Proslava za Novogodišnju noc\nNa našem i Vašem salašu u čarobnom ambijentu Srema, dočekajmo zajedno 2012. godinu ! Koja su Vaša očekivanja u 2012-oj ne znamo, ali ćemo rado sa Vama podeliti sva maštanja, sve tajne i poželeti Vam prvi puno zdravlja, uspeha i sreće ! Vredni\t...\nUzjahati konja i otisnuti se u prirodu ostavljajući pritom iza sebe sivilo, buku i stres urbanog gradskog života, jedinstveni je recept za okrepljenje tela i duha savremenog čoveka današnjice. Brojne su prednosti jahanja kao aktivnosti : povećanje nivoa motoričkih funkcija, jačanje t\t...\nDrugi festival bundeve na salašu Stremen\nDragi naši gosti, 2010.godine osmislili smo interesantan i pre svega autentičan događaj na našem i Vašem salašu. Sa ponosom najavljujemo ,,Festival bundeve 2011'', koji ćemo održati 8. i 9. oktobra u trajanju od 11-19h. Kulinari salaša St\t...\nJesen na Salašu Stremen\n,,Rođen sam u ravnici. To je zemlja bez odjeka.Tu ništa ne vraća dozive. Popiju ih daljine. Jata lete u mestu, i mogu se uzabrati. Sve se priginje zemlji. Sve je nadohvat ruke. Tu se prostori mere svitanjima i sumracima, a vreme dužinama senki. Mlečni put je do kolena\t...\nBesplatna radionica na salašu Stremen\nSalaš Stremen u saradnji sa Gradskim sekretarijatom za sport i omladinu organizuje letnju radionicu ,,Sam svoj dizajner'' koja počinje sa radom 19.7. u 10h. Deca i omladina uzrasta od 12-18 godina će u okviru obuke savladavati veštine ruku starih zanatlija, baviti se m\t...


Dnevni horoskop za 22. jul 2018. | Današnji Dnevni Horoskop\nDnevni horoskop za 22. jul 2018.\nOvu nedelju obeležava ulazak Sunca u znak Lava, te nakon prilično sumornog perioda evo nam malo vedrine i svetlosti, posebno namenjene svima u znaku Lava. Uz vođstvo Sunca, biće ovo dan kakav se samo poželeti može..\nSamopouzdanje i energija koja će vas voditi u ovom periodu ciljaće na sam vrh u svemu što zamislite. Želećete sve sad i odmah, dugo ste na toliko toga čekali! Vaša je pozornica, vi ste u glavnoj ulozi, vi vodite igru ovoga puta! Zagarantovano je obilje zabave, pomalo i raskalašnog, ali i čiste lenjosti bez griže savesti. I neka! Vreme je odmora, leto je u punom jeku, usporite slobodno ritam i prepustite se čarima života! Uz dobre ljude oko sebe i obilje humora uživajte u ovom danu vikenda!\nPrvi smo objavili… pogledajte šta vas čeka tokom sledećeg meseca!\nDetaljan Mesečni horoskop za avgust 2018. koji vam pišu naši najpoznatiji astrolozi pogledajte na sajtu MesecniHoroskop.com!\nDnevni horoskop za 21. jul 2018. →


Komentari na "Merkelova odbila Italijane: "Ne možemo da imamo isti dug"" - Telegraf.rs\n09/04/20 | 18:58\nNemačka će podržati druge instrumente\n10. april 2020 | 01:04\nDa ne treba mozda da placaju tudje dogove? Zato i jesu sila jer gledaju svoje i zato ce uvek i imati. Ko je kriv Italiji sto je dopustila sebi da se zaduzi van okvira svojih mogucnosti.\n10. april 2020 | 00:41\nTO merkel SVAKA TI CAST RASULO U. EU\n9. april 2020 | 20:54\nStandardno za Nemce, kad ti ne trebaju svugde se guraju, a sada kada treba pokazati jedinstvo, nema ih, gledaju samo sebe. 😀 Zato nikada nece biti imperija, i zato ce im propasti i ovaj 4ti rajh, a posle njega i svaki sledeci\n10. april 2020 | 12:24\nSvaka cast Na clanku.\n9. april 2020 | 20:26\nNe pomažu oni nikome ako nema interesa, kao i svaka druga država na svetu. Nema se šta kome zameriti u ovom ludilu...\n9. april 2020 | 19:39\nAko je džigerica meso pa i nemci ljudi, od uvek je kako samo njima odgovara, ko da su ih amerikanci pravili, nista od solidarnosti, nikad je nije ni bilo, svako ce na svoju stranu kad ovo prodje ako prodje, zivi bili, preziveli pa videli!\n9. april 2020 | 19:33\nNemacka je najbogatija drzava Eu. I oni gledaju svoje pare njih zanima samo kako da se zaradi sad ce te videti vec su 3ci. Dan otpustili sve nase radnike ne samo nase nego sa svih strana oni cene svoje pare zato su najaci i zato im se moze njih drzava ne siluje kad da radniku otkaz nego ga pomazu po principu bolje dva otkaza nego cela firma da ne placa porez oni se ne hvale sa tim kad ste culi svabe da kukaju dobili smo otkaze oni odma idu dalje i rade ponobo dok se kod nas kuka i place cetri god. Za poslom nisi bio dobar kapija zar je to toliko cudno ja znam svaki put kad nisam bio dobar ali uato mogu da placem u nedogled\n9. april 2020 | 19:24\nOni su nama pragu raspada!\n9. april 2020 | 19:19\nPa svi ocekuju pomoc od nemacke🤦♀luda kuca\n9. april 2020 | 19:25\nNema od ta posla ništa!\nNađena nanogvica na mestu krvavog sukoba u Užicu. Naseljem se prolomio krik: "Ubiše mi brata"\nKako li je ovaj prošao tehnički pregled?! I još stigao čak do Grčke...\nKo je hrvatski muzičar koji je postao deo Whitesnake-a: Snimkom privukao i pažnju Čarlija Šina\nOvo je beba koja je izbodena na smrt, lekari se bore za život sestrice: Misterija brutalnog zločina


ARITMIJA NOTA BETOVENA | Galaksija Nova\nARITMIJA NOTA BETOVENA\nNeujednačen srčani ritam koji je veliki kompozitor mogao osetiti snažnije od ostalih, jer je veći deo života bio potpuno gluv.\nVeć sa 30 godina kod Betovena su počeli da se primećuju znaci otoskleroze mešovitog tipa, bolesti srednjeg i unutrašnjeg uha koja ga je 1819. godine dovela u stanje potpune gluvoće. No, nije poznato da li je veliki muzičar patio od nekih drugih bolesti i od čega je umro. Muzika Ludviga van Betovena možda je i bukvalno dolazila iz njegovog srca. Naučnici pretpostavljaju da je nemački kompozitor patio od srčane aritmije čije su obrasce pronašli i u nekim njegovim delima.\nU poslednjem, emocijama nabijenom delu\n„Kvartet za gudače u b-duru, opus 130”, za koje\nje sam kompozitor rekao da ga može naterati\nu plač, tonski centri se naglo menjaju.\nNeujednačen srčani ritam koji je veliki kompozitor mogao osetiti snažnije od ostalih, jer je veći deo života bio potpuno gluv, odvija se u predvidivim intervalima i po predvidivim obrascima, pa su neka njegova muzička remek-dela možda i bukvalno došla iz njegovog srca. „Verujemo da smo neke od tih aritmičnih srčanih otkucaja uspeli otkriti u nekim njegovim muzičkim delima. Kao da ih je unosio u svoju muziku”, kaže kardiolog koji je vodio istraživanje, dr Zahari Goldberger sa Medicinskog fakulteta u Vašingtonu.\nNaučnici su pratili obrasce aritmičnih otkucaja srca u nekim Betovenovim delima, te otkrili iznenadne, neočekivane promene tempa i notnog ključa koje se poklapaju sa neujednačenim srčanim otkucajima, a rezultate su izneli u časopisu Perspectives in Biology and Medicine. U poslednjem, emocijama nabijenom delu „Kvarteta za gudače u b-duru, opus 130”, za koje je sam kompozitor rekao da ga može naterati u plač, tonski centri se naglo menjaju.\nMeđu muzičkim naznakama u Betovenovim delima može se pronaći i reč „beklemt” (prigušeno), koja se u ovom slučaju može protumačiti kao osećaj pritiska i probadanja u predelu grudnog koša, što je povezano sa srčanim oboljenjima. Naučnici kao drugi primer navode neujednačen ritmični obrazac na početku „Klavirske sonate br. 26 u es-duru, opus 81 a”.\n„Ova sonata je nastala u vreme kada je Betoven bio pod velikim emocionalnim stresom, a svima nam je poznato da je takvo stanje okidač za aritmije. Jedan od razloga za stres mogla je biti austrijska objava rata Napoleonovoj Francuskoj”, objašnjava Goldberger i dodaje da su muzička dela Ludviga van Betovena za njega poput „svojevrsniog muzičkog elektrokardiograma”.\nSRBI S GENIMA VIKINGA\nDECA GUTAČI BATERIJA


Otvara se prva Xiaomi prodavnica u Crnoj Gori, pod globalno prepoznatljivim nazivom - Mi Store :: Tehnologija\nOtvara se prva Xiaomi prodavnica u Crnoj Gori, pod globalno prepoznatljivim nazivom - Mi Store\nXiaomi, globalni tehnološki lider, uskoro otvara svoju prvu Mi Store prodavnicu u Crnoj Gori, na dobro poznatoj lokaciji - Delta City shopping mall-a. U pitanju je prva zvanična Mi prodavnica koju Xiaomi otvara u Crnoj Gori i označava zvanični ulazak kompanije Xiaomi na lokalno maloprodajno tržište.\nPovodom otvaranja najnovijeg Mi Store-a u regionu i prve maloprodaje u Crnoj Gori, Xiaomi je pripremio brojne specijalne popuste i još veća iznenađenja za sve kupce koji posjete novootvorenu prodavnicu na sam dan otvaranja. Prvih 10 kupaca na dan otvaranja MI Store-a za jedan kupljeni uređaj drugi dobijaju besplatno - u istoj ili nižoj vrijednosti kupljenog, 10 kupaca će moći da kupe elektricni trotinet Essential za samo 99 eura, 50 kupaca će za samo 69 eura moći da postanu vlasnici telefona Redmi Note 9 3+64, dok će 20 kupaca moći da kupe pametni sat Mi Watch Lite za samo 29 eura.\nZa brojne druge prestižne Xiaomi uređaje, kao što su neki od prečišćivača vazduha, pametnih telefona, eksternih baterija, rančeva... obezbijeđeni su popusti od 15% do 50%.\nBroj proizvoda na popustu je ograničen, tako da samo najbrži kupci koji dođu prvog dana imaju šansu da postanu ponosni vlasnici najnovijih Mi proizvoda po nevjerovatnim pogodnostima. Kako bi što veći broj zainteresovanih kupaca imao priliku da iskoristi promociju, svaki posjetilac ima pravo na kupovinu jednog proizvoda iz specijalne ponude.\nXiaomi je sastavni dio Hang Seng indeksa, Hang Seng China Enterprises indeksa i Hang Seng TECH indeksa.\nZa više informacija o kompaniji posjetite web stranicu.


Kapiten Napretka novi fudbaler Zvezde! | Radio Televizija BN\nKapiten Napretka novi fudbaler Zvezde!\nMiloš Vulić, doskorašnji fudbaler Napretka, drugo je zimsko pojačanje Crvene zvezde, saopštio je klub iz Ljutice Bogdana.\nFudbal 21.12.2018 | 17:15


Mašina Enigma u kućnoj radinosti, deo 2 | Markus Maki\n← Mašina Enigma u kućnoj radinosti, deo 1\nMašina Enigma u kućnoj radinosti, deo 3 →\nMašina Enigma u kućnoj radinosti, deo 2\nKao što rekoh u prošlom nastavku o mašini koju su Nacisti koristili više godina pre Drugog svetskog rata i za vreme rata, sve se zna, samo treba malo bolje kopati po literaturi da bi se došlo do svih detalja. Naime, mašinu je još 1918 godine izumeo nemački matematičar i inženjer Artur Šerbius (Arthur Scherbius) i ponudio ga je nemačkoj vladi odmah nakon kraja Prvog svetskog rata. Danas, mašina Enigma izgleda trivijalno. Da je pravi Kinez, koštala bi 10 eura sve sa torbom od skaja koja bi je sadržala, no u to vreme to je bila napredna i skupa tehnologija, koja je zahtevala preciznost i pouzdanost. Nakon Prvog rata, Nemačka je bila do nogu potučena, osim toga mirovni sporazum ju je primorao na surova odricanja, tadašnja država morala je da misli samo na elementarne potrebe. Skupa kripto mašina bila je, naravno, odbijena.\nNo, nekoliko godina nakon Prvog rata, neki britanski autori počeli da objavljuju zanimljive knjige o tome kako su Saveznici bez većih problema uspevali da čitaju šifrovane poruke koje je nemačka vojna i diplomatska služba slala svojim oficirima, vojnicima i službenicima i da je to bio jedan od bitnih razloga zašto je Nemačka izgubila rat. To je bio dodatni šamar na ponos nemačke inteligencije i tada su odlučili da brže-bolje isprave grešku i da krenu sa proizvodnjom i primenom Enigme. Rezultat? Na „tržištu informacija“, odnosno u špijunskim krugovima obrt je bio frapantan. Preko noći sve je postalo mračno. Francuska, Poljska, Rusija, Britanija, SAD, odjednom, jednostavno su prestale da prate nemačku korispondenciju. I to je trajalo nekoliko godina. Poznata je i izjava Čerčila iz tog perioda, gde sa velikim ogorčenjem nakon toliko godina uspešne špijunaže odjednom se našao u nebranom grožđu, znao je da Nemci nešto gadno „kuvaju“, ali nije mogao tačno da zna šta.\nMarijan Rejevski, heroj poljske kriptonalitike i prvi „razbijač Enigme“\nAli, zemlja kojoj je najviše bilo stalo da zna šta se u Nemačkoj dešava, je naravno bila Poljska. Oni nisu bili samo ljuti, oni su bili prestravljeni usled mraka izazvanog Enigmom. Bilo im je intuitivno jasno da Nemačka teži ka Istoku dok Rusija teži ka Zapadu. Poljska je ravna zemlja bez prirodnih prepreka. U nju je dovoljno ušetati i to se dešavalo više puta tokom njene istorije. Poljaci su bili veoma motivisani strahom da se potrude, više nego bilo ko drugi, da nekako probiju tajne te đavolje kripto mašine. U pitanju je bio opstanak. Na njihovu sreću sudbina je, barem ovog puta, bila na njihovoj strani. Naime, šef biroa za kriptografiju pri nemačkoj obaveštajnoj službi u periodu između dva rata bio je, general Rudolf Šmit (Rudolf Schmidt). To je isti čovek koji je prihvatio i ozvaničio projekat Artura Šerbiusa. Rudolf je bio patriota, visoki funkcioner Rajha, ipak, imao je crnu ovcu u familiji, brata Hans-Tilo Šmita (Hans-Thilo Schmidt). Naime Hans je takođe bio vojnik, borio se u Prvom ratu, ali je nakon poraza ražalovan, nije napredovao u karijeri, a u ekonomski uništenoj otadžbini nikakav posao mu nije išao od ruke. Na kraju očajan moli brata Rudolfa da mu pomogne i tako se zapošljava u Birou za kriptologiju. Ali, propalica ostaje propalica, para mu nikada dosta, a i nikada nije oprostio domovini što se tako surovo sa njime poigrala, dovoljno motiva da postane izdajnik, i tako se sreće sa francuskim špijunom kome za određenu svotu para predaje neke sheme mašine Enigma. U to vreme su Francuska i Poljska imali ugovor o razmeni tajni, crteži i planovi Enigme dolaze u ruke poljskom matematičaru Marijanu Rejevskom (Marian Rejewski) koji uspeva da protumači način funkcionaisanja i matematički model, te stvara prvu verziju poljske „Bombe“, odnosno kriptoanalitičke mašine koja uspeva da dešifruje poruke bez poznavanja početne lozinke. Odnosno mašina sama nalazi lozinku prilično komplikovanim procesom (nadam se da ću se time pozabaviti u jednom od sledećih priloga).\nNemci nisu znali da su Poljaci počeli da ih ponovo špijuniraju, međutim, valjda iz sopstvene paranoje, stvaraju u sledećim godinama sve bolje i bolje i jače i sigurnije verzije Enigme. I neposredno pre početak Drugog rata, poljska „Bomba“ prestaje da bude korisna, a Poljaci ne uspevaju da dođu do novog rešenja. Međutim, predaju svoje rezultate britanskim obaveštajcima i problem dolazi i do poznatog Alana Tjuringa (Alan Turing). Ipak, Tjuring je Tjuring i nakon određenog broja pokušaja, pravi prvu britansku „Bombu“ i nakon toga, Enigma prestaje da bude mašina za sigurno slanje poruka. Nemci, barem po zvaničnim izveštajima nikada nisu saznali da je njihova sprava „provaljena“, a Britanci selektivno koriste ukradene informacije, da ne bi Nemci počeli da sumnjaju. Poznate su epizode bombardovanja britanskih gradova, za koje su Britanci znali, ali su odlučili da istrpe. Plan je dobro funkcionisao, ali uz povremene velike, ali svesne žrtve.\nOvo su sve zvanične informacije, ali naravno da postoji i nekoliko teorija zavera koje daju druga objašnjenja svih ovih događaja, ali mi se ovde bavimo naukom, ne nagađanjima. U sledećem prilogu idemo na način funkcionisanja same mašine.\nObavezno pročitajte i prvi deo ove priče\nObavezno pročitajte i treći deo ove priče\nOne comment on “Mašina Enigma u kućnoj radinosti, deo 2”\nPovratni ping: Mašina Enigma u kućnoj radinosti, deo 3 | Markus Maki


