na laptop računaru sa 1080p FaceTime kamerom. Kada dođete do njega, kursor priveremeno nestaje kao da prolazi kroz tunel. Nama lično ni jednog trenutka nije zasmetao. Novije aplikacije poput Photoshop-a ili Premijera jednostavno prebace deo opcija sa druge strane notch-a, a video sadržaji ili igre automatski prilagode rezoluciju i format slike u odnosu 16:10 – jednom rečju sve savršeno funkcioniše bez ikakvih smetnji. Mada, uvek ćete pronaći nekoga ko zakera ovo ili ono. Uostalom, proverite i sami taj detalj dok se usput budete divili raskoši prikaza ovog ekrana. Moramo usput da pomenemo i onaj skoro nevidljivi detalj na obodu šasije ekrana. Jedan milimetarski prepust u vidu metalnog okvira koji staklastu površinu drži podalje od tastera, tako da posle dužeg perioda korišćenja nećete imati onaj ružni otisak tastera na filteru ekrana...\nMagic tastatura i zvuk\nPrelazimo na bazu gde dominira Apple Magic tastatura sa softverskim potenciometrom inteziteta pozadinskog osvetljenja. Izbačen je senzorski “touch bar” deo na vrhu, tako da su funkcijski tasteri pune veličine, a u njihovom produžetku na krajnjoj desnoj poziciji je maskirani “Power” taster sa senzorom otiska prsta. Problem je što smo na toj poziciji navikli da pritiskamo “backspace” taster. Tastatura je plitka i to je definitivno kompromis na koji se morate navići, ako već želite iole tanak računar - drugačije je fizički neizvodljivo. A pored tastature na levoj i desnoj strani do ivice gabarita baze se nalaze perforirane zone iz kojih dopire zvuk. On je vrlo dobar i kvalitetan, dovoljan da se savršeno opustite i regenerišete od dnevne doze stresa uz opuštajuće, tople zvuke jazz-a. Još jedna stvar iznenađuje kod zvuka, a to je da su detalji koji krase okružujuće efekte tako dobro istaknuti da sa nevericom gledate u te male tačkaste proreze i ne verujete svojim ušima da se iz tako nečega malog, može čuti toliko efekata u filmovima, igrama ili muzici koju slušate.\nIspod tastature, okružen komfornim zonama odmorišta dlanova se smestila velika “touch trackpad” površina, idealno pozicionirana, savršene veličine i dobro odmerenom silom aktiviranja klika čitavom površinom.\nUltra brze konekcije\nNa levom boku MacBook Pro “četrnaestice”, prvo što primećujemo jeste originalni Apple-ov magnetni konektor za punjenje ispravljačem koji se obeležava terminom “MagSafe 3” port. Za razliku od sličnih na klasičnim laptop modelima magnetni “osigurač” je toliko jak da ga ne možete skoro izvući horizontalnim pokretom već isključivo vertikalnim potezom kada veoma lako napušta poziciju i oslobađa uređaj kabla za punjenje. Inače je zadužen za brzo punjenje i pomoću odgovarajućeg USB-C ispravljača snage 67W, potrebno mu je 20 minuta za četvrtinu kapaciteta, polovinu baterije puni za 40 minuta, dok 100% postiže za oko sat i po.\nSlede dva USB-C porta sa podrškom za Thunderbolt 4 koji su u isto vreme kompatibilni sa USB 4 standardom, obezbeđujući protok podataka od 40 Gb/s. Oba porta mogu da pune uređaj i daju podršku za DisplayPort konekciju u radu sa monitorima. Tu je i klasični 3.5 mm “džek” za slušalice i mikrofon. Na suprotnoj strani zatičemo jedan HDMI 2.0 (4K/60Hz) u punoj veličini što je u neku ruku iznenađenje za ovaj tip Apple uređaja, tako da bez problema možete odmah da zakačite pomoćni monitor i sve radi jednostavno bez greške. Potvrđujemo iz ličnog iskustva. Tu je još jedan USB-C Thunderbolt 4 USB 4 port i čitač SDXC memorijskih kartica sa podrškom za UHS II modele. Dakle, krajnje dobar i koristan izbor konektora sa dovoljno brzih USB-C portova. Kako ostalom i priliči ovom uređaju.\nSa obe bočne ivice bliže bazi uređaja uočavamo dva velika uzdužna tanka otvora koji služe za ulazak svežeg vazduha, dok se izduvni nalaze nazad na zadnjoj strani baze i vešto su prikriveni crnom bojom. Uglavnom, hlađenje dobro funkcioniše na ovom MacBook Pro modelu.\nApple M1 Pro hardver\nMeđutim, ono pravo tek sleduje i nalazi se u srcu ovog računara. U pitanju je nova verzija M1 Pro procesora. U našoj “četrnaestici” se našao slabiji primerak osmojezgarnog modela sa 6 brzih i 2 energetski štedljiva jezgra. Grafički deo čini Apple G13 X sa 14 jezgara, dok vam je na rasplaganju i deo sa 16 jedinica tzv. neuronskih jezgara za svrhu mašinskog učenja. Postoji i jači M1 Pro model sa 10 procesorskih i 16 grafičkih jezgara, te jednako jakim 16 jezgranim neuronskim modulom.\nOno što je važnije je svakako da je Apple praktično u drugom izdanju sopstvenih procesora, postigao fantastične rezultate, koje ćemo analizirati nešto kasnije u delu ostvarenih performansi.\nKod Apple M1 Pro procesora je kao i kod njegovog prethodnika, RAM ugrađen na isti “interpozer” sa procesorskim i grafičkim jezgrima. Koristi LPDDR5 tip memorije što svakako pogoduje bržem radu procesora kao i integrisanog grafičkog jezgra, pogotovu što je transfer podataka uvećan skoro 4x u odnosu na prethodnu generaciju. Doplata za memoriju je pakleno skupa jer je u pitanju kompleksan SoC silicijum, pa se u startu morate odlučiti za verziju od 16 GB RAM-a kao u našem slučaju ili maksimalnih 32 GB RAM-a.\nNaš primerak MacBook Pro “četrnaestice” je opremljen sa 512 GB NVMe x4 SSD uređajem, koji usput možete proširiti do maksimalnih 8 TB! Vodite računa o ovom detalju, da bi pre kupovine dobro procenili svoje buduće potrebe u pogledu RAM-a i prostora za čuvanje podataka, jer su oba uređaja zalemljena za ploču, tako da naknadno proširenje standardnim SODIMM ili M.2 modulima nije moguće kao kod PC notebook modela.\nRačunar nema LAN ali zato raspolaže najbržim WiFi 6 standardom sa dvopojasnom mrežom i podrškom za 802.11ax standard kojim možete prebacivati oko 100 MB/s podatka bežičnim putem, koliko smo izmerili na našoj 10 Gbps mreži prilikom kopiranja sa NAS uređaja, a što je u okviru specifikacija gigabitnog WiFi rešenja.\nKoliko drži baterija\nSav ovaj hardver napaja baterija od 70Wh koja “drži” računar u radu sa “cloud” servisima i umereno opterećujućim Photoshop radnim scenarijem uz aktivnu WiFi mrežu i osvetljenjem ekrana na 80%, čitavih 7 i po sati. Ako pak pokrećete nezahtevnije radnje poput reprodukcije YouTube sadržaja, računar sa lakoćom dostiže celodnevnu autonomiju. Izuzetno dobar rezultat, zahvaljujući štedljivoj prirodi M1 Pro procesora i optimizaciji operativnog sistema.\nA kada smo već kod toga, ovaj računar pokreće najnovija verzija macOS Monterey operativnog sistema koja se još više približila verziji za mobilne uređaje. Pronalazimo dosta sličnosti tako da će se korisnici iPhone-a i iPad-a osećati kao kod kuće. Tu je sistemska konzola poput one koja se slajduje na mobilnim uređajima, sa Focus i True Tone i ostalim shortcut opcijama, zatim tu su brze beleške kada privučete mišem iz donjeg desng ugla. LounchPad sa aplikacijama poput onog na Apple mobilnim uređajima pa će za trenutak izazvati osećaj da u rukama držite iPad Pro tablet. Ne zaboravimo da je tu i dodatna optimizacija rada sa M1 Pro arhitekturom, ali i podrška kroz Rosetta 2 prevodilac za starije aplikacije pisane za MacBook Pro modele bazirane na Intel x86 arhitekturi.\nSigurno se pitate kako radi ovaj MacBook Pro sa novim M1 Pro procesorm. Jednom rečju fantastično i to bez trunke preterivanja. M1 Pro, njegova ARM 64-bitna jezgra i G13 X grafika su pravo iznenađenje i osveženje na mobilnom tržištu. Velika snaga, brzina i štedljivost u radu to najbolje potvrđuju, a dobijeni rezultati će za mnoge predstavljati iznenađenje.\nPraktično, M1 Pro u ovom MacBook Pro modelu sa 8 jezgara je na nivou najjačih Intel Core i7 11800H modela i Ryzen 7 Cezanne laptop računara. Fascinira da je Apple već u drugoj iteraciji prvobitnog M1 dizajna, dakle ovo nije nova arhitektura, već poboljšana zahvaljujući pogodnostima koje pruža noviji proizvodni postupak, dostigao performanse konkurencije koja nam iz godine u godinu prodaje dekadentna unapređenja. Sa svojim integrisanim grafičkim jezgrom koje uzgred, napomenimo to, podržava hardversko dekodiranje H264, H265, ProRes i ProRes RAW formata, bukvalno oduvao mobilnu AMD i Intel konkurenciju sa GeForce grafikom, a poređenje AMD i Intel konkurencije sa integrisanim Iris XE i VEGA grafičkim jezgrima je u najmanju ruku porazno i pomalo ponižavajuće po ove dve kompanije. Apple jednostavno dominira. I treba istaći činjenicu kako je Adobe Premijer u svojoj novoj verziji optimizovan za Apple procesore na bazi ARM arhitekture. Nešto slabiji Photoshop rezultati su pak posledica korišćenja verzije koja je morala biti pokrenuta sa Rosetta 2 prevodiocem x86_64 bitnih instrukcija u one koje može da izvršava M1 Pro procesor, a što svakako dodaje penale u performansma. U ovim situacijama zna da zasmeta veoma duga pauza od momenta klika na aplikaciju do trenutka kada se otvori i postane operativna.\nA, koliko je brz i jak novi M1 Pro pokazuju i rendering aplikacije, pre svih Blender sa verzijom optimizovanom za Apple silicijum i ponovo je u rangu najjačih Ryzen 7 Cezanne i Core i7 Tiger Lake konkurencije. Slabiji rezultat u Cinema 4D je posledica toga što Maxon aplikacija ima podršku za M1 procesore, ali nema optimizaciju za ARM arhitekturu, pa se ponovo pokreće u Rosetta kompatibilnom modu.\nUglavnom, čak i u ovoj prelaznoj fazi M1 Pro u slabijoj verziji je iznenadio konkurenciju to slobodno možemo reći i to na osnovu realnih aplikacija i višednevnog testiranja, a ne nekih sintetičkih benchmarkinga. Jednom rečju iznenađujuće dobar rezultat. Kažemo u prelaznoj fazi jer gomila aplikativnog softvera tek treba da dobije potpunu optimizaciju za novu arhitekturu Apple procesora koji će tada biti još ubojitiji.\nSlično je u igrama gde Apple G13 X grafičko jezgro postiže između 75-115 frejmova u DOTA 2 igri ili 165 fps-a u Fortnite-u. To je u ovoj slabijoj verziji u rangu Intel i AMD konkurencije. Da se razumemo, ovo nije gejming laptop, on se ne kupuje iz tog razloga, ali ako već hoćete da se zabavite sigurno vas neće razočarti, naprotiv sa svojim briljantnim ekranom izgledaće bolje od većine PC gejming laptop modela. Jedino morate voditi računa o ograničenom broju igara za macOS platformu, bar kada se radi o najaktuelnijim, ali čak i za to ima rešenja u vidu nekih gejming “cloud” servisa kao što je GeForce Now. Nije idealno pogotovu u Battle Royal naslovima, ali je važno da postoji alternativa. GeForce Now radi bez problema na macOS platformi.\nJedva čekamo da isprobamo jaču M1 Pro verziju, a nestrpljenje raste i zbog činjenice da ćemo dobiti i M1 MAX sa još ubedljivijim performansama.\nI pri tome imajte još jednu važnu činjenicu na umu, MacBook Pro 2021 je uvek bešuman i jedva topao, daleko tiši i hladniji od bilo kog konkurentskog PC Windows laptop modela sličnih performansi.\nApple MacBook Pro 14 nas je iznenadio i u neku ruku bukvalno zatekao, neočekivano dobrim performansama kako god ga poredili i pravili komparacije sa najjačim AMD Ryzen i Intel Core procesorima, njihovim integrisanim grafičkim rešenjima na bazi Iris i VEGA grafičkih rešenja ali dodatog GeForce grafičkog procesora. Apple M1 Pro je u tom pogledu pravo osveženje i prosto ne možete da se ne zapitate - pa šta su ovi radili sve ove godine, da li su nas zamajavali ili su jednostavno manje sposobni od Apple inženjera.\nDodajte tome fantastični miniLED Retina ekran, sjajni rashladni sistem, tradicionalno napredne materijale, visok kvalitet završne obrade i naravno macOS Monterey koji ćete savladati i zaljubiti se u njega za 10-ak dana rada i otkrivanja. Sve to za cenu koja startuje od 2100€ pa naviše.\nApple MacBook Pro možda nije doneo revoluciju u smislu dizajna i nekog globalnog koncepta prenosnog računara koji ne može bolje od ovog sadašnjeg, ali je zato mini revoluciju doneo bržim procesorom kojim je pokazao da kroz optimizaciju softvera praktično za godinu dana od izlaska prve verzije, potpuno dostigao nivo najjačih konkurentskih rešenja. Time je još jednom podigao lestvicu na tabeli najboljih i potpuno zaslužio preporuku za nabavku najboljeg laptop računara u ovoj klasi kompaktnih i moćnih prenosnih personalnih računara. Iako nismo neki obožavaoci Apple računara, ovog puta im skidamo kapu i od sveg srca aplaudiramo jer su definitivno napravili najbolji profi kompakt laptop u klasi 14”.\n- Vrhunski mini LED Retina ekran\n- Odlične performanse M1 Pro procesora\n- Dobra raspoloživost brzih konektora\n- Natprosečna autonomija\n- Nedovoljno optimizovanih aplikacija za M1 Pro arhitekturu\n- Veoma skup apgrejd RAM i SSD podsistema


