Predsednik FED-a: Inflacija previsoka, podizaćemo kamatu jače\nTanjug 22. marta 2022. 09:18\nVAŠINGTON – Predsednik američkih Federalnih rezervi (FED) DŽerom Pauel poručio je da će centralna banka preduzeti oštre mere protiv inflacije koja, kako kaže, ugrožava inače snažan ekonomski oporavak.\n„Tržište rada je veoma snažno, ali je inflacija previsoka“, naveo je Pauel u govoru pred članovima Nacionalne asocijacije za poslovnu ekonomiju (NABE), prenosi CNBC.\nNJegovo obraćanje dolazi manje od nedelju dana nakon što je FED podigao referentnu kamatu prvi put u više od tri godine u nastojanju da se izbori sa inflacijom koja je na najvišem nivou u poslednjih 40 godina.\nPauel je ponovio stav, koji je prošle srede izneo Federalni komitet za operacije na otvorenom tržištu (FOMC) posle sastanka, da će podizanje kamate biti nastavljeno dok god inflacija ne bude pod kontrolom. Dodao je da bi povećanja, ako bude potrebno, mogla da budu i veća od 0,25 posto koliko je odobreno na martovskoj sednici.\n„Preduzećemo sve neophodne korake da obezbedimo povratak stabilnosti cena. Ako zaključimo da je potrebno aresivnije podizanje kamate na federalna sredstva za više od 25 baznih poena, to ćemo učiniti“, rekao je on.\nInflacija u SAD-u, merena indeksom potrošačkih cena, dostigla je u februaru 7,9 posto međugodišnje, dok je bazna inflacija, koju FED preferira kao važan parametar prilikom odlučivanja o monetarnoj politici, iznosila 5,2 procenta. Ciljana stopa inflacije američke centralne banke je 2,0 posto.\nPauel je, kao i ranije, pripisao veliki deo inflatornih pritisaka faktorima proizašlim iz kovid pandemije, pre svega eskalaciji potražnje za robom koju ponuda nije mogla da podmiri. On je priznao da su zvaničnici FED-a i mnogi ekonomisti „uveliko potcenili“ koliko će ti pritisci trajati, navodi ameriučki medij.


21.04.2007. 00:00 Svijet Ispiši\nPremda imaju još toliko toga na leđima, lideri zemalja južnoameričkog kontinenta danas u istrčavanju maratona za socijalnu pravdu i zaštitu okoliša šiju ostatak svijeta za nekoliko kilometara. Od meksičkih zapatista koji su prvi ispisivali note na kajdanki globalne borbe protiv neoliberalizma, do argentinskih okupiranih tvornica kojima upravljaju radnici i radnice. Od brazilskih seljaka bez zemlje koji zauzimaju zanemarena prostranstva bogatih ljenguza i pretvaraju ih u životne prostore, do ekoloških programa u urbanim centrima kao što su Curitiba (Brazil) i Bogota (Kolumbija) pred kojima se metropole i bogatijih zemalja mogu slikat. Od Urugvaja koji je postao prva zemlja u kojoj je pitka voda zakonski određena kao pravo svake osobe te je zabranjena privatizacija vode i vodovodnog sustava, do Paragvaja koji je 2004. godine donio zakon kojim zabranjuju masovno krčenje šuma i od tada provode satelitski nadzor kako bi mogli istovremeno reagirati ukoliko uoče uništavanje šuma. Nije bez vraga nedavno Noam Chomsky cijeli kontinent nazvao najuzbudljivijim mjestom na svijetu.