Orezivanje i uređivanje dečijih igrališta prioritet kulskih komunalnih preduzeća - www.025.rs\nwww.025.rs / KULA / Orezivanje i uređivanje dečijih igrališta prioritet kulskih komunalnih preduzeća\nOrezivanje i uređivanje dečijih igrališta prioritet kulskih komunalnih preduzeća\nRadnici JKP “Komunalac”, danas nastavljaju sa orezivanjem stabala u naselju Lipar, a prioritet su grane koje ugrožavaju bezbednost saobraćaja. Takođe, zamenjen je gornji deo ventila na vodovodnoj mreži u ulici Vuka Karadžića i otklonjen je problem kanalizacione mreže u zgradama u Partizanskoj ulici.\nPored redovnih poslova u prihvatilištu, radnici Zoohigijene izvršili su veterinarsku trijažu pasa koji su dovedeni iz opštine Odžaci, te su nakon trijaže, psi dobili crvene ogrlice i biće vraćeni na mesto gde su uhvaćeni.\nU Crvenki i Sivcu, ekipe JKP “Vodovod” i JKP “Radnik”, uređuju dečija igrališta i parkove, dok u Ruskom Krsturu, radnici JKP “Ruskom” čiste javne površine u centru naselja.\nTags: kulska preduzeća, orezivanje, uređenje, uređenje dečijih igrališta


Seks i religija: Kako pričati o njima u konzervativnom društvu : Južne vesti\n21:11, 29. 2. 2020.\nBBC predstavlja Eljmina Badalova koji je stvorio nezavisno pozorište uprkos državi, javnom moralu, sopstvenim roditeljima i seoskoj veštici.\nOna govori o „porodičnim vrednostima": o strasti, porodičnom nasilju, religiji i pritisku društva. Nema dijaloga u predstavi.\nIpak karte za predstavu ADO ne mogu nikada da se kupe na licu mesta, one se mnogo ranije rasprodaju, što nije česta pojava za pozorišta u Bakuu.\nTaj tesni prostor može da primi 50 gledalaca, a devojka koja cepa karte na ulazu objašnjava onima koji nisu našli karte da nema mesta čak ni da „stoje u uglu".\nPozorište su odmah tako i nazvali „soba" (oda na azerbejdžanskom), a zatim su zaključili da je suviše jednostavno i zamenili su slovima mesta.\n„Zato što, ako ljudi uoče svoje probleme, to će biti već deo njihovog rešenja."\nSedimo sa njim u simpatičnom hipsterskom kafeu u centru Bakua, uz čašu vina obećava da će mi ispričati „kako je došlo do ovoga".\n„Disidentski" život, priča Eljmin, započeo je u rodnom mestu u Biljasuvarskoj oblasti, u jugo-istočnom Azerbejdžanu, uprkos željama porodice on se zainteresovao za pozorište.\n„Tada sam išao na kurs poezije i silazeći niz stepenice, video kroz odškrinuta vrata probu lokalnog pozorišta", seća se Eljmin prvog poriva.\n„U poređenju sa tim, moji stihovi su mi se učinili nevažnim, sada ih iznova čitam i stidim se. "\n„Samo nam je glumac falio", uzdahnula je majka kada je čula za Eljminove namere da se pridruži glumačkom kružoku\nOtišla je kod komšinice, vračare, koja je prema lokalnom verovanju pisala želje ljudi na listu papira, i one bi se zasigurno ispunile.\n„U našem dvorištu obično bi poželeli da se neko upiše na fakultet, i zaista su se uvek upisivali, pa su zato stariji i mislili da vradžbine rade", seća se Eljmin.\nOn nije verovao u magiju ali je iz ličnog protesta „magičnu" vodu kradom prosuo u kadu.\nNa kraju su ga izbacili sa fakulteta, nakon što je napisao članak o privatizaciji studentskog doma - na fakultetu su rekli da je bio izbačen zboh loših rezultata.\n„Bilo mi je drago jer nikada nisam hteo da radim u naftnoj industriji", kaže on.\n„Kada su me izbacili, rodbina je rekla da neću imati od čega da živim sa pozorištem, a treba i porodicu da stvorim. Odgovorio sam im da ne radim to zbog novca".\n„Za mene su časovi mojih učitelja bili svojevrsna osnova, a ja sam pak želeo da na toj osnovi stvorim savremeno pozorište, andergraund, nezavisno od države", priča Eljmin.\n„Bilo im je sumnjivo da se gomila ljudi zbog nečega skuplja u podrumu", seća se Eljmin.\n„Govorili su, varate nas, ne može pozorište da bude na takvom mestu".\n„Došli su nepoznati ljudi, sumnjam da su ih poslali, počeli su da se tiskaju uz nas i gledaoce, za njima je došla policija i rekla da narušavamo red", priča glumac.\nSledeći put, vlasti su zamolile pozorište da se iseli, pošto je planirano da se sruši „oštećeni" objekat.\n„Ljudi iz ministarstva kulture su se javili i rekli da su spremni da nam daju prostor i obuku za glumce, ali pod uslovom da oni prvi budu upoznati sa našim predstavama", seća se Eljmin.\n„Prvo su nam ponudili novac i mi smo odmah odbili. Rekli smo da je ta ponuda cenzura."\n„Bilo je daleko i odbili smo, i čini mi se da je to bio pokušaj da nas istisnu iz centra grada", smatra Eljmin.\nAzerbejdžanska kultura u sovjetsko vreme bila je poznata, pre svega po pevačima Muslimu Magomajemu („Sovjetski Sinatra", prema engleskoj verziji Vikipedije) i Rašidu Bejbutovu.\n„Ali ukoliko ja hoću to da uradim kod svoje kuće ili u vikendici, to će mi poći za rukom", govori Daimi.\nU 1990-tim je bilo i slikara i muzičara, „a zatim je država uzela sve u svoje ruke", priča muzičar Eljmir Mirzojev.\n„U većini slučajeva kultura kod nas je pod kontrolom države, koja je još 2000-tih privatizovala tu sferu", priča Tejmur Daimi.\n„Naravno, postoje tendencije samoorganizovanja među omladinom. Ali to je retkost, a najistaknutiji događaji, savremena umetnost, bijenale, skupi projekti, sve to je pod pokroviteljstvom države."\n„Za sve projekte je potreban novac, a veliki novac kod nas imaju samo državne strukture", napominje Daimi.\nU ovom trenutku, prema njegovim rečima, uključuje se „unutrašnja cenzura umetnika".\n„U današnje vreme, svi radnici u kulturi, iskusni pisci, umetnici, znaju šta se sme, a šta ne sme, šta je zapravo dozvoljeno".\n„U potrazi sa identitetom spremni smo da idemo sve dublje i dublje u prošlost, čak do paleolita", napominje kritičar Uljvi Mehti.\n„Izaći pred ljude"\n„Sada kod nas pozorište nije popularno", priča osnivač pozorišta ADO Eljmin Badalov.\n„Do te mere nije popularno, da su ponekad škole prisiljene da kupuju karte za pozorište. To nije podrška, već naprotiv, kod dece takav način stvara odbojnost".\n„Kako bismo privoleli ljude da dođu u pozorište, moramo sami da im priđemo", kaže on.\n„Ali onda su počeli da nam pišu razni ljudi koji su bili spremni da nam ustupe svoje kuće i dvorišta", seća se on.\n„Tada smo odlučili, pošto [vlast] mogu da nam rasture predstavu, svima smo napisali da ćemo tačno mesto na kome će predstava da se održi biti objavljeno sat pre početka".\n„Tada je domaćin predložio da se skinu sa šarki svi prozori i vrata, kako bi iz drugih prostorija takođe moglo da se gleda", priča Eljmin.\n„Nije u skladu sa bogatstvom unutrašnjeg sveta"\nDržava kroz Ministarstvo kulture negira bilo kakav pritisak na stvaralačke kolektive, zadržavajući pravo da zahteva usklađenost sa svojim „umetničko-etičkim" normama od onih koji od njih dobijaju novac.\n„Ako država ceni naš rad i mi smo dužni da cenimo njen", izjavio je ministar kulture Abuljfas Garajev nakon mitinga opozicionog Nacionalnog saveta demokratskih snaga, kome je prisustvovalo nekoliko poznatih glumaca.\nSlična „istupanja protiv države", prema rečima ministra „nisu u skladu sa bogatstvom unutrašnjeg sveta ni jednog radnika kulture".\nDirektor odseka za umetnost Ministarstva kulture Ismail Gusejnov je potvrdio verodostojnost citata, napomenuvši da reči ministra „imaju karakter preporuke".\n„Što se tiče pozorišta koja nisu pod pokroviteljstvom države u njih se ministarstvo apsolutno ne meša", priča Gusejnov.\n„Lokalne devojke su se veoma bojale da glume, bojale su se da će ih otpustiti iz matičnog pozorišta i bojale su se osude društva zbog uloga", priča Eljmin.\n„Dešavalo se da su glumice malo glumile i odlazile, zbog pritiska rukovodstva svojih pozorišta i svojih porodica".\n„Neki su se uplašili i odlazili, a oni koji su bili izdržljiviji, ostajali su", priča Eljmin.\n„Kao rezultat toga, mi imamo snažan i drugarski kolektiv, na koji je teško vršiti pritisak".\nOpis radnje koja sledi može da spada pod ruski zakona o propagandi „netradicionalnih seksualnih odnosa".\nOd neprijatnosti se krijem kod vrata ali su me upecali i vratili nazad. Uzimam telefon, pišem ženi: „Vadi me odavde".\nTada shvatam, odakle je taj naziv:„STOP!", to je ono što sada hoću da viknem.\n„Zar je to umetnost, samo sise", rekla mi je starija žena nakon predstave.\n„Imaju nešto od srednjevekovnih putujućih pozorišta", priča književnica Nika Musavi, ističući da poštuje glumce zbog njihove iskrenosti i entuzijazma.\n„Ne mogu da kažem da mi se baš dopalo, ne volim ekscentričnost i bufonadu. Međutim, ipak ponekad odem na njihove predstave zato što mi se sviđa to malo ali ponosno pozorište", dodaje ona.\n„Na kraju krajeva, to je jedino neformalno eksperimentalno pozorište u našem gradu".\n„Zašto niste našli hrabrosti da kopate po sebi? To je oprezna smelost, a sa druge strane, makar i takva da postoji".\n„Najviše joj se sviđa predstava Svadba, očigledno misli da ću se ja jednom oženiti".