By Nezavisen Vesnik / Објављено на: November 9, 2020\nJoš uvek nije poznato da li će premijer severne Makedonije Zoran Zaev sutra otići u Bugarsku na Samit Berlinskog procesa, pod zajedničkim predsedavanjem Severne Makedonije i Bugarske.\nTokom dana, dvojica premijera Zoran Zaev i Bojko Borisov imaće još jedan telefonski razgovor kako bi razjasnili detalje za sutra, pošto je mogućnost bugarskog veta na okvir pregovora za Severnu Makedoniju još uvek na stolu. Sve je izvesnije da neće biti sastanka između njih dvojice, jer se bugarski premijer još uvek leči zbog Covid-19.\nU međuvremenu, austrijski novinar Christian Verschutz objavio je radni dokument u kojem se navodno prošlog ponedeljka na ministarskom sastanku održanom u Berlinu, uz učešće nemačke kancelarke Angele Merkel, Bugarska složila da ne pokreće pitanje makedonskog identiteta, jezika i istorije.\nPoznati austrijski novinar Christian Verschutz sa austrijske državne televizije ORF saopštio je danas da su se na sastanku prošlog ponedeljka u Berlinu Ekaterina Zaharieva, Nikola Dimitrov i Bujar Osmani, uz posredovanje Heiko Maas-a i Michael Roth-a, dogovorili da se u radnom dokumentu ukloni bugarski veto na otpočinjanje pregovora EU sa Severnom Makedonijom, ali se potom, iz nepoznatih razloga, Sofija povukla i vratila na svoj prethodni stav o nametanju veta.\nPrema dokumentu, Skoplje se saglašava da formalno objavi državama članicama i institucijama EU da se skraćeni oblik naziva „Severna Makedonija“ odnosi samo na politički entitet „Republike Severne Makedonije“. Pored toga, Bugarska će zadržati pravo da priloži svoju jednostranu izjavu u kontekstu pregovora, ali to neće značiti otvaranje novog poglavlja u pregovorima (35-og, kako je izjavio predsednik Bugarske Rumen Radev). Nemačka će zatim predložiti Savetu EU da zabeleži stav Sofije o makedonskom jeziku i, kada se pominje, uskladiće se sa Ustavom Severne Makedonije, a Skoplje da formalno proglasi da je jezik kodifikovan 1945. godine.\nPosebna pažnja u ovom radnom dokumentu nije posvećena radu Zajedničkog istorijskog odbora. Nemačko predsedništvo želi da objavi do sada postignute rezultate, a Berlin je spreman da pomogne svojim radom i „saopštavanjem najboljih praksi o aktuelnim radnim metodama“. / ibna


"Vlast u Budvi zrela za promjenu, potrebni ljudi koji će naporno raditi na unapređivanju našeg grada" | Kodex.ME\nDruštvo Udruženje noćnih klubova: Očekujemo nastavak rada od petka\nPolitika Rakočević: Sramota je da u 21. vijeku najbrojnija grupacija u Parlamentu slavi i veliča...\nDruštvo Treći upisni rok na Univerzitetu Crne Gore početkom septembra\nPolitika Pavićević: Nevješta manipulacija u trapavoj izvedbi Koprivice i Radulovića izaziva samo...\nPolitika Imenovanje predsjednika DIK-a sa izbornim iskustvom korak napred ka izgradnji transpare...\nPolitika Jokić: Pobijedite partijsku sujetu i izglasajte Odluku o naknadama za novorođenu djecu,...\nCrna hronika Iz Morače izvučeno beživotno tijelo muškarca\nPolitika Mandić: Rankić donio Skupštini obiman materijal za poništenje rezolucije o Srebrenici\nPolitika Joković: Dogovor parlamentarne većine moguć, nisam za smjenu Bratić\nDruštvo Morska voda na kupalištima u Crnoj Gori dobrog kvaliteta, testirano 110 uzoraka\nSocijaldemokrate poručile da je vrijeme za reforme\n"Vlast u Budvi zrela za promjenu, potrebni ljudi koji će naporno raditi na unapređivanju našeg grada"\nSocijaldemokrate (SD) osudile su ponašanje lokalne vlasti u Budvi, poručujući da kršeći Statut i Zakon o lokalnoj samoupravi pokazuje njihovo pravo lice, i da je nevjerovatno da se bore za još par mjeseci mandata, smatrajući da su za tri ipo godine vladavine degradirali sve što se moglo degradirati.\n04. 06. 2020 - 19:45 Autor: Kodex\n"Završena je još jedna tragikomična predstava u režiji budvanske koalicije DF, Demokrate, SDP i URA", naveli su u saopštenju i dodali da je dobro što je RTV Budva i pored čudne dvosatne pauze uspjela da ovekovječi dešavanja povodom glasanja o smjenjivanju čelnika Opštine Budva.\nIz SD-a su istakli da su građani Budve na djelu mogli da vide kako funkcioniše kršenje Poslovnika, Statuta i Zakona o lokalnoj samoupravi, kao i "divljačko ponašanje" vladajuće elite, koja je prijetila, pominjala porodice i dozvoljavala govore onima koji to nisu zaslužili.\n"Zaista je nevjerovatno da DF i Demokrate hoće nekoga da ubijede da i dalje treba da su na vlasti i da se onako zajedno grčevito bore za još par mjeseci mandata, ako samo imamo u vidu koliko je njihova troipogodišnja pogrešna politika i nesloga bila štetna za građane Budve", poručili su iz SD-a.\nOni su podsjetili građane Budve da je pravi odraz njihove politike ono što su pričali jedni o drugima, a da se danas grčevito bore za opstanak na vlasti.\n"Krsto Radović je izjavio: “jedino što sam ja konkretno od gospodina Carevića čuo je zahtev da mu se nadoknadi 2,5 miliona eura koje mu je dužan ostao Svetozar Marović iz jednog od njegovih zajedničkih poslova, a čiji sudski epilog se tek očekuje. Svaka druga priča gospodina Carevica, je čista demagogija i politički populizam, naravo osim kada se radi o njegovim ličnim interesima gdje je vrlo konkretan i ubjedljiv.” Čak su mu budvanske Demokrate poručivale da se ne bruka viša, nazvavši ga „običnim potrčkom šefova DPS-a i mafije u Crnoj Gori“ koga je “izmislio Sveto Marović". Sa druge strane Carević je govorio: “Demokrate prave opstrukciju od prvog dana. Nijesu preboljeli one dječije bolesti. Žalimo što imamo takvog koalicionog partnera.” Takođe, DF-ovci su Demokrate u Budvi nazivale raštimovanim budvanskim orkestrom", iznijeli su u saopštenju.\nIz SD-a su kazali da ne treba zaboraviti ni koalicione partnere trenutne vlasti SDP u URA, koji zbog par lokalnih funkcija u parlamentu održavaju ovu vlast. Poručili su im da se završetkom ove vlasti završava i njihova epizoda u Parlamentu i da Budva mora konačno početi da živi normalan politički život.\n"Mi Socijaldemokrate, kao jedina partija koja participira u lokalnom parlamentu, a nije nikada bila u vlasti u Budvi, sa punim pravom možemo reći da je Budvi nužan novi početak. I to novi početak sa kulturnim, emancipovanim i stručnim ljudima koji će biti njeni pravi reprezenti i naporno svakodnevno raditi da ona bude bolje i kvalitetnije mjesto za život svih njenih sugrađanki i sugrađana. To je najrealniji i jedini mogući scenario kojeg ni ovakvi degutantni politički performansi, koje smo gledali ovih dana, ne mogu spriječiti", zaključili su u saopštenju.\nRakočević: Sramota je da u 21. vijeku najbrojnija grupacija u Parlamentu slavi i veliča ratne zločince\n26. 07. 2021 - 21:52 | Politika\nMilošević: Naumi Bratić neće proći u Prijestonici, građani da se pridruže protestu\n25. 07. 2021 - 13:37 | Politika\nŠehović Bratićevoj: Podnosite li ostavku ako se dokaže da ste nezakonito smijenjivali i imenovali direktore?\n22. 07. 2021 - 18:01 | Politika\nZirojević: Neka neko prodrma ili uštine Boženu Jelušić, neće li se vratiti iz paralelnog univerzuma\n21. 07. 2021 - 11:31 | Politika\n26. 07. 2021 - 21:52\nPavićević: Nevješta manipulacija u trapavoj izvedbi Koprivice i Radulovića izaziva samo podsmijeh\n26. 07. 2021 - 21:21\nImenovanje predsjednika DIK-a sa izbornim iskustvom korak napred ka izgradnji transparentnijeg izbornog tijela\n26. 07. 2021 - 21:15\nJokić: Pobijedite partijsku sujetu i izglasajte Odluku o naknadama za novorođenu djecu, koju ste odbacili samo zato što smo je mi predložili\n26. 07. 2021 - 20:25\nTest od tri pitanja koji je sastavio Dalaj Lama odgovara na mnoga bitna pitanja o vašoj ličnosti 26.07\nGreška u mijenjanju brzine koja može dovesti do skupog kvara na kolima 26.07\nStalno žudite za slatkišima ili slanom hranom? Tijelo vam šalje signale da mu fale određene namirnice 26.07\n“Omaž Danteu” u okviru KotorArta 26.07\nPavićević: Nevješta manipulacija u trapavoj izvedbi Koprivice i Radulovića izaziva samo podsmijeh 26.07\nImenovanje predsjednika DIK-a sa izbornim iskustvom korak napred ka izgradnji transparentnijeg izbornog tijela 26.07\nJokić: Pobijedite partijsku sujetu i izglasajte Odluku o naknadama za novorođenu djecu, koju ste odbacili samo zato što smo je mi predložili 26.07\nMandić: Rankić donio Skupštini obiman materijal za poništenje rezolucije o Srebrenici 26.07\nUhapšen zbog pokušaja ubistva u Podgorici 26.07\nTreći upisni rok na Univerzitetu Crne Gore početkom septembra 26.07\nMorska voda na kupalištima u Crnoj Gori dobrog kvaliteta, testirano 110 uzoraka 26.07\nVakcinisao se direktor Uprave za inspekcijske poslove: Struka se mora poslušati da bi se izborili sa pandemijom 26.07