od anak taj 28/2/2011, 18:57\nMeni se gadi otići po uputnicu za bilo šta. Zauzela sam krevet i crkve i manastire.\nNisam planirala ništa "medicnsko" do juna, ali sad mi se već čini da će to biti teška jesen\nod BiKsi :) taj 28/2/2011, 19:00\nAnak, još si ti pregural 3 postupka, i treba da odmoriš telo i da mu daš oduška da se oporavi.\nA što prekidaš virak, ja ga pijem svaki dan popodne? Bolje ostavi da te pročisti, jer mislim da je u tome i poenta. Pij ga svaki dan.\nod lolipop taj 28/2/2011, 19:09\nUfff djevojke kako se čovjek ne napuni,prosto nekako izgoriš od svega, i ja sam odmarala skoro dvije godine nakon mojih neuspjeha, sada radije idem zubaru nego ginekologu, a prije je čika zuba bio poslednje gdje bih u životu otišla.\nod dr mali pariz taj 28/2/2011, 19:17\nlOLI,PA TI SI NAM U AKCIJI,A ŠUTIŠ\nKad želiš nekog da citiraš...klikneš na\npa ideš gore na vrh strane i klikneš POSTREPLAY,i onda sama brišeš iz poruke šta ti ne treba ili celu poruku kvotuješ.Kad nekoliko poruka želiš da citiraš,klikneš na svakoj od tih ono prvo-multi-q. i onda opet na vrhu to postrepl.,pa pišeš i brišeš...O.K.?\nod lolipop taj 28/2/2011, 19:40\npa ideš gore na vrh strane i klikneš POSTREPLAY,i onda sama brišeš iz poruke šta ti ne treba ili celu poruku kvotuješ.Kad nekoliko poruka želiš da citiraš,klikneš na svakoj od tih ono prvo-[color=red]multi-q. [color=blue]i onda opet na vrhu to postrepl.,pa pišeš i brišeš...O.K.?\nUh draga u akciji sam odavno, samo brate ide sporo.\nVidiš nije u redu\nod dr mali pariz taj 28/2/2011, 19:45\nu tom kvotovanju,na početku poruke,moraš ostaviti ovo:\nime :: pa onda ide tekst moje poruke,a iza tog teksta ostaviš ovo,pazeći da ne obrišeš neki detalj :\nonda ispod svega toga,ti daješ svoj komentar...jasno? Probaj sad!\nPoslednji izmenio mali pariz dana 28/2/2011, 19:47, izmenjeno ukupno 1 puta\nod Zoka83 taj 28/2/2011, 19:46\nDraga, nije uspelo jer si obrisala ono [quote/] koje stoji na kraju citiranog texta...\nDevojke, samo da vas ljubnem\nod dr mali pariz taj 28/2/2011, 19:48\nLoli,na početku poruke i na kraju ,moraš imati onaj sadržaj u zagradi sa svim znacima-navoda i one kose linije na kraju....\nod lolipop taj 28/2/2011, 19:49\nod lolipop taj 28/2/2011, 19:50\nmali pariz :: Loli,na početku poruke i na kraju ,moraš imati onaj sadržaj u zagradi sa svim znacima-navoda i one kose linije na kraju....\nMogu dobiti pehar i ovdje\nod dr mali pariz taj 28/2/2011, 19:57\nto mačko!! Ništa nam ne sme biti prepreka,pogotovu ovo kvotovanje\nod lolipop taj 28/2/2011, 20:00\nJedno pitanjce djevojke: ja još juvijek nisam skontala koja je razlika između dugih i kratkih protokola. Nešto mi je Ljubić pokušao objasniti, ali s obzirom kako je tih, a ja nagluva , ja njega ništa nisam skontala, osim kao nešto da će mi umiriti jajnike mikroginonom, da se u kratkom periodu izazove bolja reakcija lijekovima.\nMM me zove da idemo na pićence, a to se ne propušta. Odoh sada, čitam večeras ako mi stignete štogod napisati.\nod lolipop taj 28/2/2011, 20:01\nmali pariz :: to mačko!! Ništa nam ne sme biti prepreka,pogotovu ovo kvotovanje\nod dr mali pariz taj 28/2/2011, 20:02\nkratak je bez supresiva-suprefakta...može sa kontraceptivom,pa odmah gonadotropini i cetrotid.\nod lolipop taj 28/2/2011, 20:08\nZnam to dušo, mislim razliku sa lijekovima, pročitala sam na ivf protokolima, ali ne znam čemu se teži kratkim, a čemu dugim protokolom.Mislim šta dobijemo dugim, a šta kratkim protokolom. Možda je razlika u kasnijoj količini gonadotropina, možda se nekim protokolom koristi manje gonadotropina.