Peća i vuk prvi put sa glumcima na sceni - Radio Tivat\n22 авг Peća i vuk prvi put sa glumcima na sceni\nPosted at 12:07h in Kultura, Obrazovanje\tby\tZora Krstovic\nU magičnom prostoru ljetnjikovca „Buća“ sinoć je ispričana i izvedena bajka/ koncert „Muzički razgovori – simfonijska bajka Peća i vuk“ za koju je muziku i tekst napisao ruski kompozitor Sergej Prokofjev.\nUzbudljiv i zanimljiv muzički program na radost, posebno najmlađe publike, privukao je i odrasle koji su takođe uživali u muzičkoj priči koju su izveli profesori 17. Međunarodne radionice za duvačke instrumente uz „glumačku“ podršku djece iz Muzičke škole. U pitanju je premijera ne samo u Crnoj Gori nego i šire. Ideja da se radi sa učenicima, drugačije od uobičajenog izvođenja, potekla je od direktorke Muzičke škole, Pine Bubanje.\nUčesnici su uspjeli da publiku odvedu u svijet mašte, posebno odraslu koja se vratila u djetinjstvo i zajedno sa djecom sinoć uživala.\nZanimljiva i duhovitu priču o hrabrom dječaku Peći, njegovoj igri i mašti, životinjama vuku, patki, mački i ptici, zabrinutost i ljutnju Pećinog djede, „hrabrost“ lovaca, kroz priču naratora –Dragana Lakovića, dočarali su članovi duvačkog kvinteta Beogradske filharmonije: Marina Nenadović – flauta, Bojan Pešić – oboa, Veljko Klenkovski – klarinet, Nenad Janković – fagot, Nenad Vasić – horna i učenik III razreda srednje UMŠ “ Luka Sorkočević “ iz Dubrovnika – Aleksandar Lazinica, na udaraljkama.\nU priči su pojedine osobe i životinje predstavljene instrumentima: pticu- flauta, patku –oboa, mačku- clarinet, fagot- djed, vuk, horna, udaraljke- lovci, a ansambl je bio Peća.\nProfesorka flaute koja više godina radi na Radionici za duvačke instrumente i koja je članica kvinteta kaže da je ova priča u Tivtu rađena potpuno drugačije nego što je to uobičajeno. „Nemam tačan broj predstava koji smo mi odsvirali, a svirali smo je širom Srbije, i u saradnji sa Francuskim kulturnim centrom, ali nikada ne na ovakav način, ne sa glumcima. Tivatska djeca su sjajno uradila cijeli dimenziju koju mi do sada nismo imali prilike da vidimo. To je kod nas bio naš sastav muizičara i narator na sceni i to je ono kako se ona najčešće izvodi. Ovo je drugačije i izvedeno je na fantastičan način. U odnosu na vrijeme kada je pisan, današnje vrijeme je mnogo više vizuelno i zato traži ovu dimenziju koju smo spremili sa djecom iz Tivta. U kombinaciji sa njima, kostimima, svjetlom i ambijentom ljetnjikovca bilo je fantastično“, utisci su koje ej prenijela profesorka flaute koja je zadovoljna radom na aradionici i uslovima koje imaju u Muzičkoj školi.\nU ulozi životinja bili su učenici Muzičke škole Tivat: ptica – Iva Matijević, dječak Peća, Sava Božović, djed – Nikola Božović, patka – Anđela Homen, mačka- Barbara Pean, vuk- Martina Marković, lovci Kristina Radulović i Tea Čelanović. Njih je pripremala nastavnica Anđela Homen.\nSava Božović koji bio u ulozi Peće kaže da je imao malu tremu, ali je zadovoljan kako je to bilo na sceni.“Bilo ej lijepo zbog društva, scene i rada tokom priprema“, kaže Sava. U ulozi djeda bio je Nikola Božović koji nije imao tremu. “Biti djeda je zaista avantura, promjeniti svoj lik iz djeteta u starca zaista je zanimljivo i ne može opisati riječima“, rekao je Nikola.\nZa svjetlosni efekat bio je zadužen Radomir Stamenković, a scenografiju i maske radio je Zoran Kruta.\nSimfonijskom bajkom “ Peća i vuk“, zaokružen je rad 17. radionice za duvačke instrumente koja je počela 18. i traje do 23. avgsuta, a čiji je organizator NVO „Ars praesentia Boke Kotorske“ u saradnji sa Muzičkom školom Tivat.


"It´s OK": Zabranjeno pušenje snima spot s Fani Čapalijom - black - Index.hr\n"It´s OK": Zabranjeno pušenje snima spot s Fani Čapalijom\nZabranjeno pušenje snima novi spot\nOvog puta se spot snima u Makarskoj\nU njemu se pojavljuje Fani Čapalija\nutorak, 12.6.2012. 19:45\nGRUPA Zabranjeno pušenje ovih dana naporno radi na snimanju novog spota s albuma "Muzej revolucije". Riječ je o pjesmi "Samir-time", a zanimljivo je i kako se u spotu, nakon mnogo godina medijske pauze, pojavljuje i Fani Čapalija. Podsjetimo, ova dalmatinska ljepotica poznata je po svojoj slavnoj rečenici "It's OK".\nSpot se snima u Makarskoj, a o tome koliko se naporno radi, dokazuje i činjenica kako pjevač grupe Davor Sušić, poznatiji kao Sejo, u subotu nije slavio svoj 51. rođendan već je cijeli dan bio pored kamere tijekom snimanja s Fani Čapalijom te Harisom Burinom.


Mitropolit Amfilohije: Crkva ne izlazi na izbore, niti joj je tamo mjesto, podržavamo one koji hoće promjene, a ne one koji su izglasali antizakon - Istok\nMitropolit Amfilohije: Crkva ne izlazi na izbore, niti joj je tamo mjesto, podržavamo one koji hoće promjene, a ne one koji su izglasali antizakon\nSa trona Svetog Petra Cetinjskog molim i preklinjem, odnosno Bogom zaklinjem, prvenstveno omladinu Crne Gore, da momentalno i bez čekanja, prestanu svi krvavi obračuni, ubistva i potjere po ulicama naših gradova i po inostranstvu, ali da prestane i nasilje vlasti nad građanima, kao i korupcionaška pravda.\nCrkva ne izlazi na izbore, niti joj je tamo mjesto, ali može da poželi sreću svakome ko iskreno traži promjenu života u Crnoj Gori nabolje, ko se bori za pravdu, poštovanje Ustava, pa i protiv bezakonja u odnosu na vjeru i Crkvu, kao i da takvu političku sreću i politički napredak ne poželi onima koji su izglasali Zakon o slobodi vjeroispovijesti i koji poistovjećuju sebe i svoje vlastoljublje i sopstvene interese sa državom Crnom Gorom.\nMeđutim, kako dodaje, imaju pravo “bar na nivou odgovora svjetovnoj vlasti koja, otvoreno ili prikriveno, iskazuje ambicije da preuređuje crkvenu strukturu da, onako sa distance, i bez uključenja u izborni proces, poželimo sreću i Božji blagoslov svakome ko iskreno traži promjenu života u Crnoj Gori nabolje, ko se bori ne za vlastoljublje i privatni profit, nego za pravdu, poštovanje Ustava, pa i protiv bezakonja u odnosu na vjeru i Crkvu”.\n“Isto tako, imamo potpuni legitimitet, da takvu političku sreću i politički napredak ne poželimo onima koji su ovakav zakon izglasali, i koji poistovjećuju sebe i svoje vlastoljublje i sopstvene interese sa državom Crnom Gorom. Mi smo, s druge strane, svjesni situacije, o kojoj govore i politički takmaci, pa i predstavnici NVO sektora, pa čak i brojne međunarodne adrese da stoji veliki znak pitanja iznad regularnosti ovakvih izbora. Pogotovo u vrijeme brojnih zdravstvenih zabrana i ograničenja zbog pandemije koje u velikoj mjeri sputavaju crkveni i društveni život u Crnoj Gori, kao i javni život građana. Naše je da podsjetimo na to, upravo onda kada nam iz vladajuće garniture prijete kako će se nešto riješiti ili pokazati na izborima. Naprotiv, i u najregularnijim uslovima za iskazivanje političke volje građana (koje mi ovdje nemamo), Crkva nije nikome ni koalicioni partner ni politički protivnik, a kamoli danas, kada ne znamo može li pošten čovjek otići da glasa, hoće li mu glas biti kupljen, ili mora, istoga dana, da sjedi kući jer mu je zdravlje ugroženo”, objasnio je mitropolit za Dan.\nKako napominje, “bilo kako bilo, Crkva podržava i blagosilja mlade, pametne i sposobne sinove i kćeri Crne Gore koji i na tom političkom polju žele i umiju da promijene stvari na bolje, a ne podržava one koji su glasali i koji još uvijek u životu drže, ovakav jedan antizakon, žrtvujući i Boga za svoje vlastoljublje i obogotvorenje svoje vlasti”.\nAmfilohije je istakao da je retorika kako tvrdi DPS-a nastavak njihove nerazumne politike, usmjerene protiv ustavnog poretka ove zemlje.\n“Ona je započela još prošle godine na partijskim kongresima ove stranke kada je njihov prvi čovjek najavio da će ta partija „obnoviti crkvu“, a nastavila se njihovom otvorenom prijetnjom da će država formirati “nacionalnu crkvu Crnogoraca”.\nPotpuno protiv razuma i logike da neokomunistička politička vlast, koja muči muke da u ovoj zemlji riješi pitanje ekonomije, korupcije, sudstva, turizma, nezaposlenosti… da se ona sada, naprasno, bavi uređenjem i stvaranjem crkve. To ide do te mjere da ateista predsjednik u svom najnovijem intervjuu izjavljuje da će raditi na obnovi “crnogorske crkve” ne samo dok je na vlasti, nego dok je živ. Očevidno, ovaj lenjinističko-titoistički đak, postavši vjernik liberalnog kapitalizma, shvatio je da Crkva nije uništena, ali nije shvatio šta je i ko je Crkva, i kakva Crkva je postojala i postoji u Crnoj Gori, pa misli da on može da je stvara i obnavlja, kao svoju partiju”, naveo je on.\nMitropolit je kazao da je u cilju sprovođenja ove i ovakve štetne anticrkvene politike donesen je i ovaj bezakoni zakon na čijoj izmjeni Crkva insistira evo već godinu dana.\n“Nažalost za sada, bezuspjeha. Zato, nije za čuđenje i ovo najnovije predizborno obraćanje Crkvi od strane vladajuće partije i njenog predsjednika, jer je njihova očigledna namjera da sve u vezi s Crkvom politizuju i da unesu u neke svoje partijske priče. Oni dobro znaju da Crkva ne učestvuje na izborima. To nije prostor za djelovanje crkvene riječi, i nemaju ljudi iz DPS-a problem s Crkvom na predstojećim izborima, nego sa mnogim drugim pitanjima: od uslova za glasanjeu vrijeme pandemije, preko pitanja regularnosti izbornih spiskova i biračkih lista do povjerenja građana Crne Gore u politiku koju vode i nadgornjavanja sa opozicijom. To su njihove prave teme, koje budući da na njih nemaju pravi odgovor javnost obmanjuju pričom o Crkvi”, rekao je Amfilohije.\nOn je napomenuo da ime Crkve ne znači ono što ljudi iz crnogorske vlasti prikazuju narodu, putem svojih medija.\nMitropolit Amfilohije je istakao, da ko iole zna ustrojstvo Pravoslavne crkve, tome je jasno da se Crkva ne može dijeliti po nacionalnoj osnovi, i da ne postoji neka posebna Crkva za Grke a posebna za Bugare, pa onda neka druga za Srbe ili Crnogorce i druge.\n“Sa trona Svetog Petra Cetinjskog molim i preklinjem, odnosno Bogom zaklinjem, prvenstveno omladinu Crne Gore, da momentalno i bez čekanja, prestanu svi krvavi obračuni, ubistva i potjere po ulicama naših gradova i po inostranstvu, ali da prestane i nasilje vlasti nad građanima, kao i korupcionaška pravda. To nije Božji put, i na taj način niko neće istjerati ni pravdu ni spasenje. Naprotiv, takva krvna osveta i nasilje donijeće zlo među ljude koje se teško iskorjenjuje. U Imenu Božijem je Sud i Pravda, i to ne smijemo nikad zaboravljati. Ko daje pare na kamatu zlo čini! Ko trguje drogom i širi je među ljude zlo čini! Ko ubija ljude makar to bilo i iz osvete zločini! Ko vrši nasilje u ime države zlo čini! To mora stati. Ako to ne stane, ne treba nam ništa, ni hram ni država. Ako ne stane mržnja i progon brata, kakvi smo mi onda to ljudi, i kako djecu vaspitavamo? Iskorjenjivanje krvne osvete, nepravde i nasilja, borba protiv otimanja tuđeg je amanet Svetog Petra Cetinjskog Crnogorcima, i Gospodnja nauka upućena svim ljudima i to jesu moje prve i poslednje riječi u ovom momentu”, naveo je on\nMitropolit Amfilohije: Naslednici onih koji su braću Crnogorce slali na Goli otok sada jurišaju na Crkvu!\nMitropolit Amfilohije poručio je danas da vlasti ne sude vladici Joanikiju i sveštenicima zbog litije u Nikšiću, nego sude Svetom Vasiliju Ostroškom. “Bilo je najnormalnije ... Read More\nGotovo polovina hotela u Crnoj Gori ne radi i pitanje je da li će se uopšte otvoriti ove godine, nezvanično saznanje Pobjeda. U ovu, doskoro ... Read More\nNEWER POSTŠkoro: Tradicija lomljenja kičme\nOLDER POSTVidjela žaba gdje se konj potkiva, pa digla nogu


Smartberry povećava prihode proizvođačima jagoda\nSARAJEVO – Uz podršku Sweden/USAID FARMA II projekta, kompanija “Fruit Prom” razvija aplikaciju za mobilne telefone koja će inicijalno upozoravati 60 proizvođača jagoda o potencijalnoj zarazi štetočinama ili bolestima voća koristeći agrometeorološke podatke i napraviti planove za gnojenje tla na osnovu analize pojedinačnih parcela. To bi im trebalo pomoći da smanje troškove proizvodnje i povećaju prihode na gotovo 2,8 miliona KM godišnje.\n„Provodimo puno vremena na polju, radeći sa poljoprivrednicima i savjetujući ih. Tako saznajemo o njihovim potrebama. Jedna od njih bile su tačne i pravovremene informacije o tome kada trebaju prskati i štititi svoje voće, kao i kada i kakvu vrstu đubriva bi trebali koristiti,“ kaže Armin Terzić. „To nam je dalo ideju da razvijemo mobilnu aplikaciju koja bi radila upravo to,“ dodaje on.\nTerzić je šef proizvodnje u Fruit Promu iz Koraja (Lopare). Kompanija osnovana 2016. godine sada je jedan od vodećih proizvođača sadnica jagoda u zemlji, sa proizvodnim kapacitetom od 700.000 sadnica godišnje. Takođe uzgajaju jagode i trguju ostalim materijalima i opremom za uzgoj voća. Uz podršku projekta Sweden/USAID FARMA II trenutno razvijaju aplikaciju Smartberry i instaliraju agrometeorološku stanicu. To dvoje će obezbijediti neprocjenjive informacije proizvođačima jagoda u opštinama Lopare i Čelić, te Brčko distriktu, i pomoći im da povećaju proizvodnju uz niže troškove.\nUvođenje bilo koje inovacije zahtijeva obrazovanje. “Fruit Prom” će zbog toga, uz podršku FARMA II projekta, organizovati tri obuke za 60 poljoprivrednika o korištenju aplikacije Smartberry, pravilnoj zaštiti biljaka i upotrebi gnojiva.\nTerzić kaže da se mnogi raduju nižim troškovima i većim prinosima. „Ne tako davno smo objavili informacije o izradi Smartberry aplikacije na našim društvenim mrežama i već dobijamo upite o njoj iz različitih dijelova zemlje, poput Krajine i južne Hercegovine. Oni bi, naravno, morali instalirati svoje agrometrološke stanice, ali već razgovaramo o načinima na koji bi mogli koristiti aplikaciju.“\nSmartberry je prva bh. aplikacija osmišljena da pomogne proizvođačima jagoda. Paralelno s tim, Sweden/USAID FARMA II projekt takođe podržava razvoj ICT rješenja koja će pomoći proizvođačima mlijeka i pčelarima.