RTS :: Rusini - jedinstveni grkokatolici\nDruštvo Rusini - jedinstveni grkokatolici\nRusini - jedinstveni grkokatolici\nsubota, 26. sep 2009, 11:00 -> 12:04\nNadomak Kule, u malom Ruskom Krsturu još ima svedoka dolaska Rusina na Balkan. Katedrala Svetog Nikole jedna je od najstarijih grkokatoličkih crkava u Srbiji. Ta parohija je i jedina grkokatoličkih parohija u Srbiji u kojoj se praznuje po Gregorijankom kalendaru.\nRuski Krstur sa više od 4000 Rusina važi za prestonicu tog naroda u Vojvodini. Malo je poznato da u tom, većinski rusinskom mestu, postoji i crkva koja datira iz perioda kad su se i Rusini doselili u Vojvodinu. Grko-katolička katedrala Svetog Nikole iz 18.veka najstarija je u Apostolskom egzarhatu Srbije. Rusini su tako došli i do danas ostali katolici koji poštuju vizantijski obred.\nRusini se tako kao grkokatolici zapravo razlikuju i od rimokatolika, i od pravoslavaca. Crkvena služba je na staroslovenskom a liturgija na rusinskom jeziku. U crkvi se služi beskvasni hleb, sveštenici mogu da imaju ženu i decu ali priznaju papu kao vrhovnog verskog poglavara. U sklopu crvkenih običaja, može se reći da su Rusini očuvali i svoje narodne elemente, pa se i time razlikuju do ostalih vernika u Srbiji.\n"Možemo reći da smo neki fenomen posle više od 260 godina postojanja na ovim prostorima i da je crkva bila jako bitna za Rusine. Znači pripadnost toj crkvi a zatim i škola i jezik mada možemo reci da je crkva bila ta koja je u osnovi osnovala školu i crkva je ta koja je koristila rusinski jezik", kaže pastor crkve Sveti Nikola, protoprezviter stavrofor Mihajlo Malacko.\nZa razliku od grkokatoličkih vernika u susednoj Kucuri, pre pola veka Rusini u Ruskom Krsturu, odlučili su da praznuju po Gregorijanskom kalendaru. Ipak, tradicija i običaji, kažu, isti su kao i u 18.veku.\nPastor Mihajlo Malacko smatra da su ti običaji isti kao i kad su Rusini došli na prostor današnje Srbije.\n"Puno toga se izgubilo, puno toga je otišlo u nepovrat, na primer mi ne znamo našu izvornu nošnju, mi kažemo to je naša nošnja ali znamo kad smo došli mi smo primili jedan vid nošnje koji je uslovno rečeno naš. Izgubili smo dosta u folkloru, čardaš je ostao kao naš, iako je pitanje da li je to bilo drugačije. Ono što je izvorno to je to što je ostalo kod crkve", kaže pastor.\nPoslednjih pedeset godina broj stanovnika u Ruskom Krsturu opada. Mladi se iseljavaju u veće gradove a Rusini se od devedesetih godina u većem broju sele i u Kanadu. Danas u, kako ga Rusini zovu, Ruskom Keresturu živi oko 5.500 stanovnika. Najviše je Rusina, ali su tu i Srbi, Mađari, Ukrajinci, Hrvati, Crnogorci, Slovaci i drugi.\n"Svaki običaj ima svoju simboliku i svaki praznik na svoj način ima svoj smisao, baš ne znam šta bih posebno mogao istaći ali znam da je bogatstvo i u tome, što je postoji različitost s nekim drugim narodima a što usevamo održavati to što imamo, kaže predsednik Saveza mesne zajednice Ruski Krstur, Željko Kovač.\nObičaji koji se svake godine mogu videti u sabornom hramu ali i u crkvi u Vodicama nadomak Ruskog Krstura jedinstveni su u Srbiji. Za Božić, deca obučena u narodne nošnje pevaju božićne pesme, dok za Uskrs, posle blagosiljanja korpi s ofarbanim jajima, dečaci i devojčice se blagosiljaju i polivaju vodom. Takvi običaji postoje kod Rusina u Vojvodini, ali ne i kod svih grkokatolika.\n"To jedna lepa tradicija koja ne samo da produhovljuje čoveka nego održava i onu u ljudima rusinsku svest. To je jedan spoljašnji način koji veže čoveka za određenu naciju i određenu veru, smatra član crkvenog odbora u Ruskom Krsturu Fejdi Julijan.\nPre dve godine u crkvu u Ruski Krstur došao je i jedan Makedonac. Kako je svštenik u njegovom selu u Makedoniji bio Rusin a ranije je jedan od vladika u Krsturu bio Makedonac, njemu taj transfer nije delovao neobično.\n"Snašao sam se među Rusinima", kaže kapelan Toni Angelov.\n"Sa mnom ovde je moja porodica a moj sin koji ima dve godine govori i srpski i rusinki, kod kuće pričamo makedonski. On uvek odgovara na rusinskom i kaže da je on Rusin", kaže Angelov.\nPosle osnivanja sopstvenog egzarhata na teritoriji Srbije 2003. crkva Svetog Nikole u Ruskom Krsturu postaje saborni katedralni hram Apostolskog egzarhata za grkokatolike u Srbiji i Crnoj Gori.\nU okviru tog egzarhata, oko 22 hiljade vernika podeljeno je u 19 parohija i tri arhijerejska namesništva. Uz Rusine, grkokatolici u Srbiji su i Ukrajinci i Rumuni, pa se na liturgijama u mestima gde ti narodi žive, propoveda i na ukrajinskom i rumunskom jeziku.\n(sreda, 16. jan 2013, 21:30)\nЧуо сам да су Русини у Руском Крстуру код Куле сви покстоличени средином 60-тих година прошлог века.То ми исприча човек из тог места?!\n(nedelja, 25. nov 2012, 21:19)\ngresite da rusini nemaju svoju drzavu.ja sam rusinska snaja nerusinka.ruski krstur je kao mala drzava.ti ljudi su toliko fin i kulturan narod,neguju svoju tradiciju, rusinske obicsje.vencanje u njihovoj crkvi za mene je najlepsi dogadjaj u zivotu.iako sam pravoslavne vere redovno odazim u njihovu crkvu jer mi pruza spokojstvo i mir a to se oseca i uselu kao mala oaza u zemlji srbiji to jest kao mala drzava mirna i spokojna,i zato svski odlazak u ruski krstur za mene je kao odlazak u drugu drzavu.p.s.neradi mi veliko slovo.\n(nedelja, 24. apr 2011, 23:03)\nM. Hornjak - hornjak"@absolutok.net [neregistrovani]\nRusini - prema popisu stanovnistva 2002. ima nas nesto iznad 15.000, oko 3000 je ostalo na teritoriji Hrvatske, nikad nas nije bilo vise od 20.000, odrzali smo se ovde, integrisali do neprepoznavanja u vecinsku srpsku sredinu zahvaljujci tome sto smo 1918. prikljucenjem Vojvodine Srbiji/Kraljevini SHS glasovima i nasih tadasnjih "prednjaka" dobili priznanje statusa i prava nacionalne manjine slovenskog porekla bez maticne drzave. Priznanje odlukama Pariske mirovne konferencije posle I svetskog rata su dobili i svi Rusini u staroj Karpatskoj postojbini, podeljeni izmedju 5 drzava od kojih dve nisu slovenske, ali se to nije odrzalo, a posle II svetskog rata prikljucenjem Prikarpatskog dela istorijske postojbine Sovjetskom Savezu i politikom lagerskih zemalja bili dekretom proglaseni za Ukrajince. Nestankom SSSR i promenama u istocno-evropskim zemljama svuda su ponovo dobili priznanje etnickog/nacionalnog identiteta i status manjine sa odgovarajucim pravima - svuda izuzev u Ukrajini gde zivi najbrojnija homogena rusinska zajednica na delu svoje istorijske postojbine Prikarpatske Rusije /ima ih oko 950.000/, gde ukrajinske vlasti i dalje prema njima vode politiku ukrajinskog nacionalizma utemeljene u 19/20. veku, podignute na nivo drzavne politike od kominterne i KPSS/KPU 1924/25., sto danas predstavlja krsenje Povelje OUN, principa Eu, OEBS i svih konvencija o ljudskim i manjinskim pravima ciji je potpisnik i Ukrajina. Tamo i danas sudski progone one koji tvrde da su Rusini i traze prava kakva imaju Rusini ovde u Srbiji i svuda u svetu /23. maja se ocekuje presuda o. D. Sidoru, predsedniku Rusinskog Sojma/Narodnog parlamenta u Zakarpatskoj administrativnoj oblasti, koja je izmedju dva rata u sastavu Cehoslovacke imala autonomni status na osnovu Sen-Zermenskog i Trianonskog sporazuma, u junu 1945. prikljucena pobedonosnom SSSR, od 1991. u sastavu nezavisne Ukrajine gde im je sve to do danas uskraceno. Bio bi to njihov unutrasnji problem, da nam ovu politku nisu "izvezli" ovde i nas ovdasnje svojataju kao deo ukra\njinskog naroda, kao najstariju ukrajinsku dijasporu, kao "subetnos ukrajinske nacije" /pogledajte sajt Ukrajinske ambasade, tamo su sve rusinske institucije od nacionalnog saveta do osnovne skole "Djordje Zlicic" i obdanista u Djurdjevu u kojem ima troje rusinske dece proglasili za ukrajinske!/. Nastoje na "ukrajinizaciji" u uverenju da ako privole nas koji smo najdalje otisli u ocuvanju i razvoju istorijskog kulturnog nasledja da prihvatimo da smo Ukrajinci, sta ostaje onima tamo izlozenim decenijama nasilnoj denacionalizaciji osim da se pomire sa sudbiniom i reseno tzv. rusinsko pitanje u Ukrajini, nema prepreka za priblizavanje EU. Treba se samo podsetiti sta su sve ovde govorili i radili prilikom zvanicnih poseta -svaka je pocinjala ili se zavrsavala medju Rusinima u Ruskom Krsturu - "mi vas smatramo svojim i necemo se odreci ni jednog ukrajinca ma gde ziveo"/pre par nedelja to je ponovio i Vladimir Litvin, predsednk Vrhovne Rade/i niko od nasih da upita-sta vi to hocete sa ovdasnjim Rusinima, sta je sa onima tamo kod vas, imaju li oni to sto imaju ovi ovde! Kao i posredstvom Saveza Rusina Ukrajinaca oko kojeg se okupila grupica nasih samozvanih "prednjaka" okicenih diplomama i priznanjima za doprinos "svetskom ukrajinstvu" koji su rasporedjeni u svim rusinskim institucijama,\nnastupaju sa programom suprotnim ustavnopravnom poretku Srbije. To sto ukrajinske vlasti i ovaj Savez RU rade ovde, ne mogu ni u jednoj zemlji u kojoj zive Rusini priznati kao razliciti od Ukrajinaca. Na pitanje zasto se to dozvoljava, kome je to u i nteresu ovde niko nije spreman da odgovori...\nDa dodam jos da ovde ima oko 5000 Ukrajinaca, priznatih kao nacionalna manjina kao i Rusini, zapostavljenih u svemu na racun Rusina...\n(ponedeljak, 31. maj 2010, 21:35)\nNismo istocni Sloveni\nStvar zapravo nije tako crno-bela. Ukratko, panonski Rusini su ime Rusin primili zbog svoje "rusinske" vere. Dakle, u ove krajeve smo dosli pre formiranja slovacke nacije, a kamo li ukrajinske, sa svescu da smo grkokatolici ("ruska vira"), Rusnaci (kako sami sebe i danas nazivamo). Cak su nas i susedni slovenski narodi na ovim prostorima nazivali Rusnjaci, Rusnaci, a ne Rusini. Termin Rusin se nekako probio tek pocetkom 20. veka.\nE sad, stvar je versko-kulturnih veza (a crkva je za 260 godina imala vaznu, ako ne i glavnu ulogu u nasem drustvenom zivotu) to sto se "kacimo" Karpato-Rusinima, dok su nasi "pravi" sunarodnici u istocnoj Slovackoj u medjuvremenu ravnopravno ucestvovali u stvaranju slovacke nacije i danas se tako i nazivaju - Vihodnjare (u znacenju "Istocnjaci", osnosno istocni Slovaci), uz kolektivnu svest da su ipak "nesto razlicito" od ostalih Slovaka.\n(petak, 23. okt 2009, 16:56)\nRusini ne žive samo u Kucuri i Ruskom Krsturu, ima ih i u Sremu.\nU Šidu u gimnaziji i osnovnoj školi postoji sekcija rusinskog jezika koju mogu pohađati svi zainteresovani.\nPostoji i crkva, koja je proglašenja dvorcem zato što potiče iz 1780 godine i taj je bila vladičevska rezidencija.\nTakođe, postoji Kulturno-prosvetno društvo "Đura Kiš" koje neguje rusinsku tradiciju kako u folklornom tako i u ostalim sekcijama. Članovi društva su deca i odrasli svih nacionalnosti i svi se lepo slažu.\nPostoji i web sajt tog društva na adresi:\nOno što mogu da kažem ukratko, kao mlad čovek koji se još nije oženio, je čini mi se da je najveći problem budućih Rusina očuvanje i negovanje tradicije (jezik, pravopis, vera).\nNe u smislu da to neko brani Rusinima ili tako nešto.\nNaime, u većini slučajeva nakon što Rusin stupi u brak sa pripadnicom ne-Rusinske nacionalnosti, buduća zajednička deca ne nauče da pričaju Rusinski jezik, verovatno zato što ni majka ne zna da priča Rusinski, a otac sam sa decom ne može da to postigne. Ovo dovodi do toga da deca iz mešanih brakova gde je Rusin otac a majka ne-Rusinka, zaboravljaju svoje korene, svoj jezik i kulturu.\nMeđutim, Rusini se snalaze kako umeju, a primeri toga su i gorepomenuta crkva, kulturnoprosvetno društvo i sekcija u školi.\n(nedelja, 27. sep 2009, 21:20)\nПохвала за покренуту тему о Русинима.\nМеђутим, да би се стекла потпуна слика о Русинима у Србији, предлажем аутору емисије да посети и Куцуру, где такође у великом броју живе Русини. Предлажем да се тамо контактира проф.др Михајло Фејса, уредник мултилатералног пројекта „Зборник- Русини 1745-2005“ покренутог поводом 260-годишњице досељења Русина у Бачку.\nУ Куцури делује и КПД ДОК, чији је председник проф. Др Фејса, и који је један од издавача билтена „Ерато над Куцуром“. Било би лепо и корисно да се шира јавност више упозна са овим.\n(subota, 26. sep 2009, 21:18)\nRusini su uvek bili, a i sad su lojalna i prijateljska nacionalna manjina u Srbiji. Treba ih podržati u svim njihovi m nastojanjima da se kao manjina razvijaju i napreduju, jer su vrlo vredni, sposobni i miroljubivi.\n(subota, 26. sep 2009, 17:05)\nRusini su jedini slovenski narod, ako izuzmemo Lužičke Srbe, koji nisu nikada uspeli da formiraju sopstvenu državu... Šteta\n(subota, 26. sep 2009, 15:29)\nИ само име Русин говори да је реч о припадницима руског народа с територије Галиције. Наиме, њихова земља прво сачињава део Велике Кијевске кнежевине - Кијевске Русије, потом руске удеоне галичке кнежевине, затим већи део Краљевине Пољске и незнатан део Краљевине Угарске - од 1526 године Хабзбуршке монархије. Након прве, друге и треће деобе Краљевине Пољске 1792 - 1795 године, Галиција и Рутенија постају саставни део Хабзбуршке монархије све до 1918 године. Земља русинског народа - галицијских Руса, постаје саставни део Републике Пољске до 1939 године, затим СССР -а и 1991 године Украјине.\nИначе, већи дао русинског - рутенског - руског народа је припадник Рутенске католичке цркве - гркокатоличка црква источног византијског обреда. Део овог народа исповеда православље - Украјинска Православна Црква - МП. Поменута гркокатоличка црква је основана 1646 године након договора представника Римокатоличке цркве Краљевине Пољске и дела архијереја и јереја Кијевске митрополије.\nИначе, 1595 године у белоруском граду Бресту, кијевски митрополит Михаило с групом архијереја и јереја Кијевске митрополије постигао је договор с представницима Римокатоличке цркве и пољске државе о формирању Украјинске гркокатоличке цркве. Ово је била последица жестоког војног, политичког и финансијског притиска Ватикана и пољске државе над руским православним народом и православном црквом који је не само територијално него и духовно требало одвојити од Цариграда и духовно и етнички од Москве - постојао је страх од припајања Малорусије и Белорусије матици - Русији што се и догодило 1648 године.\nИначе, данашњи Русини, Украјинци - Малоруси и Белоруси етнички припадају руском народу. О томе најбоље сведоче историјски писани извори, филологија и етнологија. Наиме, процес покатоличавања и промене етничке свести галицијског руског народа започињу Пољаци и Ватикан и завршавају Аустријанци - Аустроугари и Ватикан. Нажалост, бољшевичке совјетске власти настављају ове идеолошко - политичке пројекте стварањем украјинске совјетске републике и украјинског народаа и белоруске совјетске републике и белоруског народа.\n(subota, 26. sep 2009, 11:30)\nHoces neces sve se oko vere okrece. Sve se menja i prolazi samo crkve ne.\nEuropska Unija Pozitivne promene ??? Rat Ne moze se s njima pregovarati