\nJa sam recimo uvijek bila na dugim protokolima (doduše sa dekapeptilom).\nod MAAKKI taj 28/2/2011, 20:21\nPariz ja sam planirala ako sve bude u redu da krenem u aprilu sa kontracepcijom jer sam i prosli put bila na dugom protokolu, pa onda u maju sve po redu kako ide, samo znas meni bi bilo malo lakse da je bilo nesto da se zamrzne, jer tada bih imala vise pokusaja ovako sam ogranicena sa tri zbog doniranog materijala\nAnak ja virak pijem svaki dan i ne prekidam ga uopste, mislim da posto uzimas i med sa koprivinim semenom to ti izaziva mucnine, jer virak je poznat i po tome da poboljsava krvnu sliku pa ti je mozda malo previse. Ja sam samo prvih par dana imala ako to mogu da nazovem neko ciscenje, a sada ga pijem svaki dan uvece u gutljajima i ciklus mi vise nije jako obilan, a i nemam simptome pms.\nod viktorija taj 28/2/2011, 20:23\nSamo da vas sve ljubnem\nLoli ja ne znam puno o protokolima a po savetu drage nam Pariz resila sam da se ne opterecujem i da ne citam vise nista...videcu dokle cu izdrzati\nPari draga, osvestila me tvoja recenica i naterala da malo porazmislim... Bolje da trosim to malcice slobodnog vremena na neke lepse stvari...Razmisljam o prolecu, jedva cekam, a sutra pada prvi Yasmin...pa neka nam svima zamirise... na bebe...\nLoli istog dana pocinjemo sa bocama 23.3 i hvata me pozitivno uzbudjenje...\nMarija obraduj nas...\nod dr mali pariz taj 28/2/2011, 20:44\nLoli,razlika je u ženama i njihovim hormonima,pa i potrebi za dužim-kraćim protokolima.\nMaakki,sa srećom u aprilu!!\nViktorija,curo moja, neka je sa srećom sutrašnji početak! Samo lepe stvari primaj srcu,pogotovu u ovom periodu u kojem si je uspešan VTO epicentar svih dešavanja!Ljubim te\nod viktorija taj 28/2/2011, 20:55\nod julija taj 28/2/2011, 22:08\nDrage moje dobro vece!\nCici draga cekanje i cekanje znam sve ali bice sve dobro mora biti ljubim te ja!!!!\ne Loli nasmeja me slatko sa ovim\nAnak draga ja sam isto pila caj svaki dan i to 3 puta dnevno i to pola sata pre jela i u vreme ciklusa i regulisao mi je ciklus,a inace treba da se pije 3 meseca i obavezno mesec dana pauza.Kao sto rece Maakki verovatno ti je muka od meda sa koprivom,koje bi mozda mogla da das tm jer koliko sam procitala bas ovde na kutku podize broj ,ne znatno ali ....\nVasar samo nas ti vuci za nosice i zaprasuj\nsve sve sve vas\nda vidim da li sam i ja skontala ovo sa quote!\nto je kad imas dobrog profu-hvala Pariiiii\nod dragana76ns taj 28/2/2011, 22:25\nA sto ste vredne devojke...bome sam se nacitala\nsrecno starterke, vidim uglavnom su vesti dobre...to volEm\nJa sam danas krenula na akupunktura, ajd´da probam i to i za moja bolna ledja,da probam da podignem imunitet a od sutra krecemo i za hormone tj ovu nasu veliku boljku.A nisam se nadala da tako bolucka,tj malo je neprijatno...ali posle akupunkture sledi terapija uz, a posle struja...tako da sam zaboravila na iglice ali sam i posle svega dobila bocu u guzu ko zna mozda me doca popravi pa necu morati da prolazim opet kroz sve to zvano VTO\nLjubim vas sve i navijam za nove i uspesne pocetke\nod lolipop taj 28/2/2011, 22:31\nDjevojke definitivno ste u pravu obje.Neću ni ja više da razbijam glavu glupostima, razmišljala sam kojim bi to protokolom bile jc kvalitetnije, ali kao što rekoste nema smisla razbijati glavu.