Pratite nas na Facebook-u info@obucapavle.com +381 18 856 015\nČetvrtak, 01. Januar 1970.\nKolekcija jesen zima 2013 14\nĐon sa Tomas petom ima ojačan unutrašnji deo koji sprečava mogućnost deformiteta stopala, kao što su spuštanje svoda i ravni tabani;\nPreporučuje se za decu sa dijagnozom ravnih stopala i zdravoj deci, kako bi se sprečilo ovo stanje;\nObuća sa Tomas petom omogućava da dete hoda ravno ili ravnije, gotovo odmah, bez bola ili pritiska na bilo kom delu stopala;\nRezultati pobolјšanja stanja, vidlјivi su već nakon desetak meseci, u zavisnosti od brzine rasta deteta.\nElementi đona – trostruki sistem:\n1 - Tomas peta ima ojačan unutrašnji deo koji sprečava mogućnost deformiteta stopala, kao što su spuštanje svoda i ravni tabani.\n2 - Šok absorber Sistem koji ublažava udarce u oblasti pete prilikom hodanja ili trčanja\n3 - Fleks zona omogućava da dete hoda ravno ili ravnije, gotovo odmah, bez bola ili pritiska na bilo kom delu stopala.\nStatistike potvrđuju da kod više od polovine dece, do navršenih pet godina, stopala postaju ravna.\nDeca sa ravnim stopalima, prvo doživljava neugodnost prilikom hoda, ponekad bol, onda se muskuloskeletni sistem prilagođava promenama, i deformisanim stopalima odnosno počinje da se krivi.\nDragi roditelji, obratite pažnju na ponašanje vašeg deteta tokom šetnje ili trčanja. Ako se brzo umori tokom pešačenja i očajnički traži da Vas drži za ruku ili da ga uzmete u naručje, to može biti signal da obavezno posete pedijatra.\nUzroci lošeg držanja ljudi često se kriju u najranijem detinjstvu i prohodavanju. Stoga je vrlo važno da se prati razvoj stopala od trenutka kada dete stidljivo i oprezno počne da pravi svoje male prve korake. Tada je lakše delovati preventivno i ne propustiti ovaj najvažniji period, nego kasnije lečiti deformitete i anomalije.\nMnoge mame i tate imaju otpor prema ortopedskim cipelama jer su ih u svom detinjstvu viđali a možda i sami nosili nakon postavljanja dijagnoze nepravilno razvijenih stopala. Tada su deca koja su ih nosila bila „obeležena“, a cipele su bile prepoznatljive jer nisu bile ni lepe ni moderne.\nSada je Obuća PAVLE proizvela lepe i moderne dečije cipelice sa ortopedskim i anatomskim svojstvima koje u potpunosti prate najnovije svetske stilove i trendove u modi. Pogledajte modele OrtoPAVLove i uverite se i sami.\nNošenje ortopedskih cipela, preventivno sprečava nastanak problema u razvoju dečijih stopala i leči nastale deformitete u početnoj fazi. Efikasnost ortopedskih cipela u prevenciji i lečenju ravnih stopala je od neprocenjive vrednosti.\nU isto vreme naše OrtoPAVLove cipele deca mogu da nose ceo dan. Napravljene su da podrže luk stopala, zglob i ligamenate. Specijalni đon sa Tomas petom stabilizuje petne kosti i sprečava razvoj deformiteta skočnog zgloba.\nOd 2014. godine, pokrenuli smo novu proizvodnu liniju cipela sa ortopedskim svojstvima OrtoPAVLove koje preventivno deluju i sprečavaju deformitete u razvoju dečijih stopala.\nU razvoju ovih cipela najviše smo vodili računa o prevenciji ravnih tabana i pravilnom spuštanju luka stopala.\nBroj naših klijenata širom Srbije je u stalnom porastu jer:\nmi znamo šta su kvalitetne i lepe cipele za decu,\nsmo u mogućnosti da izradimo kvalitetne i moderne modele,\nmi verujemo da naša deca zaslužuju da nose najbolje cipele od prvih koraka svog života.\nI iako imamo dug put od početka rada i uspešan razvoj, naša kompanija će i dalje biti uvek mlada i stalno će se razvijati. I dalje ćemo se specijalozovati, imati profesionalan pristup, ulagati u partnerstva sa kupcima i dobavljačima i starati se o zadovoljstvu potrošača.\nDečija cipele iz kompanije Obuća PAVLE znače udobnost i sigurnost za vaše dete.\nNaši modni dizajneri u saradnji sa lekarima specijalistima razvijaju modele sa ortopedskim i anatomskim svojstvima. Važno nam je da se Vaše dete oseća ugodno i sigurno praveći prve korake u životu.\nVerujemo da dečje cipele i protetika uvek treba da budu neraskidivo povezani, jer formiranje stopala u velikoj meri određuje buduće zdravlje vašeg deteta. Moderan dizajn, usavršen do poslednjeg detalja, funkcionalnost i obavezno poštovanje svih standarda ortopedije - svi ovi aspekti su optimalno kombinovani u proizvodnji dečjih cipele iz kompanije Obuća PAVLE.\nKarakteristike OrtoPAVLove linije dečijih cipela su:\nposeban akcenat na đonu, sprečavanje razvoja ravnih stopala, i drugih anomalija u razvoju stopala;\numetak-uložak za anatomski pravilno pozicioniranje stopala;\nneutralizacija spoljašnjeg uticaja koji se vrši na petnoj kosti prilikom svakog koraka;\nanti šok efekat za najudobniji šetnju;\nuložne tabanice su napravljene od kože koja obezbeđuje dodatnu udobnost i higijenu\nSniženje nove kolekcije proleće/leto 2019\nObuca "PAVLE" u Obrenovcu\nOtvorena prodavnica u Lazarevcu\n"OBUĆA PAVLE" d.o.o.\n18310 Bela Palanka SRBIJA\nTel. : +381 18 856 015\nFax.: +381 18 856 016\nCopyright © 2012. | http://www.obucapavle.rs/ | All Rights Reserved | Design and Develop by www.eldercode.com & www.logik.rs


Tekst objavljen: 10.02.2015 9:36\nJen je ostvario dobitke u odnosu na dolar i evro u ponedeljak, s obzirom da su investitori bili nervozni zbog konflikta u Ukrajini, kao i oko budućnosti Grčke u evro zoni.\nU svom prvom obraćanju grčkom parlamentu, premijer Aleksis Cipras je u nedelju predstavio planove da stavi tačku na okrutne mere štednje, koje su nametnuli medjunarodni kreditori. Jen, koji se smatra sigurnom valutom u vremenima povećane zabrinutosti, ostvario je rast od oko pola procenta u odnosu na dolar koji je vredeo 118,55 jena.\nU petak je jen oslabio 1,4 procenta kada je dolar naglo skočio usled povoljnih podataka o zaposlenosti u SAD-u.\nU odnosu na evro, jen je ostvario rast od oko 0,5 procenata i evro je vredeo 134 jena, usled povoljnih podataka o potrošnji u Japanu i zbog komentara kreatora monetarne politike Centralne banke Japana, koji su izjavili da zemlja neće ponovo zapasti u deflaciju.\nOslabio više od 1,5 procenata u petak.\nEvro je tokom ovog meseca bio vrlo volatilan, uz nadu da bi Grčka mogla da se izbori za olakšice od svojih poverilaca sa jedne strane, odnosno da dogovor neće biti postignut, što sa druge strane uvećava mogućnost napuštanja evrozone.\nU ponedeljak se medjubankarsko devizno tržište otvorilo na nivou od 121,65/95. Tokom prepodnevnog dela trgovanja dinar je postepeno oslabio na 121,90/122,20, uz fluktuacije od pet para.\nObim zabeležen na međubankarskom tržištu do 12.30 časova iznosio je 15,20 miliona evra po prosečnom kursu od 122,0341.\n122,15/45. Tržište se zatvorilo na 122,15/45.\nObim na međubankarskim prekonoćnim pozajmicama (BEONIA) je iznosio 18,49 milijarde dinara, na nivou od 5,80 - 8,20.\nmeđubankarsko devizno tržište jen ostvario rast tržište


Putovanje kroz vreme u Montreu | Srpska dijaspora | Vesti iz dijaspore i o dijaspori\nNaslovna Dijaspora Putovanje kroz vreme u Montreu\nPutovanje kroz vreme u Montreu\nU vreme pandemije naši sunarodnici koji rade u Švajcarskoj retko putuju u maticu i uopšte van granica te zemlje. To mogu da učine oni koji su se vakcinisali i oni koji su uspeli da urade test na vreme, a oni koji to nisu uspeli moraju da ostanu u zemlji domaćina. Nostalgija za zavičajem je u vreme odmora još veća ali da odmor ipak ne bi propao u četiri zida krene se u obilazak znamenitosti zemlje domaćina. Putnik namernik zaista ima puno toga da vidi u Švajcarskoj, a Ružicu Vasiljević i saradnicu “Vesti” Violetu Aleksić put je iz Ciriha odveo u Montre i nisu zažalile. Bogata istorija ovog mesta odvela ih je u putovanje kroz vreme koje u svom zapisu beleži naša saradnica.\nNaravno prva fotografija sa lica mesta odmah je objavljena na društvenim mrežama da se ovekoveči dolazak u Montre. Minut kasnije, već je viđena i stiže poruka naših dragih prijatelja iz ovog dela Švajcarske Branka i Mari Abramović. “Vesti” su pisale o divnoj ljubavnoj priči tog bračnog para.\nBranko, Mari, Ružica i Violeta\n– Pa vi ste stigle u naše krajeve. Dolazimo po vas čim se lepo odmorite da vam pokažemo malo detaljnije ovo mesto – javlja se Branko telefonom.\nBile smo oduševljene. Lepo je imati prijatelje svuda u svetu, a kad se prvi put nađete na nekom mestu još je dragocenije da vas neko ko poznaje kraj provede i ispriča prave priče. Posle srdačnog pozdrava i kafe na rivi kraj Ženevskog jezera sa Brankom i Mari krenuli smo vremeplovom u davnu prošlost ovog mesta. Švajcarkinja Mari reče da će to Branko bolje da uradi, ona će nam, nekom drugom prilikom, bolje opisivati Srbiju.\nRužica ispred dvorca Grujer\n– Montre je grad i opština u kantonu Vo u Švajcarskoj. Nekadašnje nemačko ime Muchtern\ndanas se više ne koristi. Grad se nalazi na obali Ženevskog jezera, ispod 2.000 metara visokih planinskih vrhova. Klimatski uslovi i suptropska vegetacija na rivi čine Montre međunarodno poznatom turističkom destinacijom. Grad je poznat i po čuvenom džez festivalu. Pored Nabokova, Čaplina, Fredija Merkjurija i mnogih drugih svetskih umetnika svih epoha, Montreom je šetao i naš naučnik Milutin Milanković. Slavni pesnik i diplomata Jovan Dučić je voleo ovu rivijeru. On je studirao u Ženevi, a kasnije kao diplomata u tom gradu bio delegat u Društvu naroda – upoznao nas je Branko sa gradićem koji je mnogima simbol mondenskog odmarališta.\nBranko je odlučio da nam pokaže i drugu stranu ovog mesta i da nas vodi u dvorac Šijon koji je nastao u 12 veku.\nČuveni pesnik je uklesao svoje ime\n– Od tada izgradnja dvorca nije prestala, a za današnji izgled ovog nacionalnog spomenika možemo zahvaliti Albertu Nefu. Mnogim piscima ovo mesto je poslužilo kao inspiracija za njihova književna dela kao što su lord Bajron, Viktor Igo, Aleksandar Dima, Alfons de Lamartin, a i Ernest Hemingvej je bio nadahnut ovim mestom – pričao nam je Branko.\nGradić Grujer poznat po istoriji, siru i čokoladi\nNEKAD BIO I TAMNICA: Pogled na jednu od kula dvorca Šijon\nAUTOPORTET I DRUGE SLIKE: Muzej Hansa Rudolfa Gigera\nZanimljivo je bilo videti Sobu zastava, žensko kupatilo i spavaću od pre više vekova, koja je dokaz koliko su niski rastom bili ljudi u to doba. U dvorcu Šijon je i kapela posvećena Svetom Đorđu, a u podrumu vinarija. U jednoj od sala nalazi se postavka nekadašnje učionice koju posetioci kad vide ne bi pomislili da je to zdanje, kroz istoriju delom bilo i kazamat.\nŠou traje: Ružica kraj statue Fredija Merkjurija\nPosle obilaska dvorca Šijon zaputili smo se u gradić Grujer u kantonu Friburg. Srednjovekovni grad je važno turističko odredište. Sem što je poznat po dobrom siru i čokoladi ovaj gradić ima bogatu istoriju. Dvorac Grujer datira takođe iz 12. veka i promenio je mnoge vlasnike. Zadržali smo se najviše u Muzeju Hansa Rudolfa Gigera.\n– Giger je bio slikar, vajar, arhitekta i dizajner. Poznat je širom sveta po razvoju svog jedinstvenog biomehaničkog stila. Postao je slavan kada je dobio Oskara za dizajn u čuvenom filmu “Vanzemaljac” Ridlija Skota. Giger se smatra jednim od najpoznatijih umetnika fantastičnog realizma. Otac Vanzemaljca kako ga zovu ovde rođen je 1940, studirao je u Cirihu, a preminuo je 2014. godine u ciriškoj bolnici od povreda zadobijenih u padu. Sahranjen je na groblju nedaleko od muzeja koji sada vodi njegova supruga Karmen Marija – objašnjavao nam je Branko Abramović.\nŽensko kupatilo u dvorcu Šijon\nNa kraju ovog putešestvija pozdravili smo se sa našim domaćinima Brankom i Mari Abramović. Mari nam je ostala dužna da nam, kada se vidimo u Srbiji, ispriča svoju priču o njenim omiljenim mestima u našoj zemlji.\nVođene od prošlosti do budućnosti, pune utisaka vratile smo se u sadašnjost na obalu jezera, uživale još neki dan u toj lepoti pre povrataka u Cirih.\nSa uličnim sviračem\nLepo vreme na rivijeri Montrea izmamilo je brojne šetače, a pored svih lepota sliku je ulepšao i ulični svirač iz Rumunije koji je svirao čardaš i kolo Bojarka pa su neki šetači i zaigrali uz te taktove.\nLord Bajron, jedan od najpoznatijih pesnika romantizma, 1816. godine je napisao i objavio dramsku pesmu “Zatvorenik iz Šijona”. Pesma ima 392 reda, a inspirisana je tamnovanjem ženevskog borca za slobodu Francisa Bonivarda u zamku Šijon od 1532. do 1536.\nPošto je Bajron boravio u dvorcu dok je dovršavao pesmu, uklesao je svoje ime na stub gde su ostali zatvorenici uklesali svoja imena.\nOmiljeno mesto slavnih rokera\nJedno od mesta koje najviše privlači pažnju turista u Montreu je statua Fredija Merkjurija, a nedaleko od nje se nalazi Studio ekspiriens, muzej posvećen britanskoj rok grupi Kvin, koji je zapravo smešten u bivšem studiju jednog kazina. Kvin je snimao u tom studiju od 1978. do 1995. Muzej je otvorio član benda Brajan Mej 2. decembra 2013. godine. Članovi Kvina prvi put su došli u Montre 1978. godine da snime album Jazz. Sledeće godine bend je kupio studio koji je iznajmljivan drugim grupama poput Led cepelina, Dip parpla. U tom studiju su nastale mnoge legendarne pesme kao što su: “Šou mora ići dalje” Kvina i “Dim na vodi” Dip parpla.\nFantazija i realizam: Soba u Muzeju Giger\nOnlajn porudžbine u restoranu\nPrednost boravka u Montreu za vreme pandemije je što se moglo sedeti u baštama restorana. Međutim dugi redovi čekanja i naravno neizbežno čekiranje putem aplikacije gde svi ostavljaju lične podatke malo smetaju opuštenoj turističkoj atmosferi. U pojedinim restoranima redovi za mesta u baštama su bili ogromni, maske su obavezne dok ne sednete za sto, a u nekim restoranima da bi se izbegao kontakt, gosti su putem aplikacije restorana naručivali jelo.\nЧланак Putovanje kroz vreme u Montreu се појављује прво на Vesti online.