Arhiva vesti - 6009. (2009)\nZIMSKA SKUPŠTINA RVLS\n26. decembra 2009. godine je u Novom Sadu, u organizaciji naše lože, održana zimska Skupština RVLS. U radnoj atmosferi i u prisustvu preko 130 braće, Skupština je obavila sve predviđene aktivnosti.\nIsti dan popodne, na istom mestu, svečani rad je održala loža „St John“ koja radi na engleskom jeziku. Uz prisustvo braće iz Engleske, izvršena je instalacija novog Starešine.\nNakon rada, svi prisutni su se okupili na svečanoj večeri.\nBORAVAK NAŠE BRAĆE I SESTARA U IZRAELU\nU periodu od 2. do 9. decembra 6009. g.i.s. ponovo je veća grupa naše braće i sestara boravila u Izraelu. Desetorica braće sa sestrama, predvođene Starešinom naše, lože bratom A.K, boravili su u poseti bratskoj loži Galilee u Nazaretu. Sa nama su bili i naša braća iz L:. Alkotaš-Stvaranje, Đ.Vajfert, St.John te jedan brat-gost iz Australije.\nDana 3. decembra, naveče u 19.30 sati i uz prisustvo Uvaženih gostiju domaćina i to:\n- MW Bro Yehoshua – Shuki SHAMIR - NVM,\n- MW Bro Itzhak ZINO - Prethodni NVM,\n- MW Bro Sami RAPHAELI - Bivši NVM,\n- RW Bro Nadim E. MANSOUR - Zamenik NVM,\n- RW Bro Jeffrey ADLER – Pretshodni Asistent NVM,\n- RW Bro Mordechay ZWIRN - Prvi Veliki Nadzornik,\n- RW Bro Ernest LEB – Drugi Veliki Nadzornik,\n- RW Bro Josef LAVI – Veliki Milosrdnik,\nodržan je svečani zajednički rad dve pobratimljene lože.\nU svečanoj atmosferi, uz prisustvo pedesetak braće, domaćini su otvorili rad, pozdravili nas i zahvalili se na našem prisutvu. Poseban svečani trenutak je bilo dodeljivanje zvanja RW Bro i Počasnog starešine L:. Galilee braći Ernestu Lebu, Drugom Velikom Nadzorniku VLI, bratu Samiru Farranu bivšem starešini L:. Galilee te bratu J.Š., Besedniku naše lože. Posle ceremonije i uručenja diploma, rad je nastavio U.St. L.M.Stratimirović, brat A.K. Posle obraćanja domaćinu, pozvao je našeg brata učenika F.V. da održi svoj Nacrt. Brat je u svom veoma nadahnutom govoru, na izvarednom engleskom jeziku, izneo svoja osećanja i doživljaje povodom prijema u našu ložu. Rad je prihvaćen sa velikim oduševljenjem.\nU ime RVLS visoke goste i domaćine je pozdravio ZVM Br J.Š, a u ime L.M.Stratimirović pozdrave je preneo Starešina Br. A.K. i predao prigodne poklone. Posle rada je održana Bela trpeza sa sestrama gde se prisno druženje nastavilo.\nPreostale dane je grupa provela u obilasku zemlje i druzenju sa braćom i sestrama. Obišli su sever zemlje, Jerusalim, Betlehem, Jerihon, Mrtvo More, Masadu.\nJoš jedna vrlo uspela poseta bratskoj loži, i obedijenciji gde smo vrlo uvaženi, poštovani i dobrodošli. Još jednom se dokazala jaka i čvrsta bratska veza između naše dve obedijencije.\nIZVEŠTAJ O POSETI RADU LOŽE EGYENLŐSÉG U BUDIMPEŠTI\nSIMBOLIČKA VELIKA LOŽA MAĐARSKE\nPovodom proslave dvadeset godina ponovnog unošenja svetla u Ložu Egyenloseg Or:. Budimpešta, gde je dvojni član, naš Br. J.Š. je prisustvovao svečanom radu 14. novembra 6009. godine. Radu su prisustvovala i braća iz Lože Gleichheit iz VL Austrije, lože pobratima, te delegacija VL Slovačke.\nRad je posvećen jubileju, te je pročitan crtež o događanjima koja su prethodila obnovi rada lože novembra 5989. godine.\nPrenete su čestitke i pozdravi NVM RVLS Br.P.K. povodom ovog svečanog jubileja, kao i sve braće iz RVLS i predat prigodan poklon. U ime U.St. lože Mitropolit Stratimirović su pozvana sva braća iz Mađarske da nam se opet pridruže našoj proslavi koja će se održati u januaru 6010. godine u Novom Sadu.\nIZVEŠTAJ O PRISUSTVU NA RADU L:. QUATOUR CORONATI U Or:. ZAGREB\nDana 6. novembra 6009. g.i.s. Starešina lože Mitropolit Stratimirović i jedan naš brat boravili su u Zagrebu na svečanom radu L:. Quatour Coronati.\nNa radu je bio promovisan godišnjak "Tablinium" br. 6, koji izlazi iz štampe krajem godine, a u kojem će biti objavljen plan Br:. J.Š. o istoriji Slobodnih Zidara u Novom Sadu i lože Mitropolit Stratimirović.\nNa radu je izvršen svečani prijem novih članova i zagrebačke i riječke lože.\nPriliku smo iskoristili za razgovore sa braćom sa kojima već duže vreme održavamo vrlo bliske kontakte. U tom smislu je načelno dogovoreno da se na proleće održi jedan rad u Srbiji, posebno ceneći da su već trojica braća iz RVLS članovi lože Quatour Coronati u Zagrebu.\nPosebno su pozdravljena braća iz RVLS i naglašeno je da smo uvek dobrodišli.\nU ime RVLS i lože Mitropolit Stratimirović pozdrave je preneo naš Starešina A.K. i predao prigodne poklone.\nUČEŠĆE NA ČETVRTOM SUSRETU LOŽA PODUNAVSKIH ZEMALJA,\nODRŽANOM U ROUSSE, BUGARSKA, OD 17-21. SEPTEMBRA 6009. GODINE\nČlan naše lože Br. J.Š. boravio je u mestu Rousse, Bugarska, od 18. do 20. septembra 6009. godine na Četvrtom susretu Loža Podunavskih zemalja.\nOrganizator je bila loža "Balkanska zvezda" iz Orijenta Rousse. Na susretu su učestvovala braća iz: Nemačke, Austrije, Slovačke, Srbije, Rumunije i više loža iz Bugarske. Zastupljene su bile i VL Hrvatske i SVL Mađarske.\nU izvanrednoj organizaciji domaćina u subotu, 19. septembra, u Kamernoj sali gradskog teatra, održan je svečani ritualni rad. Pročitana su tri rada braće iz Nemačke i Bugarske o značaju ovih susreta i povezivanju braće iz podunavskih zemalja. Tokom celog susreta, radovima je bio prisutan i NVM UVL Bugarske Br.G.V. Rad je protekao u izvanrednom tonu, besprekornoj organizaciji i bratskoj ljubavi. Prisustvu predstavnika RVL Srbije je data veoma velika važnost i zahvalnost.\nIsti dan je otvorena i umetnička izložba slika i skulptura umetnika masona iz Austrije i Bugarske u foajeu Gradskog teatra, a uveče je održan veoma uspeli koncert Filharmonijskog orkestra grada Rousse. Na programu su bila dela kompozitora masona. Iz poštovanja prema nama, izvedena je i jedna kompozicija srpskog autora! Pevala je solistkinja, sestra iz Austrije.\nU nedelju, 20. septembra je održan ritualni rad u objektu lože "Balkanska zvezda" sa inicijacijom, koji je protekao u izvanrednom duhu.\nOpšti utisak je vrlo dobar, organizacija odlična a uvažavanje RVLS na zavidnoj visini.\nOTVARANJE MASONSKE GODINE\nU organizaciji Velike Lože RVLS, svečanim radom je, u subotu 12. septembra 6009. godine u Subotici, otvorena nova masonska godina 6009-6010. U prepodnevnim časovima je održana sednica LVO i VV na kojima su razmotrena aktualna pitanja, te je u 15 sati otpočeo ritualni rad koji je vodio NVM Br. P.K.\nCeo događaj je imao svečani ton, jer je istovremeno obeležen početak proslave 100-te godišnjice unošenja svetla u ložu Alkotás-Stvaranje u Subotici. Na radu je Br.E.T. član lože Deak iz Budimpešte a istovremeno i dvojni član u našoj loži, pročitao svoj rad o osnivanju lože slavljenika. Uz muzičku pratnju gosta iz Budimpešte, na ritualnom radu su podeljene dozvole za rad naših loža u ovoj godini.\nNakon rada, na Paliću je nastavljeno druženje uz Belu trpezu\nPOSETA LOŽI HELIKON U BEČU\nNa poziv U.St. lože Helikon iz Beča, član naše lože Br. J.Š. je boravio na njihovom radu 31. marta 6009. godine. Tom prilikom je pročitao svoj rad: Slobodno zidarstvo u Srbiji od nastanka do današnjih dana.\nDogađaj je praćen sa velikim interesovanjem i učvrstio je naše kontakte sa tom ložom. U diskusiji koja je sledila nakon rada najavljena je poseta veće grupe braće našoj loži na jesen ove godine.\nPOSETA BRAĆE I SESTARA IZ STRANIH OBEDIJENCIJA\nDana 4. juna 2009. godine naša loža je imala veliko zadovoljstvo da ugosti braću i sestre, njih dvadeset i dvoje, iz pobratimljene lože br. 31 Galilee iz Nazareta, Izrael. Bila je to uistinu, uzvratna poseta našoj loži posle bratimljenja koje je upriličeno 1. decembra prošle godine u Nazaretu. Delegaciju je predvodio Drugi Veliki Nadzornik Velike Lože države Izrael.\nIstoga dana, stiglo je i devetoro braća i sestara iz lože Horea iz Bistrice, Rumunija. Delegaciju je predvodio Zamenik Velikog Majstora Velike Nacionalne Lože Rumunije. Među braćom su bili i starešine loža iz Temišvara, Sibiua i Kluža. Sa ložom Horea su završene oficijelne pripreme za bratimljenje.\nPrvoga dana, 5. juna, u našoj loži je održan svečani rad sa svim gostima iz inostranstva, iz naših sestrinskih loža i naravno članovima naše lože. Pred oko devedesetoro braće obavljen je prijem jednog našeg molioca kao i afilacija brata u ložu Galilee. Dodeljenje su Zlatne značke naše lože promoteru iz Nazareta, R.W.B. Samiru Farranu i starešini lože Galilee W.B. Naeemu Odeh. Sva braća iz Izraela su dobila certifikat o počasnom članstvu u loži Mitropolit Stratimirović.\nNa kraju rada, kako je to i uobičajeno, pozdravne govore su održali braća iz Izraela i Rumunije. Tom prilikom je istaknuto veliko zadovoljstvo da se i na ovaj način bratski lanac širi, da se veze učvršćuju i braća povezuju. Razmenjeni su i pokloni i naglašena želja i zajednička namera da se ovakvi skupovi održavaju stalno. Vredno je istaći, da je zalaganjem jedne grupe naše braće, rad održan u jednom ad hoc prostoru, koji je bio savršeno pripremljen i opremljen za rad.\nU subotu, 6. juna, svi gosti sa domaćinima su boravili u Beogradu gde su braća prisustvovala svečanoj Skupštini Regularne Velike Lože Srbije. Rad je bio posebno svečan povodom 90. godišnjice kontinuiteta Velike Lože u Srbiji. Prisustvovalo mu je preko 350 braće, od kojih oko 150 iz inostranstva. Zakletvu su položili novi Veliki Majstor i Veliki Oficiri, među kojima i jedan brat iz naše lože.\nSledeća tri dana gosti su sa domaćinima obišli i upoznali naš grad, Sremske Karlovce, Carsku Baru, Bač, Bođane i još mnoga mesta naše domovine. Svako veče je proteklo u druženju sa domaćinima, dobrom raspoloženju i bratskoj ljubavi.\nOva prilika je iskorišćena da tri lože, Mitropolit Stratimirović, Galilee i Horea, utvrde zajednički trojni rad kojom prilikom bi se potpisale povelje o bratimljenju te se time stvorio TRIAD tri lože. Za mesto tog događaja je izabran Nazaret a za vreme, novembar ove godine. Takođe iskazana je namera da se nakon bratimljenja susreti sve tri lože održavaju svake godine.\nKao rezime: ovo je bio događaj koji će se pamtiti!\nUNOŠENJE SVETLA U VELIKU LOŽU SLOVAČKE\n21. marta 2009. godine grupa braće iz naše lože je prisustvovala unošenju svetla u novu Veliku Ložu Slovačke u Bratislavi.\nRad je bio vrlo svečan uz prisustvo visokih delegacija iz više od dvadeset zemalja. Svečani deo rada su vodili VM UVL Nemačke, VL Austrije i VL Češke.\nPoseta desetak naše braće ovoj svečanosti u mnogome je doprinela širenju kontakata i učvršćavanju veza među našim organizacijama. Tim više, što je značajan član VL Slovačke ujedno i dvojni član u našoj loži.\nPOSETA LOŽI "ZUR WAHRHEIT" I "SUSRETU PODUNAVSKIH LOŽA" U BEČU\nNa poziv lože "Zur Wahrheit" iz Beča, trineastoro braće je boravilo u Beču od 23. do 25. januara 2009. godine.\nSkup je započet u petak 23. januara, a nastavljen u subotu uz RR sa inicijacijom uz prisustvo oko 200 braće. Prisutni su takođe bili NVM Austrije i NVM RVLS. Nakon rada organizovano je malterisanje u srdačnoj atmosferi i bratske razgovore.\nU nedelju 25. je počeo 3. susret "Podunavskih loža" u velikom hramu VLA. Održani su referati sa sledećim temama: "Ekonomska kriza i slobodno zidarstvo", "Ekonomska kriza i slobodni zidar kao slobodan čovek na dobrom glasu" i "Ekonomska kriza - Slobodno Zidarstvo kao sistem".\nNa ovom skupu bila su prisutna braća iz Nemačke, Austrije, Slovačke, Mađarske, Srbije, Hrvatske, Rumunije i Bugarske. Sledeći susret podunavskih loža je zakazan za septembar 2009. u Bugarskoj.