\nViktorija meni sutra stiže suprefakt, odmah odoh u apoteku kupiti šprice. I ja sam uzbuđena, približava se i nama.\nmali pariz :: Loli,razlika je u ženama i njihovim hormonima,pa i potrebi za dužim-kraćim protokolima.\nPari pa ti si nama zaista glas razuma, i vjetar u leđa.\nJulija drago mi je da sam te nasmijala.\nod daco taj 28/2/2011, 22:33\nVratila sam se i skinula konce Misija zvana laparoskopija uspesno resena .\nParis da znas da je bolelo i peklo! Cak mi je i malo krvario pupak. Uglavnom, pitala sam ga da li je normalno sto krvarim. Rekao je da jeste i da se ovo racuna kao ciklus, i da mu se sledeci mesec kad dobijem menstruaciju javim i da cemo pokusati da uradimo inseminaciju bez ikakve stimulacije jer me u junu ceka vto u Jevremovoj. Sto se tice da li imam endometriozu ili ne rekao je da cekamo neki nalaz i da i ako je budem imala da je u pocetnom stadijumu i da mi nije napravila nista.\nSve vas ljubim i grlim\nod dr mali pariz taj 28/2/2011, 22:48\nJulo,neka i vas ovde nečem podučim,kad ja nikako da naučim kako se to ostaje trudan\nLoli,sutra-boc,oc iglicama,ne diraj ga ručicama...bode bode supraaaaa...biće ovulaciji BEŽ!\nDragana,kako mi se sviđa ta tvoja terapija...je l samo za leđa ili i za opte horm. stanje...?Jesi li pisala o tome negde?\nJoco,ako doca tako kaže,ne preostaje ništa drugo nego mu verovati\nnavijamo za dobre nalaze!\ncure sad sam 2 mašine...i vruće mi je....


OG: Potvrđen još jedan slučaj koronavirusa\nNa teritoriji opštine Gračanica u protekla 24 sata zabeležen je još jedan slučaj zaraze koronavirusom, saopštio je Кrizni štab. Broj zaraženih od početka epidemije povećao se na 95.\nŠest pacijenata i dalje se nalazi na lečenju na Infektivnoj klinici u Lapljem Selu, dodaje se u saopštenju.\nBroj zaraženih osoba virusom Кovid-19, od pojave prvog slučaja u opštini Gračanica, iznosi 95.\nКrizni štab podseća da su od ponedeljka na znazi nove mere protiv pojave i širenja virusa, te da se one uglavnom odnose na stalno nošenje maski, održavanje distance i pojačane higijene.\nPROČITAJTE JOŠ: Na centralnom Kosovu epidemiološka situacija stabilna, na severu se komplikuje\nOsim toga, ograničen je rad ugostiteljskih objekata, kao i kretanje starijih od 65 godina.\nКrizni štab apeluje na sve građane da nastave da se odgovorno ponašaju, "jer je to jedini način da sačuvamo sopstveno zdravlje".\n19.09.2021 Jelena Đoković posetila manastir Gračanicu (589)\n19.09.2021 ’’Novaku ću preneti da mu je lepa domovina’’ (376)\n19.09.2021 Petković: Priština u ponedeljak počinje da skida srpske tablice (106)


Priča o stradanju naroda Foče 1992. godine i borcima bataljona “Sutjeska” koji su pružili herojski otpor agresoru i spasili civile – ArmijaRBiH.com\nPriča o stradanju naroda Foče 1992. godine i borcima bataljona “Sutjeska” koji su pružili herojski otpor agresoru i spasili civile\nFočanska općina je od strane srpskog agresora i Jugoslavenske narodne armije, okupirana još prije zvaničnog početka agresije. U januaru 1992. godine JNA je počela sa razmještanjem naoružanja na dominantnim kotama oko općine. Tada počinje i naoružavanje srpskog stanovništva općine, a time je rukovodio general potpukovnik Stankovića. Za obuku srpskog stanovništva bile su zadužene još neke ličnosti poput Milana Lajkovića, Boška Divljaka i Zorana Vlavovića. Samu okupaciju su pripremali istaknuti srpski lideri ovog kraja poput Vojislava Maksimovića, Velibora Ostojića, Petka Čančara i Mire Stanića. Viđeniji gradski Srbi poslali su svoju djecu na sigurno u inostranstvo i udaljena područja općine. Uradili su to i naseljeni Crnogorci, koji su se na fočanskim prostorima naselili nakon Drugog svjetskog rata. Svjetski poznati novinar lista “Newsday”, Roj Gatman, je kasnije zapisao: “Foča bi mogla biti slučaj za izučavanje o ulozi civilnih političara u brutalnosti protiv nesrspskog stanovništva”.