“DEJTONSKI NESPORAZUMI I KAKO IH RIJEŠITI” — Bosnjaci.Net\nU organizaciji Bosanske akademije nauka i umjetnosti “Kulin ban” (BANUK) danas je održan Akademski diskurs na temu:\n“DEJTONSKI NESPORAZUMI I KAKO IH RIJEŠITI”\nObjavljeno: 21. November 2021. 12:11:29\nPress konferencija koja je prethodila Akademskom diskursu u organizaciji Bosanske akademije nauka i umjetnosti "Kulin ban" na temu “Dejtonski nesporazumi i kako ih razriješiti”?\nAkademik prof. dr. Muriz Spahić, akademik prof. dr. Aleksandar Knežević i akademik prof. dr. Suad Kurtćehajić: Dejtonski sporazum je zaustavio rat i patnje građana Bosne i Hercegovine, ali nije donio održivi mir\nPotpredsjednik Bosanske akademije nauka i umjetnosti akademik prof. dr. Aleksandar Knežević kao uvodničar je istakao da je Dejtonski sporazum zaustavio rat i patnje građana Bosne i Hercegovine ali nije donio održivi mir. Kao jedan od glavnih razloga tome on vidi u činjenici da su ustavna i druga rješenja u Dejtonskom sporazumu prilagođena prije svega trima narodima Bošnjacima, Srbima i Hrvatima dok je bosanski čovjek kao pripadnik države Bosne i Hercegovine potpuno zanemaren umjesto da Bosanac kao državljanin Bosne i Hercegovine bude osnov svih rješenja a da etnička pripadnost Bosanca bilo da je on Bošnjak, Srbin, Hrvat ili pripadnost drugom narodu bude stavljena u drugi plan. Izlaz iz takve situacije akademik Knežević vidi u afirmaciji Bosanstva kao nacionalne (državne) kategorije koje ne bi ugrožavalo pripadnost bilo kom narodu.\nPredsjednik Bosanske akademije nauka i umjetnosti „Kulin ban“ akademik prof. dr. Suad Kurtćehajić je ukazao da je Dejtonski sporazum zaustavio rat u Bosni i Hercegovini a time i patnje i stradanja mnogih nevinih ljudi širom Bosne i Hercegovine. Međutim instaliranje entiteta Republika srpska u Dejtonu pokazao se kao potpuni promašaj međunarodne zajednice jer je sa jedne strane, izvršeni genocid i drugi strašni zločini na prostoru pod kontrolom tada paradržavne tvorevine Republike srpske, nagrađen tako što je Republika srpska od paradržavne tvorevine postala jedan od dva bosanskohercegovčka entiteta, a s druge strane snage koje su htjele u ratu razbiti Bosnu i Hercegovinu dobili su u miru mogućnost da to zahvaljujući postojanju entiteta Republika srpska nastave mirnodobskim sredstvima. Rezultat takve iredentističke velikosrpske politike je najveća kriza u koju je Bosna i Hercegovina zapala od potpisivanja Dejtonskog sporazuma.\nAkademik Kurtćehajić rješenje vidi u sljedećem. Da bi se spriječilo haotično urušavanje Bosne i Hercegovine od strane protagonista Dodikove politike koje može dovesti i do novih oružanih sukoba neophodno je da se najhitnije organizira nova Međunarodna konferencija za Bosnu i Hercegovinu na kojoj bi se Bosna i Hercegovina uredila po svim modernim tekovinama evropskog prava što bi joj omogućilo normalno i efikasno funkcionisanje. Takva Bosna i Hercegovina bi na prvom mjestu stavila bosanske građane kao nosioce suvereniteta kojima bi bilo omogućeno da pod jednakim uslovima pretenduju na bilo koju poziciju vlasti dok bi narodi svoju zaštitu ostvarivali kroz prava građana. Unutrašnja regionalizacija bi morala dovesti do napuštanja dvoentitetske podjele Bosne i Hercegovne jer se ona pokazala kao katastrofalna za njeno funkcionisanje i budućnost. Umjesto toga akademik Kurtćehajić ističe da bi bila racionalna i prihvatljiva regionalizacija Bosne i Hercegovine na četiri regije: Banjalučku, Sarajevsku, Tuzlansku i Mostarsku.\nAkademik prof. dr. Muriz Spahić elaborirao je pitanje geografske reorganizacije Bosne i Hercegovine kao jedan od preduvjeta ostvarivanja građanske demokratije. Tom prilikom je istakao da bez teritorijalne reorganizacije sadašnjeg političko-teritorijalnog ustrojstva nemoguće je ostvariti građanske principe ustavnog uređenja Bosne i Hercegovine.\nSvoj stav akademik Spahić potkrijepio je geografskim činjenicama uz video-prezentaciju. Tom prilikom je istakao da:\n-\tPolitičko-teritorijalne granice entiteta, kantona u FBiH i Distrikata Brčko su umrežile Bosnu i Hercegovinu u veliki broj malih administrativnih teritorijalnih cjelina, koje ne poznaje ni jedna ranija geografska regionalizacija;\n-\tImplikacije ovakvog teritorijalnog ustrojstva su evidentne u njenom neravnomjernom ekonomskom i svakom drugom razvoju, pa čak i u geografskom obrazovanju;\n-\tEntiteska i kantonalna umrežena podjela ne garantuje značajniji razvoj BiH i kada bi bila članica EU.\nPrema mišljenju akademika Spahića planski uravnoteženi razvoj Bosne i Hercegovine može se uspostaviti jedino novom njenom teritorijalnom regionalizacijom.\nPrihvatanje principa evropske regionalizacije, koje su provele sve zemlje EU, zasnovane na: veličini teritorije, broju stanovnika i bruto društvenom proizvodu, Bosna i Hercegovina se može podijeliti na 4 geografske regije i to: Banjalučku, Tuzlansku, Sarajevsku i Mostarsku.\nNavedene regije nude fukcionalnu održivost i teritorijalno ravnomjeran ekonomski razvoj, što je jedno od polazišta ostvarivanja građanske demokratije.\nAkademska Inicijativa za promjenu ustavnog uređenja Bosne i Hercegovine AIPUBiH na čelu sa Predsjednikom te inicijative akademikom Suadom Kurtćehajićem je dana 28.12.2020. godine donijela Memorandum o promjeni ustavnog uređenja Bosne i Hercegovine. Nakon osnivanja Bosanske akademije nauka i umjetnosti „Kulin ban“ ista je Memorandum prihvatila i preuzela.\nLink na kojem možete vidjeti sadržaj Memoranduma za promjenu Ustava BiH na bosanskom jeziku.\nLink na kojem možete vidjeti sadržaj Memoranduma za promjenu Ustava BiH na engleskom jeziku.


Sve važne odlike silo-trenčeva za kvalitetno odlaganje silaže - Stočarstvo | Agroklub.rs\nDiana Ustymenko je dodao oglas pre 15 sati\nJovica Jozic je dodao oglas pre 1 dan\nSlobodan Andjelkovic je dodao oglas pre 2 dana\nU pogledu tipa objekata za siliranje u praksi postoji veliko šarenilo. Najveći uticaj na velike razlike svodi se na nepotpuno shvatanje potrebe da visokih kvalitetom svih siliranih količina sve do kraja korišćenja odnosno do pražnjenja svakog objekta.\nVeć smo govorili o važnosti silaže u ishrani goveda, a uz to treba naglasiti i važnost objekata za siliranje. Ti objekti za brzo punjenje i što bolje zatvaranje treba da obezbedi:\nbrzo pražnjenje transportnih sredstava i punjenje objekta sa zatvaranjem za dan-dva;\npokrivanje sa potpunom izolacijom od vazduha i\nodsecanje potrebnih dnevnih količina i ponovno dobro pokrivanje.\nPravilna tehnika i adekvatna organizacija ubiranja kukuruza za silažu\nMesto silo-objekta bi trebalo da bude u neposrednoj blizini staje za koju je silaža namenjena. Njegov položaj treba da omogući svakodnevno lako i brzo izuzimanje i dobro ponovno pokrivanje. Veličina i kapacitet objekta (ili objekata) zavisi od što tačnijeg proračuna ukupnih godišnjih potreba ove silaže. Svi ovi podaci zaslužuju potrebnu pažnju uz konsultaciju odgovarajućih stručnih savetnika.\nSve količine bez bilo kakvih stranih primesa\nU pogledu tipa objekata za siliranje u praksi postoji veliko šarenilo. Najveći uticaj na velike razlike svodi se na nepotpuno shvatanje potrebe da visokih kvalitetom svih siliranih količina sve do kraja korišćenja odnosno do pražnjenja svakog objekta. Uslovi za kvalitet su već standardno poznati. Osnovu čini to da su sve količine bez bilo kakvih stranih primesa, a kod korišćenja da nema ni tragova plesni. Dobra struktura i ujednačena lepa boja, uz prijatan nakiseo miris, svakako se podrazumevaju kod silaže celih stabljika kukuruza.\nTakvu silažu preživari, pre svega goveda, veoma rado jedu u najvećim mogućim količinama, što je prava ocena njenog kvaliteta. Anaerobni (bezvazdušni) proces previranja silirane mase se uvek ističe kao uslov koji u najvećoj meri utiče na konačan kvalitet.\nOd većeg broja tipova objekata za siliranje u praksi se izdvajaju takozvani silo-trenčevi. Najvažnije tri grupe prednosti bi bile:\njednostavna i jeftina izgradnja (podizanje);\nbrzo i sigurno punjenje i\nmogućnost lakog izuzimanja potrebnih dnevnih količina.\nOvo sve podrazumeva svakako i dobro očuvanje sve do kraja korišćenja najmanjih količina. U pogledu poteškoća i mogućih mana ovih tipova za siliranje izdvajaju se:\nveći utrošak rada i energije za sabijanje (gaženje) pri punjenju;\nvelika površina za pokrivanje (pored plastičnih folija i veći utrošak ručnog rada) i\nosnovni tip jednog silo-trenča ima samo dva uzdužna (po pravilu betonska) zida i slično betonsko dno.\nDimenzije solo-trenčeva su u većem rasponu sa približnim veličinama;\nvisina zidova 1,5 do dva metra;\nširina silo-trenča između susednih zidova od najmanje tri do preko 10 metara;\nukupna dužina od samo osam do 10 pa sve do 40 do 50 metara.\nKoliko silaže toliki objekat\nPored dva navedena uzdužna zida za preporuku je i poprečni zid na kraju trenča. Tada takav silo-trenč nije (kaže se) prohodan ili prolazan za transportna sredstva pri punjenju. To otežava pražnjenje tih sredstava, ali istovremeno obezbeđuje potpunije punjenje završnog (trećeg) dela.\nOdređivanje dimenzija zavisi od više faktora. Važan faktor je količina potrebne silaže u nekom određenom silo-trenču. Kod siliranja većih količina nameće se dilema da li imati jedan silo-trenče većih dimnzija ili pak dva za istu količinu. Na sličan način važna je i količina dnevnog izuzimanja silaže i način tog izuzimanja.\nU pogledu načina izuzimanja potrebnih dnevnih količina silaže postoje dva osnovna pravila:\nizuzimanje manjih količina za dnevne (ili čak za odvojene jutarnje i večernje) potrebe mora da bude glatkim odsecanjem tih potreba;\nodmah posle izuzimanja je obavezno temeljno ponovno pokrivanje svih površina.\nSvaki profesionalni odgajivač stoke i korisnik silaže veoma dobro zna koliko je važno da sve svaki dan i svakom izuzimanje pokloni puna pažnje - kako se time održava puni kvalitet za sve vreme i sve klimatske uslove korišćenja.\nSilo-trenčevi Objekti za siliranje Siliranje Pokrivanje Plesni Obrok za goveda