HRT: U Srbiji 171 zaraženi, stigla pomoć iz Kine\n- Danas je najteži dan jer imamo 36 novozaraženih, prenio je Vučić novu statistiku Ministarstva zdravlja i najavio da će od nedjelje stupiti na snagu nove mjere jer dosadašnje nisu bile dovoljne.\nKazao je da će Vladi predložiti strože mjere jer građani dosad nisu pokazali dovoljno discipline i ozbiljno shvatili prijetnju koju nosi širenje zaraze koronavirusom.\n- Predložit ću vladi da policijski sat od nedjelje traje od 17 popodne do pet ujutro jer je očigledno da ne možemo biti dovoljno diciplinirani, izjavio je Vučić na tiskovnoj konferenciji i zamolio da se upozorenja državnih vlasti i stručnjaka "shvate ozbiljno".\nSrbiji iz Kine stigli stručnjaci i medicinska pomoć\nU beogradsku zračnu liku "Nikola Tesla" večeras je sletio zrakoplov srbijanske nacionalne kompanije Air Serbia kojim je Srbiji iz Kine stigla pomoć u medicinskoj opremi, te tim kineskih stručnjaka koji su se prethodna tri mjeseca borili da suzbiju epidemiju korona virusa u toj zemlji.\n- Dolazak kineskih medicinskih stručnjaka od ogromnog je značaja, jer su oni prvi pobijedili korona virus i stekli dragocjeno iskustvo, poručio je srbijanski predsjednik Aleksandar Vučić, koji je na na pisti, uz kinesku veleposlanicu u Srbiji Chen Bo, osobno dočekao kineske stručnjake i pošiljku medicinske pomoći.\nNaglasio je da se radi o besplatnoj pomoći koju je Srbiji uputila Kina.\n- Veliko hvala predsjedniku Xi Jinpingu, veliko hvala Komunističkoj partiji Kine, narodu Kine, rekao je Vučić i priopćio da je još jedan zrakoplov Air Serbie u Kini da se očekuje druga pošiljka kineske pomoći.


Smederevo umire sa Železarom! – Semendria\nSmederevo umire sa Železarom!\n01. jul 2012. PRIVREDA – Železara Smederevo, koja je bila najveći izvoznik i imala čak 13 odsto učešća u ukupnom izvozu Srbije i u kojoj ima više od 5.000 zaposlenih, prestaće sa radom početkom jula. Ova vest potpuno je poremetila živote meštana Smedereva. Svi su zabrinuti, jer, kako kažu, ako se zatvori Železara, njima života ovde nema.\n– I dalje ne verujem da će da nam zatvore Železaru. Shvatate li vi šta to znači? Od tog posla skoro ceo grad hrani svoje porodice, mi ćemo propasti ako se to desi. Ne znam šta će biti, ali znam da će u Smederevu sve potonuti. Moj grad umire – kaže meštanka Smedereva Jelka Jovanović.\nNaša ekipa prošetala je Smederevom i, verovali ili ne, jedva smo mogli da sretnemo čoveka na ulici. Nigde žive duše, kafići prazni. Neverica i pustoš. Prema rečima meštana, otkako su čuli da će Železara prestati sa proizvodnjom svi su se zatvorili u kuće i stanove. Kažu, kao predratno stanje.\nVioleta Bošković, prodavačica sladoleda, priča kako je poslednjih nekoliko godina grad već mrtav, ali kad su čuli da se zatvara Železara, u kojoj radi i njen zet, izgleda kao da je sve stalo. Zoran Milivojević, vlasnik mini marketa „Dukat“, požalio nam se da mu sada u radnju retko ko svraća.\n– Nema nigde nikog, ljudi nemaju para. A tek ih neće imati. Sreća da imam ovu privatnu radnju, pa nešto malo zaradim. Mada, sve je poskupelo, hrana pogotovu. Ako se ovako nastavi, ne piše nam se dobro – kaže on.\nŽelezara Smederevo osnovana je pod imenom „Sartid“ 1913. godine, a nakon stečaja i privatizacije 2003. godine za 23 miliona dolara pripala je američkoj kompaniji „Ju-Es stil“. Srbija je 31. januara 2012. godine opet postala vlasnik Železare, kada je za jedan dolar otkupila kompaniju od „Ju-Es stil“.\nU Železari niko od radnika nije želeo da priča. Kada smo im prišli da ih pitamo za trenutnu situaciju, samo su odmahnuli rukom, okrenuli se i otišli. Jedino smo uspeli da popričamo sa Slađanom Cerović, koja radi u protokolu.\n– Mogu samo da vam kažem da ni mi ne znamo šta nas je snašlo. Nadamo se čudu i verujemo da će sve biti kao pre – kaže Slađana.\n« Rusi obećali Dačiću: Kupujemo železaru!\nUlaznice za Tvrđava teatar od sutra u prodaji »


KUPILA JE STAN U PANČEVU U POMISLILA DA JE NAŠLA PORODIČNO BLAGO! A kada je shvatila šta ima u ruci - HLADAN TUŠ!\nIzvor: Kurir, 15.Dec.2019, 20:10\nU stanu koji je kupio mladi bračni par iz Pančeva, naslednici su ostavili sve, bukvalno sve, pa i hrpu starog novca U stanu koji je kupio mladi bračni par iz Pančeva, naslednici su ostavili sve, bukvalno sve, pa i hrpu starog novca. Kupci stana su na jednom sajtu ugledali novčić...\n15:33: Mugoša: Poreski dug Mitropolije crnogorsko-primorske višemilion...


Vesti online / Vesti / Srbija / Sneg bez milosti zavejava Srbiju\nSneg ceo dan pada u Vojvodini, zapadnoj Srbiji i Timočkoj krajini, rečeno je agenciji Beta u Hidrometeorološkom zavodu. Prema izveštaju od 19 sati kiša pada u Kraljevu, Kruševcu, Nišu, Leksovcu, Vranju, gde su temeperature u plusu i dostižu i šest stepeni Celzijusovih, ali se, kako je rečeno u Zavodu, očekuje da će u toku noći kiša preći u sneg.\nNovosadski putari u akciji\nSneg je u subotu prekrio većinu gradova u Srbiji, ali na putevima, prema rečima načelnika Sektora za vanredne situacije Predraga Marića, problema ima samo u Vojvodini gde su teretna vozila blokirala automobile i autobuse, pa se u opštini Sombor formirala kolona od pedesetak vozila.\nSpaseno 16 putnika, od toga sedmoro dece\nSedmoro dece evakuisano je u subotu uveče iz zavejanih vozila na putu kod Odžaka, a još devetoro putnika je prebačeno na sigurno iz svojih automobila zaglavljenih u snegu u opštini Kaniža, rečeno je aegenciji Beta u Sektoru za vanredne situacije. Vozila su zavejana zbog snežnih nanosa u opštini Kanjiža na pravcu Orom Subotica i Odžaci Ratkovo.\nPrema Marićevim rečima, ekipe rade na izvlačenju vozila i putnika iz kolona koje su se formirle na putu Kljaićevo Sivac, Čoka-Ostojevićevo i Kikinda i Velikog Banatskog Sela.\n"Pokazalo se kao i u februaru, (kada je u zemlji zbog senega bila proglašena vanredna situacija) da bi teretni sabraćaj trebalo ograničiti u ovakvim sitaucijama", kazao je Marić agenciji Beta.\nRepublički Hidrometeorološki zavod saopštio je da se tokom večeri i u nedelju očekuje da visina snežnog pokrivača u mnogim mestima pređe 20 centimetara. Iz Zavoda je ukazano i na to da će u košavskom području i na planinama duvati jak, a povremeno i olujni jugoistocni vetar sa udarima i preko 20 metara u sekundi.\nBeograd osvanuo pod snegom\nBeograd je u subotu ujutru osvanuo pod snegom. U glavnom gradu duva jači vetar, a sve glavne saobraćajnice prohodne su i za sada nema većih gužvi i zastoja. Toplana će, kako je najavljeno, zbog zahlađenja, grejati celu noć.\nJak sneg praćen vetrom pada od jutros u Novom Sadu i otežava funkcionisanje grada. Iako se hladonće nisu spustile značajnije ispd nule, zbog zime je umro R.M. (60) iz Novog Sada. On je jutros pronađen mrtav u kući u naselju Vrbak, a pretpostavlja se da nije naložio vatru, da je zaspao i tokom noći se smrzao.\nU pojedinim delovima Zrenjanina i okolnim selima, jaki udari vetra izazivali su prekide struje.\nSnežne padavine u Timočkoj krajini vozacima pricinjavaju teškoće u saobracaju, a najteže je na putu Bor-Zagubica preko Crnog vrha gde snežni nanosi dosežu visinu od jednog metra. Sneg je u Užicu počeo da pada danas oko 14 sati. U Jablaničkom okrugu se snežni pokrivač od 5 do 10 centimetara može videti samo na podrucju Vlasinskog jezera i Crne Trave.\nPrema prognozi, u Srbiji će u nedelju biti oblačno, vetrovito i hladno, mestimično sa snegom, uz povećanje visine snežnog pokrivača. Posle podne u zapadnim, a do kraja dana i tokom noći i u ostalim krajevima očekuje se slabljenje i postepen prestanak padavina.\nJutarnja temperatura biće od minus pet do nula, a najviša dnevna od minus tri do jedan stepen.\nSRBIJA Mećava na Crnom Vrhu, sneg na Kopaoniku i u Dimitrovgradu\nSubota 08.12.2012. 22:28\nОпет изненадио службе за одржавање путева.\nNedelja 09.12.2012. 06:58\nOvako nešto još nisam videla, stala Košava, nataloženi sneg posrnuo grana tuja do same zemlje.


JKP "Naissus": Voda na ulici u Pasi Poljani, radovi i na još nekim lokacijama\nPočetak/Servisne informacije/JKP „Naissus“: Voda na ulici u Pasi Poljani, radovi i na još nekim lokacijama\nJKP „Naissus“: Voda na ulici u Pasi Poljani, radovi i na još nekim lokacijama\nPasi Poljana; Foto: JKP Naissus\nNastavak radova od prethodnog dana u Mačvanskoj ulici, kod broja 28. Izvršena zamena veze, položena i zatrpana cev PE DN:3/4″ L=35m. Zbog intervencije na priključnoj vezi biće u prekidu vodosnabdevanje do 15 sati samo na pomenutoj adresi.


"EU boluje od teške bolesti, a Hrvatska – biæe kontramera" - B92.net\n"EU boluje od teške bolesti, a Hrvatska – biæe kontramera"\nBeograd -- Kosovo je prioritet u svim diplomatskim aktivnostima Srbije, kaže ministar spoljnih poslova Ivica Daèiæ.\nIzvor: Tanjug sreda, 25.04.2018. | 09:41 -> 11:44\nOn dodaje da je važna poseta belgijskog premijera Šarla Mišela, jer æe ta zemlja sada imati više razumevanja za Srbiju.\nDaèiæ je naglasio da je zbog toga važno "doæi do svakoga", ali da ne oèekuje da æe sada EU drugaèije da reaguje.\n"EU boluje od teške bolesti, a to je gluvonemost kada je Srbija u pitanju. Možda je bolest izleèiva, treba raditi na tome", rekao je Daèiæ za TV Pink.\nPovodom izjave Blerima Šalje, savetnika Hašima Taèija, da Zajednica srpskih opština može biti formirana tek posle potpisivanja pravno obavezujuæeg sporazuma, Daèiæ je rekao da bi zbog toga povukao potpis sa Briselskog sporazuma.\nPodseæa da je Šalja bio prisutan kada je potpisan Briselski sporazum i da zna da to nije bio uslov za formiranje ZSO.\nPodseæa da je Srbija napravila brojne kompromise, da su se integrisali u prištinske institucije, da su uèestvovali na izborima i u vladi, ali istièe da Priština nije ispunila obavezu i formirala ZSO.\nDaèiæ navodi da æe Srbija doneti reciproène mere na odluku Hrvatske da srpski ministar odbrane Aleksandar Vulin nije dobrodošao u tu zemlju.\n"Kada je reè o Vulinu, mislim da takav odnos Hrvatske Srbija neæe prihvatiti. Mi æemo doneti kontramere. Predsednik je rekao reciproène mere. To znaèi da æe Srbija povuæi isti takav potez i o tome æemo raspravljati na sledeæoj sednici Vladi Srbije", rekao je Daèiæ za TV PInk.\nKomentarišuæi izjave premijera Hrvatske Andreja Plenkoviæa da je Srbija bila agresor, on je rekao da je jedini agresor bila Nezavisna država Hrvatska, koja je bila do Zemuna, Šapca, Novog Sada.\nGreška je Srbije, kako kaže, što nije snimljen nijedan film o Jasenovcu, koji je bio jedan od najsvirepijih logora.\nSituacija u diplomatsko-konzularnom predstavništvu Srbije u Parizu je posledica je loših meðuljudskih odnosa, i ono ne može da opstane na ovakav naèin, rekao je danas šef diplomatije Srbije Ivica Daæiæ.\nOn je rekao da je u skladu sa svojim ovlašæenjima formirao radnu grupu koja je predložila mere, sagledala situaciju, da je opšti zakljuèak da su narušeni meðuljudski odnosi i da predstavništvo ne može više da opstane na ovakav naèin.\nRekao je da se kao uvek konsultovao s predsednikom republike Aleksandrom Vuèiæem kada su u pitanju ljudi koji vode diplomatsko-konzlarna predstavništva koje æe mere doneti.\n"To ne sme da se dešava u našoj diplomatskoj mreži jer baca senku i daje losu sliku", rekao je on.\nDaèiæ je ranije izjavio da æe narednih dana biti odluèeno da li æe biti ambasador Srbije u Francuskoj Rajko Ristiæ biti opozvan sa funkcije zbog problematiènog ponašanja u Parizu, a da æe biti odluèeno i o sudbini direktora Kulturnog centra u Parizu Radoslava Pavloviæa.\nMediji u Srbiji pisali su da je Ristiæ u ambasadi organizovao proslave koje ne prilièe diplomatskim predstavništvima.\nPosle poslednjih incidenata Kulturni centar Srbije u Parizu je zatvoren, a Ministarstvo spoljnih poslova poslalo je državnog sekretara Ivicu Tonèeva i generalnog sekretara Veljka Odaloviæa da izvrše nadzor.


Sejnur Veshall ~ Biografija - Zamenici Ministara - Ministria e Kulturës, Rinisë dhe Sportit\nSejnur Veshall, rođen je 25. novembra 1996 godine. u Prizrenu. Prve korake svoje aktivnosti započeo je u romskom pozorištu „Nekhip Menekshe“, 2006. godine, gde je nastavio da bude deo ovog pozorišta do 2021. godine. Tokom 2018. godine na Skopskom festivalu, gde je ovo pozorište predstavljalo Kosovo, Sejnur je bio odlikovan nagradom za najboljeg glumca festivala „Garavde Muja“. Nastupao je u desetinama predstava, kao protagonista i antagonista i bio je jedan od najboljih glumaca.\nBio je menadžer projekata i programa u NVO „Durmish Aslano“, koja je centar i ambasador za zaštitu romske tradicije, jezika i kulture, koja takođe ima jedinstvene departmane kao što su radio „Romano Avazo“ i Romsko pozorište Nekhip Menekshe”.\nU ovoj organizaciji je uredio i upravljao za više od 20 projekata i bio je kreator strategije ove organizacije za kratkoročni period 2020-20.\nAmerička ambasada, Švajcarska ambasada, Luksemburška ambasada, Evropska unija, USAID, UNICEF, IPKO FOUNDATION, KOSOVAIDEAS, bili su međunarodni donatori sa kojima je Sejnur sarađivao.\nBio je član organizacije „Balkan Onions“, iz Berlina, gde je bio angažovan na radionicama o dokumentarnim filmovima o kulturnom nasleđu romske zajednice.\nMreža kulturnih organizacija, Mreža omladinskih organizacija, Know your rights campaign, neke su od platforme u kojima je Sejnur sudelovao. Takođe je bio lider grupe „Golden Hands”,, neformalne omladinske grupe iz romske zajednice. DokuFest, Autosrada Biennale, Lumbardhi, Nevo Koncepti, Romani Baxt, neke su od njegovih saradničkih organizacija.\nSejnur je bio moderator kulturnih programa u emisijama na radio “Romano Avazo”.\nSejnur-ovo akademsko iskustvo je iz oblasti psihologije. Takođe je prisustvovao brojnim radionicama kao što su o: Ljudskim pravima, Pisanjem i primeni PP, Mediji i civilno društvo, Kreiranje politike, Razvoj karijere, Razmena mladih ERASMUS +, itd. Bio je polaznik škole fudbala „Liria“ u opštini Prizren, za starosnu grupu U17.\nNa vrlo koncizan način, Sejnur je aktivista za ljudska prava, sa snažnim fokusom na romsku zajednicu i zagovornik očuvanja romske kulture, tradicije i jezika.\nGovori albanski, romski, turski i engleski jezik, oženjen je i ima jedno dete.\nAsistent zamenika ministra


Salami za “Novosti”: Samopouzdanje mi nikada ne fali | Republika Srpska\nНасловна Фудбал Salami za “Novosti”: Samopouzdanje mi nikada ne fali\nSalami za “Novosti”: Samopouzdanje mi nikada ne fali\nDA li će Gbolahan Fuad Salami proslavljati golove sa majicom na kojoj piše „zašto uvek ja“? Ili će stranice nigerijskog tima u Paninijevom albumu popunjavati samo sa svojim sličicama? Da li će slupati kola jureći za starletama po Beogradu i šišati se na „čirokanu“? Reprezentativac Nigerije i novi napadač Crvene zvezde za „Novosti“ poručuje da ga ne porede sa Balotelijem zbog života van terena, već zbog igračkih veština.\nDobra vest za navijače, loša za tabloide.- Tako su me prozvali u mojoj zemlji.\nBilo je nekoliko situacija u Nigeriji koje su delovale kao kontroverzne, ali nije baš tako.\nMislim da je daleko bitnije ono što pružaš u klubu i u nacionalnom timu – rekao je Salami.\nMladog fudbalera bije glas da otkazuje zakazane intervjue.\nKada je , u sredu, posle treninga i masaže „mrtav ladan“ sa rukama u džepovima prošao pored ekipe „Novosti“ i otvorio vrata od kola, delovalo je da će odlepršati u nepoznatom pravcu.- Samo da ostavim torbu i dolazim – dobacio je iz daleka.\nUvodna uzdržanost donekle je očekivana, jer je prethodnih dana osetio tradicionalnu „toplu“ dobrodošlicu srpskih medija.\nSuočavao se sa pitanjima poput „da li imaš ebolu“, „da li si osetio strahote građanskog rata“, pa se na temu detinjstva u Nigeriji, porodice i života u Africi zadržava u fudbalskim okvirima.\nDAUDA JE MOJ BRAT PRETHODNI Nigerijac u dresu Zvezde postigao je 15 golova, što Salami želi da nadmaši.\n– Dauda mi je rekao sve najbolje o klubu.\nOn je moj zemljak, moj brat.\nOstavio je trag u Zvezdi, ja želim da ostavim još veći.\nZnate, ja sam reprezentativac Nigerije i ne smem da izneverim ni sebe, ni navijače, ni klub, ni moju zemlju.- Roditelji su me uvek podržavali i želim da im se odužim tako što ću postati igrač svetske klase.\nKao mali sam imao samo fudbalske idole, uvek sam trčao za loptom i celog života sam želeo da se bavim samo jednim sportom.\nSalami je svojoj zemlji proslavljao golove u majici na kojoj piše „Ja volim Balotelija“.\nJednom prilikom je nepristojno gestikulirao i napao protivničkog trenera.\nBilo je to pre mnogo godina, pa Nenad Lalatović možda neće imati pune ruke posla sa njim kao Rodžers sa Italijanom u Liverpulu.\nAli, jedno im je zajedničko.- Samopouzdanje.\nToga mi nikad ne fali.\nAli ne u smislu da ću da obećavam deset ili 20 golova.\nLako je obećati i 50, a teško je dati i jedan.\nMeđutim, mislim da je u fudbalu veoma važno da veruješ u sebe, a ja verujem da ću biti efikasan.\nSvestan sam da moram mnogo da radim kako bih izborio mesto u timu.\nZnam da su navijači nestrpljivi da vide kako ću se uklopiti, ali ja sam još više – u dahu priča Nigerijac, na engleskom.\nKada nije izborio mesto u timu za Svetsko prvenstvo u Brazilu, rekao je da nije tip igrača koji plače novinarima zbog toga što je izostavljen, već nastavlja da radi još jače.\nLalatoviću će se sigurno dopasti i to što ne bira poziciju.- Levo, desno, napred, u sredini, ako treba i u odbrani ću igrati! Ako vrediš, snaći ćeš se bilo gde.\nZato sam dobar fudbaler, zato igram za nacionalni tim, zato sam dobio priliku u Evropi.\nMislim da je Crvena zvezda idealna sredina za mene, jer se dosta radi sa mladima.\nTrener je sjajan i to mi je najvažnije.\nSa puno razumevanja mi kaže: „Salami, moraš ovako, moraš onako, timska igra je bitna“.\nMislim da ću se sjajno uklopiti – zaključio je Gbolahan Fuad Salami.\nTUŽAN ZBOG KUPA AFRIKETEŠKO je palo svima u Nigeriji što se nacionalni tim nije plasirao na Kup Afrike.\nSalami je nastupao u kvalifikacijama.- Svi smo bili tužni i razočarani.\nBog je hteo tako.\nU Nigeriji su to svi doživeli kao katastrofu, što je normalno, jer smo imali velika očekivanja.\nLIČNA KARTARođen: 15. april 1991. u LagosuVisina: 188 cmTežina: 80 kgKarijera: Sanšajn (2008-10), Šuting (2010-14), Vari Vulfs (2014), Crvena zvezda (2014- )Nigerija: 11 mečeva, 2 pogotkaPROČITAJTE JOŠ:Grujić: Hvala Parkeru što nije bio sebičanZvezda startovala sa tri gola, dva su GrujićevaAna sa polomljenim prstom igrala u AustralijiFejsa četvrti put na operaciji kolenaŠimunić: Neću da se izvinjavam, Hrvatska je sada slobodna zemljaPovlačnjem Trezegea završila se priča čarobne generacije Poen dana u Melburnu: Karlovićev smeč iz drugog pokušajaMajstor ostaje majstor: Rekoba pogađa iz kornera


Općinski sud u Sarajevu potvrdio je optužnicu protiv Asima Sarajlića, Sabahudina Delalića i Muhameda Šehovića zbog krivičnog djela davanja dara i drugih oblika koristi, potvrđeno je iz Tužilaštva Kantona Sarajevo. Sarajlić, Delelić i Šehović ...\nOpćinski sud Sarajevo | Asim Sarajlić |\nKantonalni sud u Sarajevu potvrdio je prvostepenu presudu Općinskog suda u Sarajevu broj od 29. aprila ove godine koju je donijela sutkinja Općinskog suda u Sarajevu Merima Kurtović Bilić, a kojom je optuženi M. L. pravomoćno osuđen na jedinstvenu kaznu zatvora u ...\nSarajevo | Općinski sud Sarajevo | presuda |\nOpćinski sud u Sarajevu potvrdio je optužnice protiv 17 policijskih službenika Jedinice za saobraćaj MUP-a KS. Optužnicama su obuhvaćene ukupno 282 koruptivne krivično-pravne radnje koje su policijski službenici počinili tokom obavljanja zadataka a u zavisnosti ...\nOpćinski sud Sarajevo | policajci |\nSutkinja Azra Miletić oslobođena optužbe da je primila 3.000 eura za izricanje blaže kazne\nSud je utvrdio da nije dokazano da je Miletić primila obećanje dara, kao ni 5.000 eura, kako bi u jednom predmetu u kojem je postupala kao sudija Apelacionog odjeljenja Suda BiH bila donesena povoljnija presuda. Sudija Nedim Ćosić je u obrazloženju kazao da se optužbe ...\nSud BiH | Općinski sud Sarajevo | Azra Miletić |\nMirsad Kukić osuđen je danas na Općinskom sudu u Sarajevu nepravosnažno na godinu dana zatvora zbog primanja nagrade ili drugog oblika koristi za trgovinu utjecajem. Kantonalno tužilaštvo u Sarajevu tereti Kukića za primanje nagrade ili drugog oblika koristi ...\nOpćinski sud Sarajevo | Mirsad Kukić |\nSIPA uhapsila osobu koja je planirala ubistvo, pronađeni droga i oružje\nPostupajući po naredbama Općinskog suda u Sarajevu i Osnovnog suda u Sokocu, policijski službenici Državne agencije za istrage i zaštitu (SIPA) jučer su na području Kantona Sarajevo i Istočnog Sarajeva pretresli tri lokacije i pronašli drogu i oružje. Pretresi ...\nSIPA | droga | Općinski sud Sarajevo |\nOpćinski sud u Sarajevu potvrdio je optužnicu Tužilaštva Kantona Sarajevo protiv Semira Efendića zbog teškog krivičnog djela protiv sigurnosti javnog saobraćaja. Optuženi se tereti da je kao učesnik u saobraćaju iz nehata prouzrokovao smrt jedne ...\nTužilaštvo kantona Sarajevo | Općinski sud Sarajevo | Semir Efendić |\nOpćinski sud u Sarajevu je u periodu od 16. marta do 15. juna 2020. godine zaprimio 441 zahtjev za sudsko odlučivanje po prekršajnim nalozima izdatim od strane ovlaštenih organa (policija i inspekcija), a koji su se odnosili na nepoštivanje epidemiološko-zaštitnih ...\nKoronavirus | korona virus | Općinski sud Sarajevo | Zaštitne maske |\nSud BiH presudio: Sebija Izetbegović i KCUS krivi za klevetu\nKlinički centar Univerziteta u Sarajevu Sebija Izetbegović, direktorica KCUS-a i Simurgmedia kao i Sejad Lučkin prvostepenom presudom krivi su za klevetu protiv Kemala Dizdarevića. Sudija Adnan Lokmić naredio je tako da KCUS isplati 2.000 KM, a dr. Izetbegović, ...\nSebija Izetbegović | UKC Sarajevo | Općinski sud Sarajevo |\nOpćinski sud u Sarajevu proglasio je krivima Lejlu Dautbašić, Džanu Riković Delimustafić, Berinu Jašarević, Zoricu Miličević Buljubašić i Mirhu Feriz, saopćeno je jutros iz Kantonalnog tužilaštva Kantona Sarajevo. Kako je navedeno ...