Reklamacije • UNL Group\nREKLAMACIJE USLED TRANSPORTNOG OŠTEĆENJA PROIZVODA\n* Ova vrsta reklamacije važi samo u slučaju da je prodavac isporučio robu.\n* Obaveza kupca je da reklamaciju prijavi najkasnije 24h od trenutka prijema robe, u suprotnom smatraće se da je roba oštećena na drugom mestu.\n* Roba mora biti upakovana u originalnom pakovanju i ne otvarana.\n* Roba mora imati deklaraciju prodavca (u ovom slučaju UNL GROUP-a)\n* SVAKI PROIZVOD KOJI SE KUPI U UNL GROUP-u OBELEŽEN JE SERIJSKIM BROJEM KOJI JE UNET U NAŠU BAZU I NA OSNOVU KOGA SE VRŠI IDENTIFIKACIJA PROIZVODA.\n* Proizvodi koji se šalju na servis poštom ili paketnom distribucijom moraju biti propisano zapakovani u kartonsku ambalažu. Svi proizvodi koji su na ovaj način nama dostavljeni a koji nisu propisano zapakovani ili oni kod kojih je došlo do vidljivih mehaničkih oštećenja, kako ambalaže tako i samog proizvoda, u toku transporta neće biti preuzeti od strane UNL GROUP već će biti vraćene pošiljaocu o njegovom trošku. UNL GROUP ne preuzima nikakvu odgovornost za sva eventualna oštećenja proizvoda i ambalaže koji nastanu u toku transporta na ili sa adrese kupca.\n* TROŠKOVE NASTALE TRANSPORTOM PROIZVODA DO LOKACIJE NAŠEG SERVISA KAO I PONOVNO SLANJE POPRAVLJENOG ILI ZAMENJENOG ARTIKLA NA ADRESU KUPCA, SNOSI PRODAVAC.\nREKLAMACIJE USLED NEISPRAVNOG PROIZVODA\n* Obaveza kupca je da reklamaciju izvrši najkasnije mesec dana od trenutka preuzimanja robe.\n* Reklamacije za inkjet kertridže će biti prihvaćene samo dok važi rok upotrebe.\n* Proizvod mora da ima originalno pakovanje (NEOŠTEĆENU ambalažu), deklaraciju uvoznika i serijski broj UNL GROUP, u suprotnom reklamacija neće biti prihvaćena.\n* Kupac je dužan da putem elektronske pošte, faksom ili poštom dostavi sledeće podatke:\n- Opis reklamacije (opis kvara, uzorak kopije za potrošni materijal, serijski broj, naziv artikla, proizvođač artikla, oznaka modela itd.)\n- Kopiju računa prema kome je isporučena roba\n- Naziv, adresu i kontakt telefon\n* Usled fizičkog oštećenja, proizvod neće biti prihvaćen na reklamaciju.\n* Za ostale neispravnosti proizvod se šalje u servis, gde će se ustanoviti vrsta kvara.\n* Reklamacije utvrđuje isključivo naš servis, u suprotnom reklamacija neće biti prihvaćena.\n* U slučaju da servis UNL GROUP utvrdi da je proizvod koji je donet na reklamaciju ispravan, biće naplaćen servis proizvoda po važećem cenovniku servisa.\n* U slučaju da servis UNL GROUP utvrdi da je proizvod koji je poslat na reklamaciju ispravan, biće naplaćen pregled proizvoda po važećem cenovniku servisa i biće nplaćeni svi transportni troškovi (transport od adrese kupca do našeg servisa i ponovno slanje proizvoda na adresu kupca).Proizvod će se isporučiti na adresu kupca tek nakon što kupac uplati na naš tekući račun sve nastale troškove.\n* Od korisnika se očekuje da kupljeni proizvod ne izlaže štetnim dejstvima (duvanski dim, ekstremno prašnjave prostorije, ekstremno hladne ili ekstremno hladne prostorije i sl.) Sve eventualne nepravilnosti prouzrokovane ovakvim tretmanom uređaja će se otklanjati isključivo na teret kupca po važećem cenovniku servisnih usluga.\n* Ukoliko je proizvod ketridž, meri se težina kertridža i proverava da li odgovara proizvođačkoj deklaraciji.\n* UNL GROUP je dužan da u roku od 15 dana donese odluku o ishodu reklamacionog zahteva kupca.\nREKLAMACIJE USLED NEISPORUČENOG PROIZVODA\n* Kupac je dužan da u roku od 24h prijavi nedostatak robe.\n* U slučaju neisporučenog proizvoda kupac je dužan da telefonskim putem, faksom ili putem elektronske pošte obavesti dobavljača.\n* Ukoliko je proizvod naručen, isti će mu biti isporučen u najkraćem roku.\nREKLAMACIJE USLED POGREŠNE PORUDŽBINE\n* Poručivanje se vrši isključivo na osnovu šifre proizvoda, stoga reklamacije usled pogrešne porudžbine neće biti prihvaćene.


Rukometaši Izviđača slavili u Banja Luci i izborili plasman u polufinale Kup-a Bosne i Hercegovine – Svijet Rukometa\nHome / BiH Rukomet / KUP BiH / Rukometaši Izviđača slavili u Banja Luci i izborili plasman u polufinale Kup-a Bosne i Hercegovine\nRedakcija 21. Aprila 2021.\tKUP BiH 348 Views\nRukometaši Izviđača večeras su i u uzvratnom susretu četvrtfinala Kup-a Bosne i Hercegovine slavili na gostovanju u Banja Luci rezultatom 30:34, te su tako izborili plasman u polufinale ovog takmičenja.\nSkauti su i protekle srijede bili bolji od rukometaša Borca na domaćem terenu rezultatom 34:31.\nPočetak susreta protekao je u ujednačenoj borbi igralo se gol za gol sve do 13. minute susreta nakon čega gosti kvalitetnijom igrom dolaze do prednosti. Već u 20. minuti susreta Izviđač je imao pet golova prednosti kod rezultata 16:11. Do kraja prvog dijela Izviđač je povečao prednost pa se na pauzu odlazi kod rezultata 22:16.\nBorac je zaigrao kvalitetnije početkom drugog dijela te serijom 4:0 u 39. minuti uspjeva smanjiti zaostatak na samo dva gola razlike 22:20. Ipak gosti ne posustaju te kvalitetnijom igrom uspjevaju vratiti prednost pa već u 46. minuti imaju plus pet golova razlike, kod rezultata 27:22.\nDo kraja susreta Izviđač je uspio sačuvati prednost za na kraju konačnih 30:34.\nIzviđač su do pobjede vodili Miloš Kos sa devet, Milan Vukšić sa sedam te Stjepan Jozinović sa šest postignutih pogodaka. Na drugoj strani u redovima Borca najefikasniji su bili Saša Puljizović sa pet dok su Slavuljica i Vučićević dodali po četiri pogotka.


NUNS o hapšenju zrenjaninske TV ekipe - To je zloupotreba vanrednog stanja | Luftika\nNUNS o hapšenju zrenjaninske TV ekipe – To je zloupotreba vanrednog stanja\nNovinar i snimatelj zrenjaninske televizije KTV braniće se sa slobode, od optužbi da su prekršili zdravstvene propise tokom epidemije. Više o ovom slučaju pisali smo u tekstu u kom je majka privedenog novinara rekla da je ovde reč o pritisku na medije zbog izveštavanja o licitaciji državnog zemljišta.\n– Mi smo snimali poljoprivrednike tog dana i odmah nakon toga smo otišli u gradsku kuću da vidimo, zbog objektivnosti, da li možemo da dobijemo izjavu nekog od nadležnih ljudi. Međutim, posle par minuta je dotrčalo obezbedjenje. Obezbeđenje je ušlo u kabinet, i odmah posle par minuta je izašlo i reklo da moramo da napustimo objekat. Pitao sam iz kojih razloga, on je rekao ne niko neće da da izjavu, morate da se dezinfikujete, niste se dezinfikovali. Ja kažem – u redu pokažite nam koja je to odluka, izvršićemo dezinfekciju, nosimo i masku i rukavice i predočio sam da druga lica u opštini se kreću bez zaštitnih maski i bez rukavica – objašnjava Radić.\n– Petnaestak policajaca u civilu je opkolilo moju kuću sa bezobraznim pristupom. Zahtevali su da odmah pođem sa njima. – ističe on.\nAdvokat i opozicionar Vladimir Gajić situaciju vidi drugačije.\n– Sasvim je očigledno da se radi o pokušaju zloupotrebe oni su vršili svoj posao kamerman i novinar su imali kod sebe i na sebi sve zaštitne mere koje su neophodne u ovakvoj situaciji. – ocenjuje Gajić.\n– Jako je opasno kada neko, a vidimo proteklih dana to jasno, umisli da u vanrednom stanju ne postoje prava građana i da ne postoji sloboda medija i ja mislim da je krajnje vreme da se zaustave i da se svi zajedno trudimo da pobedimo virus a da se vanredno stanje nikako ne zloupotrebljava na ovakav način. – napominje Željko Bodrožić, predsednik NUNS-a.\nAutor: N1/Emina Kovačević\noznakehapšenje novinara koronavirus vanredno stanje zrenjanin


Rođen je engleski državnik Vilijam Gledston – 1809.\n07 Apr 2014 - 23 Jul 2014\nVeličina slova Dogodilo se na današnji dan – 29. decembar\nProtivio se nadiranju Austro-Ugarske na Balkan i zalagao se za nacionalna prava Srba pod Osmanskim carstvom.\nKao vođa liberala, Gledston je, između 1868. i 1894. godine, četiri puta bio premijer Velike Britanije.\nLegalizovao je 1871. radničke sindikate i 1884. izvršio tzv. treću parlamentarnu reformu. Pokušao je da reši pitanje Irske dajući joj samouprave, ali su ga u tome omeli liberali-unionisti i konzervativci.\nNastavljajući osvajačku politiku konzervativaca, proširio je britansku imperiju zauzevši Egipat 1882. godine.\n1921 - Rođen je srpski pisac Dobrosav (Dobrica) Ćosić. Smatra se jednim od najvećih srpskih pisaca druge polovine 20. veka ("Deobe", "Koreni, "Vreme smrti", "Otpadnik, "Vernik", "Stvarno i moguće". Bio je prvi predsednik Savezne Republike Jugoslavije od juna 1992. Smenjen je u junu 1993, na inicijativu Srpske radikalne stranke. Bio je istaknuti član Saveza komunista Srbije do maja 1968, kada je dosao u sukob sa politkom SKJ po nacionalnom pitanju, smatrajući da su Srbi ugroženi u jugoslovenskoj federaciji.\nDatum: nedelja, 29. decembar 2013. u 09:06\nNa današnji dan U laboratoriji u Bazelu, u Švajcarskoj, prvi put proizvedena droga LSD - 1943. godina\nŠvajcarski hemičar Albert Hofman je na farmaceutsko-hemijskom odeljenju kompanije Sandoz (danas Novartis) u Bazelu izučavao lekovite biljke i gljive radi izdvajanja aktivnih sastojaka u medicinske svr\nNa današnji dan Usvojen novi jugoslovenski Ustav, kojim je naziv države promenjen u SFRJ - 1963. godina\nUstav Jugoslavije od 1963. godine je poznat pod nazivom „povelja samoupravljanja" zato što je samoupravni model primenjen u svim sferama i na svim nivoima društvenog života.\nNa današnji dan Umro Jovan Dučić, srpski pesnik, pisac i diplomata - 1943. godina\nO godini rođenja postoje sporovi i nejasnoće. Pero Slijepčević navodi da je Dučić rođen, najverovatnije, 1872. u Trebinju. Veći broj istraživača tvrdi da je rođen 1874. SANU kao datum rođenja navodi 5\nNa današnji dan Rođen Taško Načić, srpski glumac - 1934. godina\nJedan od najboljih komičara sa ovih prostora, rodjen je 1934.godine u Kruševcu. Njegovo poreklo je cincarsko, pa otuda to neobično ime. Diplomirao je glumu na FDU u Beogradu, u klasi Mate Miloševića.\nMisterija Žena iz Sarajeva zna: Nestali malezijski avion se nije srušio! Znam gde je sleteo!\nMisterija 'Krvav mesec' je pred nama - Redak fenomen ili ostvarenje proročanstva i početak apokalipse? (VIDEO)\nZanimljivosti iz istorije Zemlja jeste bila okupirana, a narod porobljen, ali je kurs dinara ostao... nepromenjen\nNauka Pet teorija o formiranju Meseca\nZanimljivosti iz istorije Sve tajne otkrivene - Šta se desi kada mumija dođe na CT skener?\nOkrutno: Prava istina o mučenju Hrista je strašnija nego što znamo\nVekovima crkva opisuje kako je Isus Hrist razapet na s rukama raširenima vodoravno na krstu. Novo otkriće naučnika pobija tu teoriju ističući da je prava istina mnogo okrutnija.\nDNEVNO.RS Upoznajte Roki: Spasila se života na ulici i sada je zaposlena u 'Gradskoj čistoći'\nKeruša Roki je prava atrakcija Beograda. Svi je vole i žele da se slikaju sa njom. A ona samo želi da njen grad bude čist. Evo kako ona to radi:\nDNEVNO.RS Kristijan Golubović na svojoj prvoj izložbi: Presrećan sam što sam na Kosovu! (FOTO)\n– Hvala vam na pruženoj prvoj prilici da posle dvadeset godina, ljudi mogu da vide da je ono što sam radio plemenito i kreativno. Presrećan sam što sam na Kosovu – reči su kojima je Kristijan Golubovi\nPoznajete li ovog čoveka? Zbog njega već dva dana plače ceo svet! (FOTO)\nDNEVNO.RS Sjaj i beda rada na kruzerima – 1.000 evra za pogled u bolju budućnost\nKako izgleda život na kruzeru, ima li tu šanse za veću zaradu i kako se snaći u životu na moru za Dnevno.rs priča Ivan Stefanović, konobar sa dugim stažom u ovom poslu.\nDa li ste i vi čuli za nju: Ima samo 32 godine, 4 sina i na čelu je uspešne srpske kompanije (FOTO)\nBiti ostvaren na svim životnim poljima, imati četiri sjajna klinca, skladan, pun ljubavi i pažnje brak, biti uspešan u poslu koji te ispunjava i to sa svega 32 godine. Zvuči bajkovito, zar ne?\nDNEVNO.RS Za venčanje i krštenje sveštenici naplaćuju od 100 evra, do 'zimskih guma za auto'!\nAko želite da krstite dete, da se venčate u crkvi ili hoćete to da obavite o istom trošku i na isti dan, potrebni su vam 'dublji džepovi'. Cene zvanično nisu propisani, ali postoje slučajevi kada su s\nProročanstvo baba Vange: Osmi vladar Rusije po imenu Vladimir će postati gospodar sveta\nZanimljivo je da stanovnici sela Petrič gde je živela i umrla Vanga i danas veruju da je negde u blizini njene kuće zakopana statuta u prirodnoj veličini tajanstvenog konjanika od - čistog zlata. Ima\nFOTO + VIDEO: Da li je ovo najmorbidniji kraj porno filma?\nPorno video koji se pojavio pod nazivom 'Slut Teen Gets Knocked Up by Accidental Creampie' na Pornhub-u nosi zastrašujuću poruku i za kratko vreme je na internetu okarakterisan kao najmračniji završet\nFOTO: Da li ste se ikada zapitali kako porno glumice izgledaju bez šminke?\nOve porno glumice su pristale da se fotografišu bez šminke. Kada se napravi uporedni prikaz sa i bez šminke, rezultati su zapanjujući, a ono što je najverovatnije je da će njihovi fanovi ostati zgranu\nDNEVNO.RS ‘Uživo iz beogradskih tramvaja i buseva’: Pazite šta radite u gradskom prevozu!\nSve urbane legende begradskih autobusa, tramvaja, trola, vozova konačno su oživele! Od pre nekoliko nedelja na Fejsbuku postoji stranica koja beleži sve što se dešava u ‘GSP-u’ i munjevito skuplja laj\nDNEVNO.RS Šta dan rođenja govori o vama: Ponedeljkom se rađaju srećnici, subotom čudaci\nSvaki dan u nedelji u srpskom narodu ima mnogobrojna značenja. Ima 'dobrih' i 'loših' dana, pa i deca rođena na ovaj ili onaj dan dobijaju 'srećna' ili 'nesrećna' znamenja. Evo šta dan rođenja, prema\nDNEVNO.RS Gleda vam se dobar film? Ovde ćete ga naći za samo nekoliko minuta\nStefan Karadžić (24), uskoro diplomirani pravnik, bivši košarkaš i predlagač dobrih fimova prvi je u Srbiji pokrenuo stranicu na Fejsbuku pod nazivom „P.D.F. iliti Predlagač dobrih filmova (samo za fi\nDNEVNO.RS Ana Bebić: Šta to mlada pevačica krije od svojih fanova?\nMlada pevačica i izdanak „Operacije trijumf” Ana Bebić posle dugo vremena pojavila se u javnosti i to na promociji novog albuma Dade Glišića.\nNa današnji dan 06.04.2014\nAvijacija Nemačke bombardovala Beograd - 1941. godina\nPoginuo Valter (Vladimir Perić) - 1945. godina\nKnez Mihailo Obrenović preuzeo ključeve grada Beograda od Ali Riza-paše - 1867. godina\nAmerički istraživač Robert Piri osvojio Severni pol - 1909. godina\nNa današnji dan 07.04.2014\nUmro Jovan Dučić, srpski pesnik, pisac i diplomata - 1943. godina\nU laboratoriji u Bazelu, u Švajcarskoj, prvi put proizvedena droga LSD - 1943. godina\nUsvojen novi jugoslovenski Ustav, kojim je naziv države promenjen u SFRJ - 1963. godina\nRođen Taško Načić, srpski glumac - 1934. godina\nNa današnji dan 01.04.2014\nDa li je nemačkom jeziku zaista malo falilo da postane službeni u SAD-u? - 1789. godina\nUhapšen Slobodan Milošević – 2001. godina\nOsnovana kompanija Apple – 1976. godina\nNa današnji dan 02.04.2014\nRođen Đakomo Kazanova, kockar, alhemičar, violinista, špijun, a u istoriju ušao kao ljubavnik - 1725. godina\nNa današnji dan 03.04.2014\nPoslednji govor Martina Lutera Kinga pre ubistva - 1968. godina\nRaspeće Isusa Hrista na krst - 33. godina\nNa današnji dan 04.04.2014\nUbijen Martin Luter King - 1968. godina\nFrancuski voz TGV oborio svetski rekord u brzini šinskih vozila - 2007. godina\nNa današnji dan 20.03.2014\nTesla patentirao bežični prenos energije - 1900. godina\nNa današnji dan 21.03.2014\nRođen Ajrton Sena - 1960. godine\nNa današnji dan 16.03.2014\nUmrla Ksenija Pajčin, srpska pevačica, kozmetičarka, modna dizajnerka i fotomodel - 2010. godina\nNa današnji dan 12.03.2014\nU atentatu u Beogradu, ispred sedišta Vlade, ubijen je premijer Srbije Zoran Đinđić - 2003. godina\nUmro Danilo Bata Stojković, jedan od najpoznatijih pozorišnih, televizijskih i filmskih glumaca - 2002. godina\nNa današnji dan 26.03.2014\nJugoslovenski pisac Branko Ćopić izvršio samoubistvo, skokom sa mosta na Savi u Beogradu - 1984. godina\nNa današnji dan 23.03.2014\nKako je nastala skraćenica 'OK'? - 1839. godina\nNa današnji dan 28.03.2014\nRođen Srđan Todorović, srpski glumac i rok muzičar - 1965. godina\nNa današnji dan 27.03.2014\nVojnim udarom svrgnut princ Pavle Karađorđević - 1941. godina