Mastercard Index: Pandemija nesrazmjerno jače utiče na žensko poduzetništvo - Akta.ba\n23.11.2020. 11:32 / Izvor: Akta.ba\nCovid-19 pandemija nesrazmjerno je uticala na žene širom svijeta - zapanjujućih 87% žena vlasnica firmi kaže da su pogođene negativnim uticajima. Velika zastupljenost u sektorima koji su najteže pogođeni ekonomskom krizom, izražen digitalni jaz među polovima u sve virtualnijem svijetu i sve veći pritisci odgovornosti za brigu o djeci samo su neki od faktora koji su žene učinili posebno ranjivima.\nU rješavanju problema ove izražene nejednakosti i ispunjavanja punog potencijala žena u poslovanju, rezultati studije Mastercard Index ženskog poduzetništva (MIWE) 2020 predstavljaju uvjerljiv razlog za ciljanu izgradnju najboljih rodno specifičnih politika na međunarodnom nivou.\nRodno ciljane politike pokreću uspjeh ženskog poduzetništva\nVeć četvrtu godinu zaredom, MIWE ističe ogroman društveno-ekonomski doprinos ženskog poduzetništva širom svijeta, također pruža i uvid u faktore koji pokreću i sprječavaju njihov napredak. Kroz jedinstvenu metodologiju - oslanjajući se na javno dostupne podatke vodećih međunarodnih organizacija, poput OECD-a i Međunarodne organizacije rada - MIWE 2020 formira globalnu rang listu o napretku žena u poslovanju u uslovima prije pandemije u 58 ekonomija, što predstavlja gotovo 80% ženske radne snage.\nNajbolje rangirana zemlja u MIWE 2020 studiji je najbolji primjer rodno specifičnih mehanizama podrške koji daju brze i značajne rezultate. Po prvi put u historiji MIWE istraživanja, Izrael je na vrhu ljestvice najboljih zemalja na svijetu za žene poduzetnice, napredujući sa 4. mjesta u 2019. S ambicijom da se udvostruči broj poduzetnica u roku od dvije godine, uspjeh Izraela vođen je fokusiranom institucionalnom potporom malim i srednjim preduzećima – njihova "Podrška malim i srednjim preduzećima" katapultirao se sa 42. mjesta u 2019. na 1. u 2020. Slično tome, Švicarska je napredovala sa 11. mjesta u 2019. na sveukupno 3. mjesto u 2020., a što je potaknuto naglim poboljšanjem podrške vlade malim i srednjim preduzećima (porast od 37% u odnosu na 2019. godinu) i rezultirajućim rastom kulturnih percepcija o poduzetništvu (rast od 45% u odnosu na 2019. godinu).\nCovid-19 je donio prepreke, ali je stvorio i prilike\nMIWE 2020 također pruža inicijalnu analizu posljedica Covid-19 za poslovne žene i predstavlja efikasne politike podrške. Iako se razlikuju od zemlje do zemlje, one koje se pokazuju najučinkovitijima uključuju ekspanzivne mjere pomoći za mala i srednja preduzeća - od subvencija za plate, programe izuzeća ili odlaganja plaćanja, ograničavanja poslovnih kamatnih stopa i marži do državnih subvencija za održavanje likvidnosti, kao i državne programe podrške za brigu o djeci.\nOno što je najvažnije, izvještaj daje optimistične izglede za budućnost poduzetnica. Ukazuje na to da bi pandemija mogla biti katalizator za eksponencijalni napredak žena u poslovanju kao i prilika da se koriguju prisutne predrasude od strane donosioca odluka kroz rodno specifične inicijative i podršku.\nIzvještaj napominje da su implikacije ovih zapažanja duboke. Dalje pokazuje i neiskorištenu vrijednost žena kao vođa i, kritično, naglašava ulogu pandemije u ubrzavanju progresivnih rješenja. Iskorištavanje ove pokretačke sile i zagovaranje rodno specifičnih inicijativa bit će presudno za ostvarenje potencijala žena i postepeno smanjenje globalnih gubitaka u iznosu od 172 triliona dolara (prema podacima Svjetske banke) zbog razlika u zaradi između žena i muškaraca tokom cjelokupnog radnog vijeka.\nPosvećenost kompanije Mastercard ka ubrzanju inkluzije\nJelena Ristić, direktorka za tržišta Srbije, Crne Gore i Bosne i Hercegovine u kompaniji Mastercard, rekla je: „Kriza će uvijek otkriti ranjivosti u sistemu, a Covid-19 je to učinio u velikoj mjeri. Vidjeli smo zapanjujući opseg nejednakosti s kojim se žene suočavaju u poslu. Ali za razliku od bilo kojeg drugog ekonomskog pada, Covid-19 je također otvorio put za značajan napredak i vidjeli smo šta možemo postići kada se postave prioriteti. Međutim, jesmo li dovoljno hrabri da iskoristimo priliku, prihvatimo podatke podcrtane u MIWE 2020 i ponašamo se u skladu s tim? Ili ćemo se držati neuspjelog sistema i omogućiti pandemiji da umanji dosadašnji napredak? Ovo su krucijalna pitanja koja donositelji odluka moraju imati u prvom planu dok planiraju put ka ekonomskom oporavku."\nKroz MIWE studiju, kompanija Mastercard je posvećena pružanju temeljnih informacija koje vladama, kompanijama i pojedincima omogućavaju da preduzmu presudne korake u primjeni ciljane rodno specifične podrške što bi rezultiralo većom rodnom jednakošću u svijetu rada. Ovaj godišnji izvještaj daje dodatnu komponentu široj misiji da se radi na unaprjeđivanju statusa isključenih i ugroženih. Mastercard je 2020. godine proširio svoju posvećenost uspostavljanju financijske inkluzije širom svijeta, obećavši da će do 2025. godine u digitalnu ekonomiju uvesti ukupno milijardu ljudi i 50 miliona mikro i malih kompanija. Kao dio ovog napora, direktni fokus će biti na pružanju rješenja za 25 milijuna žena poduzetnica koja im mogu pomoći u razvoju poslovanja i to kroz niz inicijativa koje ukrštaju finansiranje, mentorstvo i razvoj inkluzivnih tehnologija. Preuzmite izvještaj Mastercard Index ženskog poduzetništva 2020 i prateći materijal ovdje. Pročitajte više o Mastercard Index naporima da angažuju, omoguće i osnaže žene ovdje.


Proslava na severu Kosova u krugu najuže porodice - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » Proslava na severu Kosova u krugu najuže porodice\nSagovornici Danasa o prazniku i situaciji sa koronom u kosovskim sredinama u kojima žive Srbi\nProslava na severu Kosova u krugu najuže porodice\nMiloš D. Miljković06.01.2021. 20:01\nNije bilo nikakve organizovane proslave Nove godine, građani su pokazali zavidan nivo odgovornosti.\nProslava je bilo isključivo u krugu porodice i nije bilo nikakvih većih organizovanih okupljanja. Ljudi se ponašaju krajnje odgovorno ovih dana – kaže za Danas nekadašnji član Građanske inicijative Sloboda, demokratija, pravda i jedan od organizatora protesta 1 od 5 miliona na severu Kosova Marko Jakšić, koji govori o tome kako su na severu obeleženi novogodišnji, te kako će usled pandemije biti proslavljeni božićni praznici.\nJakšić kaže da se Božić i božićni praznici najčešće proslavljaju u krugu porodice, tako da, kako ocenjuje, ovogodišnja proslava neće biti drastičnija od svih ranijih.\n– Sigurno je da će Božić i Badnje veće biti proslavljeni u krugu najuže porodice. Nisam ispratio da li ove godine ima organizovanog paljenja badnjaka ispred crkve i sličnih aktivnosti. Sigurno je da će ljudi, kao i svake godine, jer to rade u krugu užih prijatelja i poznanika, otići da iseku badnjak za Badnje jutro. Situacija na severu Kosova je kao i u svim drugim delovima Srbije, poslednja dva meseca su bili prilično strašni u pogledu broja umrlih od virusa i velikog broja zaraženih – navodi Jakšić.\nOn kaže da se situacija ovih dana malo stabilizovala, te da su brojevi počeli da padaju.\n– Ukoliko bude bilo odgovornosti, a ja mislim da hoće, za Božić, računam da će taj trend padanja cifara da se nastavi i da možemo da očekujemo da nekoliko narednih meseci budu makar malo mirniji nego što su bila prethodna dva – poručuje Jakšić.\nRada Trajković, predsednica Evropskog pokreta Srba sa Kosova, lekarka po zanimanju, ocenjuje da je stanje svuda užasno.\nPrema njenim rečima, koliko zabrinjava bolest koja ima uporište u narodu, još više zabrinjava ogroman broj njenih kolega koji su oboleli.\n– Nekoliko kolega su na respiratorima u ‘Dragiši Mišoviću’, neki po Nišu. Vrlo značajan broj lekara, o čemu se ne govori. Ono što mogu da čujem, iz izvora svojih kolega ali i pacijenata i građana, jeste da imaju vrlo slabu snabdevenost lekovima. Uz to, mi smo imali jednu potpuno neodgovornu akciju navodne vakcinacije na severu Kosova, posebno u Leposaviću, gde su okupili ljude za snimanje, a suštinski nisu imali više od desetak vakcina. To je napravilo veliki problem u smislu neodgovornosti, da sada, evo, po etničkom principu dajemo vakcine – ukazuje Trajković.\nOna tvrdi da su kada je reč o centralnoj regiji lekari užasno ugroženi, te da ima informacije i da i među zdravstvenim osobljem na severu Kosova ima obolelih.\n– Ali, o tim stvarima se ne govori. Želja je da to prikažu kao lojalnost Vučiću, ne Srbiji. Ova struktura koja je postavljena ćuti, niko se ne buni, a nažalost, nama umiru lekari – kaže Trajković. Ona dodaje da je to ono što je najviše boli, kao i to što u medijima ne može da pronađe imena kolega koji su ovih dana nažalost umrli.\nBadnje večeBožićMarko JakšićproslavaRada Trajkovićsever kosovaKosovska Mitrovica\nJedno reagovanje na “Proslava na severu Kosova u krugu najuže porodice”\n06. januara 2021. u 22.29\nNije to nikakva odhovornost baki, to je duboka rezignacija i neverica u ikakvu dobrobit i nove godine i narednih godina u buducnosti. Kako vam to nije jasno, nije mi jasno !\nDruštvo • danas 18:15\nPredsednik stranke Zajedno za Srbiju Nebojša Zelenović izjavio je danas da se ništa od onoga što je tražila opozicija nije našlo u dokumentu koji su predložili predstavnici Evropskog parlamenta.\nDS odložio sednicu GO zbog epidemiološke situacije\nZbog trenutne epidemiološke situacije, sednica Glavnog odbora Demokratske stranke...\nPolitika • danas 15:00\nZajedno za Srbiju i Narodna stranka nezadovoljni predlozima, Dveri će se izjasniti narednih dana\nPolitika • danas 13:52\nVlast u Srbiji u okviru međustranačkog dijaloga o izbornim...


Dok manekenke zarađuju vrtoglave sume novca, njihove muške kolege nisu te sreće | Nova Ekonomija\nDok manekenke zarađuju vrtoglave sume novca, njihove muške kolege nisu te sreće\n19.06.2017. 10:44 Vijesti.me 0\nI dok je slava Žizel Bundšen, Kejt Mos ili Naomi Kembel odavno prerasla granice modne industrije, najpoznatiji manekeni Šon O'Praj ili Dejvid Gendi široj javnosti su uglavnom nepoznati. Britanac Dejvid Gendi je jednom rekao da mu ne smeta toliko plata, koliko odnos prema muškarcima u modnom biznisu.\n"U našoj hijerarhiji na vrhu su fotografi, zatim manekenke, onda dolaze stilisti i asistenti i na kraju manekeni. Mi smo dno!", rekao je on.\n"Iako tržište ženske i muške odeće generiše otprilike jednaku zaradu, oko 30 milijardi dolara godišnje, moda je i dalje industrija primarno orijentisana ka ženama", kaže francuski sociolog Frederik Godar, koji tvrdi da oko hiljadu mladih žena širom sveta može lagodno da živi od manekenstva.\nPo istraživanju Forbsa iz 2013. godine, Žizel Bundšen je prethodne godine zaradila 42 miliona dolara ili 28 puta više nego najplaćeniji maneken, Amerikanac Šon O’Praj. Ne uspevaju, međutim, svi da dođu do tih visina, pa čak niti do onih srednjih. Mnogi modeli žive skromno i prisiljeni su da rade druge poslove ne bi li "spojili kraj s' krajem".\nFrancuski maneken Baptist Nikol, međutim, insistira da "može dobro da se živi i ako niste među prvih 100 u svetu".\n"Radeći u proseku 15 dana mesečno za kataloge i revije, zarađivao sam kao i direktor neke kompanije", kaže taj 32-ogodišnjak koji svoju karijeru opisuje kao skromnu.\n"Razlika u plati postoji, ali morate da uzmete u obzir da manekeni najbolje zarađuju između svoje 30-te i 50-te, što nije slučaj među ženskim modelima", dodaje Nikol.\nRosa Sarli, direktorka modne agencije Elit, kaže da nema pravila koje određuje koliko će model biti plaćen.\n"To zavisi o mnogo stvari, ne samo od fizičkih atributa. Ako je model u braku sa nekim slavnim ili ako je dete nekog slavnog, sve to mu podiže cenu", rekla je Sarli.


PRVE SLIKE SA LICA MESTA: Ovde se odigrao zločin u Glogonjskom ritu - Mićo krampom ubio prvog komšiju (FOTO) | Novosti.RS\nKako saznajemo, Mićo K. (1963) je u dvorištu kuće krampom zadao više udaraca u predelu glave i tela prvom komšiji Milanu T. (1955), koji je od zadobijenih povreda preminuo na licu mesta.\nPolicija je još uvek na mestu ubistva. Uviđaj je u toku.\nubistvo u Beogradu Palilula Kotež Glogonjski rit ubio komšiju Milan T. Mićo K.


Poslao: 23 Feb 2016 20:27\nNapisano: 23 Feb 2016 20:24\nMože, bez problema, jedino što PayPal uzima određeni procenat kod povlačenja novca na svoju karticu, kao i što banka prilikom konverzije valute uzme određeni deo.\nZa podizanje samo lična karta i ona druga kartica iz banke (kartica deviznog računa).\nJa prošle godine u dva navrata zaradu od PTC stranica uspešno unovčio (kombinacija PayPal + Intesa internet kartica).\nDopuna: 23 Feb 2016 20:27\nZaboravio da napišem - meni je PayPal uzimao ili 4 ili 5$ kao proviziju na transfer novca na bankovni račun, bez obzira na iznos koji povlačim.\nPoslao: 23 Feb 2016 21:27\nHmm, u redu. Znaci, ipak moze Razmisljao sam da li tako, ili da uzmem payoner karticu, al ako moze i ovako, najverovatnije necu uzimati payoner.\nPoslao: 23 Feb 2016 21:33\nNaravno da može, jedino što taj transfer (sa PP na račun) traje nekoliko dana (5-6) zato nije loše imati e-bank nalog da se proveri kad legne uplata...\nPoslao: 11 Apr 2016 15:59\nRadi li to kod nas? Ima li ko iskustva? Da li je moguce dobijati novac (fizicko lice)...?\nPoslao: 11 Apr 2016 16:48\n3Ovo se svidja korisnicima: E.L.I.T.E., SlobaBgd, psyho93\nAj pogađaj da li neko ima iskustva sa tim. Inačem na istoj strani ima još par tema o PayPal-u...\nPoslao: 11 Apr 2016 19:17\nmnogo je ovo sve komplikovano, deru ti kozu na sicu. A ako dobijas vise love, porez..smesno i zalosno. Sta meni vredi da se njakam sa 20,30$, otvaram 100 akaunta i 400 kartica da bi mi prebacili novac..Prelosa drzava sto se toga tice, realno.\nPoslao: 10 Maj 2016 11:38\nZa Visa internet platnu karticu banke Intese, koja je vezana za devizni debitni račun, možete da pozovete njihovu podršku odmah po slanju zahteva za verifikaciju sa Paypala, da dobijete četvorocifreni broj.\nDakle ne morate da idete u banku po izvod ako nemate drugi način da proverite transakcije (Intesa Mobi, Intesa Online itd. što je verovatno slučaj ako ste samo uzeli ovu karticu )\nOvaj topic je pregledan 37839 puta\nUkupno su 594 korisnika na forumu :: 51 registrovanih, 6 sakrivenih i 537 gosta :: [ Administrator ] [ Supermoderator ] [ Moderator ] :: Detaljnije\nKorisnici trenutno na forumu: 8u47, A.R.Chafee.Jr., aramis s, cole77, darkangel, dok80, dule10savic, eaglemechanick, ekser222, goxin, Hektor2, ikan, jaeger, Jester, jumba, kaptain2, komkom, Konda, krunomiletic5, kunktator, lacko, madza, Mahovljani, maiden6657, Marko Marković2, mercedesamg, Mercury2, MIg2, mikrimaus, Miskohd, nebojsagogic, neno panic, PakleniVuk2, Rakenica, repac2, Roman, rovac, royst33, ruseskij, sabros, Srna, suton2, Toni, USSVoyager, VJ, vladetije, vradoje, vukdra, yrraf, zoranis, |_MeD_|


Ukrao zlatan nakit | Hronika | Novosti.rs\nUkrao zlatan nakit\nLj. P. | 09. avgust 2019. 15:49 | Komentara: 0\nU Novom Sadu uhapšen F.S. (37), osumnjičen za krađu. Određeno mu je zadržavanje do 48 sati, po odobrenju javnog tužioca\nNOVOSADSKA policija uhapsila je F.S. (37) iz Kosovske Mitrovice osumnjičenom da je počinio tešku krađu. On se sumnjiči da 13. juna, razbio staklo na vratima kuće u Rumenki i ukrao vlasniku zlatni nakit.\nOperativnim radom, policija je rasvetlila ovo krivično delo i identifikovala osumnjičenog. Određeno mu je zadržavanje do 48 sati, po odobrenju javnog tužioca kome će, uz krivičnu prijavu, biti priveden na saslušanje.


U ovoj godini je obezbeđen rekordno visok iznos novčanih sredstava u poslednjih 10 godina, namenjen za isplatu naknada za porodilje, roditeljski i dečji dodatak, kao i troškove boravka dece u predškolskim ustanovama, koji je dvostruko veći od iznosa 2008. godine.\nTo se navodi u saopštenju Ministarstva za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Srbije, u kom se precizira da je u 2019. godini Ministarstvo predvidelo 58 milijardi dinara u te svrhe, dok je 2008. godine u taj iznos bio 25,8 milijardi.\nU prvoj polovini godine primene Zakona o finansijskoj podršci porodicama sa decom, utrošeno je 22,7 milijardi dinara za naknade zarade na porodiljskom odsustvu i za naknadu zarade za vreme odsustva sa rada radi nege deteta, a sa roditeljskim i dečjim dodatkom 34,5 milijardi.\n“Resor kojim rukovodim ulaže maksimalne napore kako bismo trudnicama i porodiljama omogućili bolje uslove i uvećamo davanja”, rekao je ministar rada Zoran Đorđević, navedeno je u saopštenju.\nMinistar je istakao da će država nastaviti i u budućnosti da obezbeđuje sve više sredstava, ali i da kroz druge mere unapređuje sistem brige prema deci i majkama, a u skladu sa mogućnostima države.\n“Mame su zakon”: Očigledna krivica države\nInicijativa “Mame su zakon” saopštila je da ministar Zoran Đorđević pokušava da odgovornost zbog lošeg Zakona o finansijskoj pomoći porodici sa decom, sa ministarstva prebaci na nekog drugog, ne priznajući “očiglednu krivicu” države.\nIz te inicijative ocenjuju da je cilj prebacivanja krivice na nekog drugog, mame ili poslodavce, odlaganje usvajanja izmena i dopuna tog zakona kojim bi se ispravili propusti zbog kojih pojedine trudnice i porodilje imaju veoma niska primanja.\n“Najpre je krivicu prebacivao na trudnice i majke, kojima je jedini cilj bio taj da prevare državu dok koriste trudničko, odnosno porodiljsko odsustvo sa posla.”\nOvih dana odgovornost pokušava da prenese na poslodavce, što je samo još jedan u nizu trikova kako bi se usvajanje izmena i dopuna Zakona odužilo u nedogled, ocenjeno je u saopštenju.\n“Odgovornost za to zašto danas jako veliki broj žena na porodiljskom odsustvu prima od par stotina dinara do par hiljada dinara jeste isključivo na Ministarstvu za rad, odnosno na državi koja je u ovaj zakon utkala odredbe koje dodatno degradiraju ionako degradiran položaj žena u najreproduktivnijem periodu njihovog života“, navela je osnivač inicijative Tatjana Macura.


In Store | Podrška | Podrška Coca-Cole malim proizvođačima hrane\nUkupno devet preduzetnika sa juga Srbije dobilo je priliku da unaprede proizvodnju, promociju i plasman svojih proizvoda kroz program "Stižemo sa juga"...\nSjajna energija ovih vrednih ljudi, njihova posvećenost, privrženost tradiciji i kvalitetu, za nas su bili velika inspiracija i motiv da im pružimo podršku. Iako imaju izvanredan potencijal, mali preduzetnici juga Srbije svakodnevno se susreću sa brojnim izazovima, među kojima je ključan – razvoj biznisa na dugoročnom planu. To nas je zapravo i motivisalo da, zajedno sa našim partnerima, osmislimo program koji će omogućiti preduzećima iz lokalnih sredina da steknu nova znanja i ugrade u svoje poslovanje iskustva koja mi kao kompanija imamo i delimo sa njima. Na taj način ćemo još jednom podržati razvoj biznisa, time svakako i celokupnu privredu, baš kao što to Coca-Cola čini duže od pola veka u Srbiji, rekla je Jovana Paljić, predstavnica kompanije Coca-Cola HBC Srbija.\nPreduzeća koja učestvuju u programu „Stižemo sa juga” proizvode domaće džemove, marmelade, slatka, ajvare, sušeno voće, brašna, začine i čajeve, i to su: Jastrebačka priča (Jastrebac), Vinarija Status (Svrljig), Agro Iris - Zadruga (Šabac), FIŠEK (Varvarin), Organic Tea Serbia (Niš), Chrono (Leskovac), Radanska RUŽA,(Lebane) DOO Polo (Čačak), i Nanin recept s juga (Vranje). Svi oni su razvili inovativne i kvalitetne prehrambene proizvode, koristili lokalne sirovine i tradicionalne recepture, poseduju HACCP setrifikat, deklaraciju i specifikaciju proizvoda prema pravilniku.\nNa Zemunskom keju, gde je sinoć predstavljen program, širili su se mirisi i ukusi juga Srbije kojima nisu mogli da odole brojni posetioci, gosti i prolaznici. Svi oni su mogli da kupe proizvode učesnika u programu po simboličnim cenama i podrže lokalne proizvođače, navodi se u saopštenju.


Vučićev košmar - Nedeljnik\nNajveći problem za Aleksandra Vučića na sledećim izborima nije opozicija, već izbeglice, jer zamislite jedan veći incident i reakciju njegovog glasačkog tela koje ionako misli da se on samo zeza s Evropom, a u stvari voli Rusiju i zapadne pare, kao Tito.\nDok se mi takvi kakvi smo dogovorimo da odemo u Evropu, Evrope više neće biti. Dva temelja -- evro i Šengen na veštačkim su plućima, dok onaj simbolički -- tolerantnost više ne postoji. Engleska je još jedino formalno unutra. Hrišćansku Evropu (u kojoj, uzgred budi rečeno, živi 6 odsto muslimana) opet brane Ugari. I malo Poljaci. Krstaši po tradiciji polaze iz Francuske.\nZbog svega toga italijanski premijer Mateo Renci u trenucima slabosti novinaru Džimu Jandleru, pričajući o rekama izbeglica, rekao je: "Ovo nije Evropa. Ovo je košmar."\nEvropska unija dokazala se kao nedovršen projekat. Nastala pod američkim patronatom, polako se raspada povlačenjem Amerike. Politički i imperijalni vakuum nije uspela da nadoknadi Nemačka kojoj je Turska danas najvažnije unutrašnje pitanje.\nMerkelova je ličnost godine u Tajmu zbog 1,1 milion izbeglica koje je primila. U nemačke škole ove godine upisano je novih 200.000 dece sa Bliskog istoka. Dakle, kao kada bi u Srbiji koja ima deset puta manje stanovnika krenulo u školu 20.000 mališana iz Sirije. Zamislivo? Nije.\nAli nije ni u Nemačkoj. Pređena je nemačka Mažino-linija. Njihov pokušaj da se ponovo podignu na emigraciji, koju je pozdravio direktor Mercedesa, aludirajući na Jugose šezdesetih, sada je ipak nemoguća. Geopolitičari su potcenili svoje građane. Potcenili su muslimane. Potcenili su nove medije.\nModerni svet nalazi se u novim tridesetim. Doba blagostanja donelo je da svako gleda svoje dvorište. Pa stan. Pa sobu. Opstala je samo najprimitivnija podela na konzervativce i moderniste, i njihov jedini rat ko će da arči državne pare naredne četiri godine.\nKod nas je situacija još gora, kao u Vučelinom Pečatu. Kod nas su nacionalisti ultralevičari, što već ne bi mogao da raščivija ni Veber.\nKako ćemo onda mi da reagujemo na problem izbeglica kada ga stvarno budemo imali. Dosada smo samo prevozili ljude na zapad. I za to im uzimali novac. Šta kad nastane pravi problem, ukoliko se ovde Natalija Dević sablazni zbog zabrađenih žena.\nOnu ženu iz ministarstva svi su napali da je fašista kada je predložila da migrante naselimo u nenaseljenim delovima. Da li iko zna da upravo to radi Holandija. I Švedska. Da niko ne dobija azil u Amsterdamu. Stokholmu. Da te Amerikanci šalju u Arizonu, a Australijanci na Tasmaniju.\nDa li neko ima predstavu da bi Srbija, kada bi bila naseljena po kvadratnom kilometru kao Britanija, imala dvadeset pet miliona stanovnika. I da bi samo tada bila razvijena.\nSrpsko pitanje nije marginalno evropsko pitanje. Mi smo u prošlom veku uvek imali važnu ulogu. Ili smo za početak imali ulogu. Svoju. A ne tuđu. Bili smo na tromeđi puteva. I to koristili. Ili su koristili drugi. Danas gubimo 20 razlike u poslednjoj četvrtini. Košarka je naš sport. Naša jedina taktika je faul. I trojka. Ili će ovo biti kraj mita o dugačkim Srbima.\nI tu ne mislim na basket. Već na izumiranje. I zato je prosto neverovatno što se mi bavimo time da li će da nas vodi ovaj ili onaj premijer u Vojvodini ili Srbiji. A nemamo odgovor ni na jedno važno pitanje. Nemamo ni tim. Raspao se. Ako ne verujete meni, verujte kapitenu.\nOnom što skuplja ploče Studija B po kontejnerima. I pogađa uvek, o tablu.


Komšić poručio Brnabić: Granice BiH se ne mogu mijenjati. Mi se u vaše odnose sa Kosovom i Albanijom ne miješamo – Haber.ba\nKomšić poručio Brnabić: Granice BiH se ne mogu mijenjati. Mi se u vaše odnose sa Kosovom i Albanijom ne miješamo\nZašto misle da će politika devedesetih davati drugačiji rezultat danas?\nČlan Predsjedništva Bosne i Hercegovine Željko Komšić reagirao je danas na izjavu premijerke Republike Srbije Ane Brnabić koja je govoreći o ukidanju granice između Albanije i Kosova kazala da su „ očigledno granice na stolu i sada imamo da za neke (Kosovo i Albaniju) mogu da budu, a za Republiku Srpsku ne mogu“.\nKomšić je naglasio da granice Bosne i Hercegovine nikako ne mogu biti dovedene u pitanje, neovisno od toga šta se dešava na granici između Albanije i Kosova, piše “Vijesti.ba“.\nZašto misle da će politika devedesetih davati drugačiji rezultat danas? Zbog čega ovakvim izjavama guraju vlastitu državu u bespotrebne verbalne konflikte sa BiH? Umjesto da se okrenu suradnji, euroatlantskim integracijama i stabilizaciji regije, uporno pokušavaju povlačiti nebulozne paralele između dijelova BiH i Kosova.\nJesu li premijerka Srbije Brnabić i ministar unutarnjih poslova Srbije Stefanović koji također govori isto što i Brnabić, sigurni u to da li su nakon ovakvih izjava napravili korist samoj Srbiji, ili su možda napravili štetu i Srbiji i ukupnim regionalnim odnosima?\nSuverenitet, integritet, a naročito granice Bosne i Hercegovine su neupitne i bilo kakva relativiziranje bilo kojeg državnog prerogativa Bosne i Hercegovine je u najmanju ruku nepristojno, da ne upotrijebimo neku težu riječ. Svakom ostrašćenom pojedinci iz komšiluka ili susjedstva mora biti jasno kako je BiH neupitna činjenica, i što to prije razumiju i prihvate bit će mnogo pametniji i korisniji i za vlastitu zemlju. Stoga pozivam srbijanske zvaničnike da prestanu sa povlačenjem tih nemogućih paralela. Svako iduće “šta ako” , i „kako ne može u slučaju BiH“ neće doprinijeti boljim odnosima između dvije države.\nMi se u Vaše odnose sa Kosovom i Albanijom ne miješamo, stoga, zarad budućih odnosa, želimo vidjeti da ćete se prestati poigravati sa Bosnom i Hercegovinom.\nTeme:Ana Brnabić, BiH, granice, izjava, Željko Komšić


Core kitesurfing - Posejdon kitesurfing school\nOd 2020. godine Posejdon kitesurfing je izabrao novi brand, CORE kiteboarding.\nSve informacije o novoj opremi i cijenama, kao i o rabljenoj opremi možete pronaći ovdje ili poslati upit na naš kontakt.\nCore kiteboarding je poznat po detaljima i pravilnom trimovanju zamjeva i opreme da bi mogli dobiti najbolje perfomanse.\nKvaliteta izrade 100%\nPri izradi i proizvodnji kitesurfing opreme, Core kiteboarding koristi samo najbolje!\nCORE XLITE II\nCORE XLITE II je druga generacija modela XLITE , monotube kite (jedna tuba). Glavne karakteristike XLITE su okretnost , izrada od lakih materijala, ali je ostala kvaliteta proizvoda. Ovaj model je pogodan za kitefoiling , ali se može koristiti kao lightwind opcija sa twin tip daskama. XLITE je 30% lakši od ostalih modela , a u izradi se koristi premium material CoreTex 2.0.\nFUSION 5 model je dobitna kombinacija sa big air machine CORE Xr7! Ne možete imati vrhunski zmaj a da nemate vrhunsku dasku pod nogama. FUSION 5 je rađen po uzoru na prijašnje modele sa carbon kartan materijalom ,šta se pokazalo kao dobitna kombinacija čvstoće ,kvalitete i perfomansi.\nYes, it’s really that easy to silently glide around in virtually no wind. The freedom is indescribable, touring your lagoon or coast with no regard to wind direction on your SLC. The versatile, carbon winged SLC foil and foilboard deliver predictable performance in all conditions. Now, master those foiling moves you've been working on for so long.