definiciju designer oliti dizajner naći ćete na ovom linku:\nno kod nas to zanimanje vjerojatno ne postoji... da postoji vjerojatno bi poneka stranka angažovala dizajnere da im naprave promo predizborni materijal... ovako kad pogledam njihove letke, plakate, bilboarde, city lightove... pitam se postoji li iti jedan dizajner u BiH...\nObjavio/la justika u 11:26, 3 komentar(a), print, #\nsanjaj... još dugo...\nDj. Balašević - Remorker\nne poznajem nikoga ko sanja snažnije od tebe... i ispunjava snove... najnesebičnije snove što postoje... želim... o tako želim da ih ništa ne omete i ne prekine...\nObjavio/la justika u 22:15, 1 komentar(a), print, #\nveć dugo nisam...\n.... poželila onako... "biće sve uredu"... zaštitnički... topao... zagrljaj\nObjavio/la justika u 23:27, 2 komentar(a), print, #\nnije bila sinoc nazalost... pa ovo jednom... za moju dusu :)\nNekad kad poželim\nTi biraš grad i broj\nMožda me ne voliš\nNeću da razmišljam\nOpet si noćas preko puta\nUvijek kad želim, crveniš\nMa nema razloga da brinem\nDa možda ostat ću sam\nUvijek kad pomislim\nDa već daleko si\nHvataš me na djelu\nDa ne obećavam\nJa već imam sve to\nNa prvom uglu je dan\nZrak je čist kao nekada\nLetu Štuke - Nekad kad poželim\nObjavio/la justika u 13:19, 6 komentar(a), print, #\npo čemu se argentinska zabit razlikuje od balkanske?\nsamo po flori i fauni... i klimi...\nostalo... ljudi... situacije... shvaćanja... problemi... sve je isto...\nObjavio/la justika u 23:44, 1 komentar(a), print, #\nodmoru je kraj... obaveze back :)\ndok se odmarah odmarah se i od bloga :) sutra me ceka prvi radni dan poslije odmora... slavni Ponedjeljak... e da... sa velikim P\nveceras jos nakon napornog dana... navlačenja vreća, guranja ormara, ribanja podova... ipak malo uzivam... s bolom u ledjima, ali bez stresa lagano ispijajući mamin vinski liker uz zvuke jinx-a...\ni razmisljam... o proteklim danima...\n... o dragim ljudima koje vidjeh na pocetku odmora...\n... o prekrasnim danima provedenim u dalekoj El Gouni u Egiptu na Crvenom moru... prekrasnim pješčanim plažama... savršenom kompleksu sheraton Miramar, ljubaznim i dragim ljudima, miru, opuštenosti, sasvim drugacijoj kulturi... dragim prijateljima s kojima podijelih to divno iskustvo...\n... o ljudima koje sam za to vrijeme pozeljela...\n... o pocetku ove domaće akcije koja još traje... sa izvrtanjem ormara, krećenjem i veeeeeeeeeeeeelikim spremanjem koje će trajati danima...\n... o jednom iznenadjenju koje priredismo dragoj prijateljici... tajni koju smo nas 10-tak skrivali jako dugo i trudili se da je iznenadimo i uveselimo :) mislim da smo uspjeli i sretna sam :) bliski ljudi su ono jedino bitno... zar ne?\n... o jos jednom danu provedenom s dragim ljudima... rekli bi gostima u našem gradu... ali ne... mislim da se oni već osjećaju domaćim :) a i mi ih tako dozivljavamo :)\n... i o ovom posljednjem... u ribanju... spremanju... čišćenju... provedenog s roditeljima... i dragim prijateljima koji su puno pomogli...\ni još koji sat... i stres is back in my head :)\ni za kraj... prekrasnog odmora... jedna mirisna kupka sa mnogo mjehurica za bolji san :)\nObjavio/la justika u 22:17, 5 komentar(a), print, #\nda se odmori... i uziva ... s dragim ljudima... na idilicnom mjestu... maximalno...\nObjavio/la justika u 09:10, 3 komentar(a), print, #\nukratko: na odmoru sam... jupiiiii!!!\nstres je lagano poceo popustati... dva dana prvo u goraždu, višegradu, uz prekrasnu drinu i prijatelja koji nas je srecom pozvao... večeras humanitarni koncert u slozi... a utorak put u egipat... prekrasna el gouna... a sve to sa dragim... predragim ljudima :)\noslobađam se stresa... lagano... imam potrebu da spavam... puno spavam... imam potrebu da skačem... vrištim... još koji dan... i justika je back... ona stara... opuštena :)))\nelem dobro mi ostajte... a ja ćem da uživam\nObjavio/la justika u 01:18, 5 komentar(a), print, #\nneeeemoj da neko ne dođe :)\nObjavio/la justika u 12:38, 3 komentar(a), print, #\npade mi napamet jedna prekrasna pjesma...\nJosip Pupačić: ZALJUBLJEN U LJUBAV\nObjavio/la justika u 11:15, 14 komentar(a), print, #


Pretvori Filipinski pesos (PHP) i Solomon Otoci dolar (SBD) : Kalkulator za prečunavanje valuta\nFilipinski pezo (PHP) i Salamunovi Otoci dolar (SBD) Kalkulator za pretvaranje valuta\nTo Filipinski pezo i Salamunovi Otoci dolar pretvarača je do danas uz kamatne stope od 26 rujan 2020.\nUnesite iznos koji treba pretvoriti u okvir s lijeve strane Filipinski pezo. Koristite "swap valute" da bi Salamunovi Otoci dolar Zadana valuta. Kliknite na Solomon Otoci dolar ili Filipinski pesos da pretvarate između te valute i svih ostalih valuta.\nFilipinski pezo je valuta u Filipini (PH, PHL). Dollar Salamunovi Otoci je valuta u Salamunovi Otoci (SB, SLB). Simbol za PHP se može pisati kao P. Simbol za SBD se može pisati kao SI$. Filipinski pezo je podijeljen u 100 centavos. Dollar Salamunovi Otoci je podijeljen u 100 cents. Tečaj za Filipinski pezo je zadnji put osvježen 24 rujan 2020 od Međunarodni monetarni fond. Tečaj za Dollar Salamunovi Otoci je zadnji put osvježen 26 rujan 2020 od Yahoo Financije. PHP konverzijski faktor ima 6 značajne znamenke. SBD konverzijski faktor ima 5 značajne znamenke.


Korisna stvar koja štedi đubrivo | M novine Sremski informativni portal\nM novine Sremski informativni portal > Poljoprivreda > Korisna stvar koja štedi đubrivo\nVeć nekoliko godina unazad poljoprivrednici u Opštini Ruma koriste mogućnost besplatne analize zemljišta. I ove godine lokalna samouprava je obezbedila pet miliona dinara za analizu 2200 uzoraka zemljišta, a interesovanje poljoprivrednika je veliko. Veliki broj rumskih paora radi redovno analizu zemljišta poštujući preporuke stručnjaka o količini potrebnih mineralnih đubriva, a posebno ove godine kada su veštačka đubriva skupa.\nAnaliza zemljišta biće obavezna\nAnaliza zemljišta je veoma važna jer dobro je poznato da su i višak, ali i manjak mineralnih đubriva limitirajući faktor za kvalitet, ali količinu prinosa gajene biljne vrste. Upravo zbog toga analiza je obavezna, a ubuduće oni poljoprivrednici koji redovno ne budu radili analizu neće moći da registruju svoje gazdinstvo.\nDobre poljoprivredne proizvodnje nema bez pune agrotehnike, a samim tim i analize zemljišta. U rumskoj laboratoriji svake godine se besplatno uradi 2.200 uzoraka što finansira lokalna samouprava. Najveći deo rumskih poljoprivrednika analizu radi redovno, a među njima je i Dušan Ninković poljoprivrednik iz Stejanovaca.\n– Radio sam analizu pre tri godine, tako da ću ponovo da radim kada dodje vreme. Dobro je to, treba iskoristiti tu mogućnost, a mi imamo tu prednost što je analiza osnovne plodnosti zemljišta besplatna, kaže Dušan Ninković .\nAnaliza zemljišta je najbitniji, početni proces pre svakog zasnivanja setve na određenoj parceli. Važno je znati i kada je pravi moment uzorkovanja zemljišta, a to je posle skidanja biljne vrste koja je bila na toj parceli. Analiza zemljišta pokazuje: pH vrednost, tj. kiselost zemljišta, kalcijum karbonate, humus, fosfor, kalijum i azot u zemljištu. Na osnovu toga lice zaduženo za taj posao zna da odredi najpogodniju kombinaciju đubriva potrebnih zemljištu. Po urađenoj analizi zemljišta dobijaju se podaci koliko hraniva ima trenutno u zemljištu. Iz tih podataka se može zaključiti koje mere popravke treba dalje omogućiti da bi biljka imala sve što je potrebno za rast i razviće, kao i donošenje visokog prinosa dobrog kvaliteta. Analizom se dobijaju informacije o pravilnom đubrenju u smislu vrste i količine đubriva, kao i vremena njihove primene. Ova mera dovodi do značajne racionalnije upotrebe đubriva. Naš sagovornik kaže da je veoma važno poštovati preporuke koje se dobiju od poljoprivrednih stručnjaka, a posebno sada kada je evidentan nedostatak mineralnih đubriva, ali i njihova viša cena u odnosu na prošlogodišnju.\n– Veoma je važno poštovati preporuke koje dobijemo od poljoprivrednih stručnjaka. Ja se pridržavam onoga što su mi preporučili, a mislim da je to sada još važnije, jer su mineralna đubriva zbog sve ove situacije veoma skupa, pa ih ne treba bacati uzalud, dodaje Ninković.


Zašto je teže pronaći prijatelje posle tridesete? - PRess Serbia | PR PRess team\nDa li ste se nekada zapitali zašto je teže pronaći prijatelje posle tridesete? U našim tridesetim i četrdesetim godinama mnogo novih ljudi ulazi u naš život, kako kroz posao i društvene mreže, tako i preko naše dece. Ipak, retko ko od njih će nam postati blizak. Zašto je to tako?\nPsiholog Laura Karstensen, iz Centra za proučavanje dugovečnosti na Univerzitetu Stenford u Kaliforniji, navodi da je tokom svojih istraživanja primetila da ljudi vremenom stupaju u interakciju sa sve manjim brojem ljudi, ali da postaju bliži sa prijateljima koje su do tada stekli. To se dešava zato što kod nas postoji neka vrsta unutrašnjeg alarma, koji se oglašava tokom važnih događaja, poput proslave 30. rođendana. On predstavlja neku vrstu podsetnika da se naš vremenski horizont sužava i da bi trebalo manje da istražujemo, a da se više posvetimo stvarima koje su “sada i ovde”.\nČinjenica je da je teže pronaći prijatelje nakon tridesete, ali zašto?\nU profesionalnom svetu, na radnom mestu, vrlo je teško ostvariti i održati bliskost s drugima, s obzirom na to da kolege često daju otkaz ili se prebacuju u neki drugi sektor. Koliko god vam neko prijao u određeno vreme i bilo vam zanimljivo u njegovom društvu, jednom kada nestane svakodnevna interakcija i viđanje se proredi, odnos počne da se hladi i dolazi do otuđenja. Na radnom mestu takođe je prisutna kompetitivnost, pa ljudi uče da kriju svoje ranjivosti i osobine koje bi drugi mogli da smatraju čudnim, što dodatno otežava uspostavljanje bliskosti sa drugima. Razlika u profesionalnom statusu takođe može da zakomplikuje stvari – kada vaš prijatelj zarađuje mnogo više od vas, ili mnogo manje; ako ste mu nadređeni, ili ako vam je podređen. Ponekad se dešava da gubimo predstavu o tome gde se završava posao, a počinje prijateljstvo.\nU jednom trenutku pronalazimo i životnog partnera, kada izazovi postaju još veći, naročito prilikom upoznavanja drugih parova. U tom slučaju, ne samo da vi sami treba da se dopadnete nekom paru, i on vama, već oni moraju da se dopadnu i vašem partneru, kao i on njima. A ako se u jednačinu uključe i deca, stvari postaju daleko komplikovanije. Iako odjednom sticajem okolnosti postajemo okruženi velikim brojem ljudi, veze sa njima najčešće su vrlo slabe.\nČak i kada roditelji čija su deca prijatelji počnu međusobno da se druže, jačina njihovog prijateljstva će u najvećem broju slučajeva varirati u zavisnosti od međusobnog odnosa same dece. Ukoliko se deca udalje ili dođe do svađe, dolazi do prekidanja interakcije i među roditeljima. Spoljašnji faktori, međutim, nisu jedina prepreka u sklapanju prijateljstava nakon tridesete. U tom periodu života takođe se menja način na koji vidimo prijateljstvo.\nRazličita saznanja o sebi i svetu oko sebe dovode do toga da postajemo izbirljiviji kada je reč o ljudima s kojima ćemo provoditi vreme. S obzirom na to da naš raspored postaje sve pretrpaniji, obaveze sve brojnije, a slobodnog vremena je sve manje, najčešće raskidamo vezu sa mnogim ljudima sa kojima do tada nismo u bili u najsavršenijem odnosu, ali koje smo ranije tolerisali. Ako ste ranije prijateljima smatrali ljude koji bi vam bili nešto poput braće i sestara, sada shvatate da je takvo nešto vrlo teško ostvariti i počinjete polako da spuštate kriterijume. To ne mora da znači da ste promenili svoje standarde kada je u pitanju ono što smatrate prijateljstvom, već da je termin ‘prijatelj’ postao fleksibilniji. Pojedini ljudi zato jednostavno s vremenom smanje svoja očekivanja.\nTagoviposle tridesete press serbia prijatelji prijateljstvo pronaći prijatelje


Više od 31.000 radnika iz BiH od 2013. godine zaposleno u Sloveniji i Njemačkoj | VijestiBa\nSarajevo 2 °C Nedjelja 17.02.\nTuzla\t11 °C\nBanja Luka\t3 °C\n27.08.2018. / 13:18h Ekonomija - Posredstvom ARZ\n"Od aprila 2013. kada je potpisan Dogovor do 14. augusta ove godine u Njemačkoj je zaposleno 4.159 radnika iz BiH", naveo je za Fenu direktor Agencije za rad i zapošljavanje BiH Muamer Bandić dodajući da od tog broja zaposlenih u Njemačkoj, 99 posto radnika i dalje radi.\n"Trenutno u Sloveniji radi oko 24.000 naših radnika. U protekle dvije godine po broju oglasa na prvom mjestu su varioci sa 23 posto, zatim vozači sa 22,8 posto, zidari 6,5 posto, bravari četiri posto, te ostali u manjem postotku", dodao je Bandić.\n"Što se tiče Katara u proceduri je finaliziranje operativnog protokola i kada se on usvoji bit će moguće implementirati postojeći sporazum. A što se tiče Austrije, još uvijek od njih nismo dobili nikakav konkretan prijedlog, mada smo obavili nekoliko razgovora i oni su iskazali svoje potrebe za radnom snagom, te su rekli da će predložiti prijedlog sporazuma", naveo je Bandić.\nUdruženje banaka ne očekuje povećanje kamatnih stopa na kredite\n'Sarajevo Vino fest' okupio najbolje vinare iz BiH i regiona\nSusret u Banjauci\nCvijanović i Dodik sa Ji Pingom: Prijateljski odnos RS i Kine\nSrbijanski ministar vanjskih poslova\nPrvi rezultati večeras\n19:51 Ostali sportovi Okončan turnir povodom 20. godišnjice Taekwondo kluba Zenica\n19:48 Zanimljivosti Maškare preuzele vlast u Ljubuškom, maskota karnevala džudžan\n19:37 Košarka 'Zmajevi' se ponovo okupili, Bosnić na prvom treningu ima pet igrača\n19:28 Regija Dačić o odnosima s Hrvatskom: Nešto tu nije normalno\n19:27 Ostali sportovi Redžiću treće mjesto u Istanbulu i novi dvoranski rekord za mlađe seniore\n19:19 Politika Milorad Dodik uputio telegram saučešća porodici Šaulić\n19:17 Politika Zatvorena birališta na prijevremenim izborima u devet bh. općina\n19:13 BiH Izbori za gradonačelnike/načelnike: Do 15.00 sati glasalo 35,28 posto birača\n19:09 Rukomet Rukometašice Jedinstva u Mejdanu slavile protiv Ilidže\nMuzika & Film Pjevač Šaban Šaulić poginuo u Njemačkoj\nSvijet Sahranjen argentinski fudbaler Emilijano Sala\nPolitika Kineske investicije nisu transparentne, to je veliki problem\nSvijet Pronađen pištolj u vozu u Frankfurtu, evakuisano 700 putnika\nPolitika Vučić: Ime Republika Srpska ostaje\nPolitika Dodik: Ako bude pokrenuta inicijativa o imenu RS-a, pored naziva ćemo dodati - zapadna Srbija\nKošarka Košarkaši Igokee i Sparsa u finalu Kupa "Mirza Delibašić"\nZanimljivosti Ometao kameru za mjerenje brzine i završio u zatvoru\nRegija Beograd uslovljava nastavak dijaloga s Prištinom ukidanjem taksi


Čista petica - BIGportal.ba\n30 Oktobra, 2020 30 Oktobra, 2020 046\nFudbaleri Crvene zvezde protiv Slovana iz Libereca ostvarili su jednu od najubedljivijih pobeda u klupskoj istoriji na međunarodnoj sceni.\n“Petarda” češkom Slovanu na stadionu “Rajko Mitić” najubedjiviji je trijumf u grupnoj fazi evropskih takmičenja.\nPrethodno su taj rekord crveno-beli držali protiv Rome (3:1) u Ligi Evrope i Olimpijakosa (3:1) u Ligi šampiona.\nada je tim Dejana Stankovića to nadmašio i na najbolji način najavio da ima ambicije da drugi put prezimi u Evropi u 21. veku.\nProtiv direktnog konkurenta za prolaz iz L grupe…\nBlistavo veče na “Marakani” u režiji Aleksandra Kataija i saigrača sigurno je najbolja partija otkad je Stanković trener.\nIako nije vodio ekipu zbog suspenzije, naravno da taktičke zasluge idu na račun bivšeg asa Lacija i Intera.\nNamestio je tim da izađe visoko, napadao sve vreme i na kraju je poentirao toliko da su gosti iz Libereca mogli da prime i više od pet komada.\nSvakako da može da bude zadovoljan kako su njegovi izabranici ispunili zadatke na terenu, bez obzira na to što je jedina “mrljica” bila greška Sekua Sanoga kada se poigravao kod gola Slovana.\nBila je to 11. “petarda” crveno-belih na međunarodnoj sceni.\nKao domaćin su peticom ispraćeni Espanjol, Atletik iz Bilbaa, Lozana, luksemburški Avenir, moldavski Nistru, Dinamo iz Tbilisija i ove sezone Evropa sa Gibraltara pre Slovana, a u gostima još Didelanž, Seltik i Dandalk.\nKada se pogleda da su crveno-beli samo još šest puta dali više od pet golova jasno je da je meč u četvrtak imao i prefiks istorijskog.\nMeđutim, sve to brzo mora da se zaboravi…\nVeć za šest dana na “Marakanu” stiže belgijski Gent i Zvezda ima priliku da, teniskim rečnikom, dođe do “meč lopte” ukoliko pobedi.\nSa nova tri boda bi zakoračila ka narednoj fazi, ali svakako da niko unapred ne sme da otpiše tim koji je u ovu grupu došao iz prvog šešira, bez obzira na to što beleži loše rezultate ove sezone i što je na “nuli” posle dva kola u Ligi Evrope.\nDejan Stanković i njegov tim su protiv Slovana položili predmet sa čistom peticom, ali je tek počela “školska godina” i moraju da nastave u tom ritmu.\nPotpuno suprotnom od Genta, koji ima čak sedam poraza u poslednjih osam utakmica.\nZnamo onu priču o ranjenom lavu, ali sve je u rukama Zvezde.\nSamo mora dobro da se spremi za verovatno ključni “predmet” u ovoj godini…


The Guardian je najbolji svjetski dnevni list - Index.hr\nBRITANSKI dnevni list The Guardian je novina godine, odlučio je žiri prestižnog Press Awardsa za 2011. godinu. U objašnjenju je navedeno kako je Guardian nagradu pokupio zbog svog praćenja afere Cablegate u suradnji s WikiLeaksom.\n"Objavljivanje povjerljivih diplomatskih depeša bila je ogromna priča, koja je imala utjecaj u cijelom svijetu, za koju neki smatraju da će zauvijek izmijeniti odnos vladajućih prema novinarima i javnosti", priopćili su iz Press Awardsa.\nAlan Rusbridger, glavni urednik Guardiana, siguran je da su i njihove priče imale velik utjecaj na revolucionarna zbivanja u arapskom svijetu. "Prerano je još za kazati kakav je bio efekt, ali vjerujem da ga je bilo", izjavio je Rusbridger, te izrazio nadu da će SAD dobro promisliti prije pokretanja bilo kakvog procesa protiv Juliana Assangea.\nGuardianov glavni urednik sjetio se i Bradleyja Manninga, mladog američkog vojnika koji je WikiLeaksu navodno dostavio materijale, a kojeg i dalje drže u zatvorskoj samici i optužuju za veleizdaju. "Apeliram na američke vlasti da Manninga tretiraju pošteno i prikladno", rekao je Rusbridger.\n#mediji #Novinari #novinarstvo #the guardian #WIkileaks


- Ponekad je bilo naporno, ponekad veselo. Ljudi, koji gledaju sa strane, to ne shvataju, ali moji prijatelji su bili navikli na to i posmatrali su ga kao mog oca, a ne kao glumca - rekao je Aleksić, po profesiji inženjer pomorstva.\n- Mi smo bili odvojeni od tog celog sveta, uspevao je da sačuva našu intimu - dodao je on.\nVršilac dužnosti upravnika Narodnog pozorišta Dejan Savić naglasio je da nacionalni teatar ima "predivnu obavezu i da još jednog velikana ugradi u besmrtnike".\n- Svi mi pamtimo Miju po fantastičnim ulogama. Strašno mi je žao što nisam imao priliku da ga vidim u pozorištu, ali mi je drago što možemo da ga "ugradimo" u sobu legendi, uz Iliju Stanojevića, Ljubinku Bobić, Dimitrija Parlića - rekao je Savić, obraćajući se prisutnima medju kojima je bila i porodica Aleksić.\nOn je podsetio da je Mija Aleksić rođen 1923. u Gornjoj Crnući i završio Gimnaziju u Kragujevcu, da je takoreći iz školske klupe zaigrao u tamošnjem Narodnom pozorištu, a prva uloga mu je bila Vule Pupavac u Glišićevoj "Podvali".\n- Zahvaljujući zapaženom tumačenju Pometa u Držićevom "Dundu Maroju", prešao je 1949. u Narodno pozorište u Beogradu. Prva uloga mu je bila Stražar u "Hamletu" sa Rašom Plaovićem u glavnoj ulozi, a zatim Baron Golić u "Laži i paralaži" Jovana Sterije Popovića. Plaović ga je ubrzo angažovao za asistenta na Akademiji pozorište umetnosti, ali se nije dugo zadržao u tom poslu, želeći da se posveti glumačkoj umetnosti - ispričao je Savić.\nV.d. upravnika je skrenuo pažnju na veliki broj zapaženih uloga koje je Aleksić ostvario u pozorištu, njegovu popularnu radio emisiju "Veselo veče", omiljene humorističke serije "Servisna stanica" i "Ogledalo gradjanina Pokornog" i više od 60 filmskih uloga.\nSavić je citirao Velibora Gligorića koji je o protivurečnosti umetničke ličnosti Mije Aleksića napisao: "Priroda njegove glume ima severni i južni pol. Na južnom polu su vedrina, radovanje, veselost, smeh, igra. Na severnom polu je tamni vilajet".\nKulturni centar Gornji Milanovac tokom septembra organizovao je obiman program posvećen velikanu srpskog glumišta Aleksiću, povodom 90-godišnjiice od njegovog rođenja.\nUz dokumentarnu izložbu, koja će u januaru biti postavljena u Muzeju Narodnog pozorišta, prezentovana je publikacija "90 godina od rođenja Mije Aleksića", štampana na više od 60 strana i ilustrovana sa 50-ak fotografija.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Društvo / position=1 / backUrl=/vijesti/drustvo/185108/prevazici-negativne-patrijarhalne-vrijednosti.html / topicId=185108 / view=comment / type=story\nMINISTARSTVO POLJOPRIVREDE Spriječen pokušaj nelegalnog uvoza svinja Nadležni državni organi spriječili su pokušaj nelegalnog prometa i unošenja 37 svinja u Crnu Goru, saopštilo je Ministarstvo poljoprivrede i ruralnog razvoja... 02. 06. 2020. 12:28 >> 12:27 Komentari 1\nERAKOVIĆ - RADOJIČIĆ Veća mobilnost ljekara između KCCG i OB "Danilo I" Saradnja Kliničkog centra Crne Gore i Opšte bolnice "Danilo I" Cetinje biće nastavljan i ubuduće, prvenstveno većom mobilnosti ljekarskih ekipa iz KCCG prema OB Cetinje, ali i dolaskom pojedinih kolega... 02. 06. 2020. 12:11 >> 12:09 Komentari 0\nPREDLOG UCG Mjesta će biti za gotovo 3.500 brucoša Senat Univerziteta Crne Gore utvrdio je predlog o broju studenata za upis na prvu godinu osnovnih studija za studijsku 2020/21, koji predviđa ukupno 3.486 mjesta... 02. 06. 2020. 11:38 >> 11:36 Komentari 0\nNIJE U PRITVORU Osumnjičena za izazivanje nesreće u bolnici Osumnjičenoj za izazivanje saobraćajne nesreće kod Bogetića T.D. sudija nije odredio pritvor, već je vraćena u Opštu bolnicu u Nikšiću. To je za TVCG kazao njen advokat Srđan Lješković... 02. 06. 2020. 11:15 >> 11:43 Komentari 1\nBIVŠI PREDSJEDNIK BUDVE Preminuo Rajko Kuljača Preminuo je bivši predsjednik Opštine Budva, Rajko Kuljača u 54. godini, na putu do kotorske bolnice, od srčanih problema... 02. 06. 2020. 11:00 >> 15:58 Komentari 7\nNEISPUNJENA PREPORUKA ECRI Slab uvid u slučajeve govora mržnje i nasilja Crna Gora nije ispunila preporuku Evropske komisije protiv rasizma i netoleranicje u Savjetu Evrope (ECRI) koja se odnosi na uspostavljanje jedinstvenog sistema prikupljanja podataka kada je riječ o govoru... 02. 06. 2020. 10:44 >> 10:42 Komentari 3