\nFočanski kraj je još tokom Drugog svjetskog rata i u socijalističke Jugoslavije ostao zapamćen po nekoliko važnih i tragičnih događaja – 21. decembra grupa četnika je napala sela Sutjeske i pri tome ubila i zaklala oko 600 Bošnjaka, dok je u plamenu nestalo preko 3 000 kuća. Za ovaj zločin niko nije odgovarao, a partizanski borac Rajko Gagović, naturalizovani Fočak, je tokom Drugog svjetskog rata zapisao: “Poznati četnički koljač Rade Radović otac kasnije poznatog borca za ‘bratstvo – jedinstvo’ Buda Padovića, dakle taj Rade Padović dobro poznat starijim žiteljima sela Sutjeske, po zlu poznat, osuđen je na smrt, pa na 20 godina i, na kraju – na dvije godine. Osuđen je zbog toga, što je, između ostalih, ubio Meha i Ibra Hasanbegovića. Kasnije se saznalo da je ubistvo pomenutih Hasanbegovića naredio Rajko Gagović zato što su, kako je govorio, bili ustaše. Kada su ubijeni, svaki je imao više od 75 godina. Silne ustaše. Isto tako je poznato da je ovaj četnički zlikovac 1941. godine, u selu Kosan, u jednu kuću zatvorio i i zapalio 47 mještana. Spašeni su zahvaljujući jednom drugom Srbinu, komšiji, Dušanu Pljevaljčiću, koji ih je pustio iz zapaljene kuće”.\nFormiranjem nove države Bošnjaci su se vratili u svoje krajeve i mirno živjeli sa komšijama Srbima. Ipak, prema svjedočenjima mještana prve promjene njihovog “izrazito finog ponašanja” se događaju 1989. godine kada iz srpskih kuća nestaju Titove slike a kult “bratstva – jedinstva” sve više nestaje. U ljeto 1991. godine grupa od oko 70 naoružanih Crnogoraca iz Mratinja dolazi u Vučevo, na Hadžića ravan. Tada su naveli da su došli zbog Jakše Jovovića koji je oštećen u jednom katunu od strane Bošnjaka. Također, i diferencije su bile sve vidljivije. Direkcija nacionalnog parka “Sutjeska”, pokriva “s povjerenjem” Jovana Jovovića na Kobil vodi, na radilištu Nacionalnog parka, prilikom krađe veće količine nafte iz cisterni. Prilikom jednog štrajka u Foči srpske mase su uzvikivale salvu poznatih četničkih slogana. Panika se već polahko uvlačila među Bošnjake Foče, ali politička inteligencija okupljena oko SDA i MBO djeluje gotovo razbijeno, bez ikakve konkretne odluke. Jedini organizovani dio Bošnjaka okupio se oko preduzeća “Fočatrans” kao i dio seljaka koji su zapamtili četničke zločine iz Drugog svjetskog rata. Međutim, organizuju se samo za odbranu svoje imovine, dok organizovanih priprema za odbranu Foče nema.\nKada je napadnuta Foča, istog dana su postavljeni topovi na Pridjel, a 25. aprila 1992. godine na Tjentištu dolaze kamioni i transporeteri sa srpskom vojskom. Stanovništvu je preostalo jedino da pobjegne u šume, dok su branioci – borci bataljona “Sutjeska” štitili narod. Stanovništvo se ipak počinje postepeno naoružavati. Prave se primitivne puške od vodovodnih cijevi. Lokalno vodstvo stranke SDA uspjelo je da po selima podijeli nešto naoružanja. Ipak, grad se žestoko granatira, Srbi postepeno bez otpora osvajaju bošnjačka sela. Prvi otpor im je pružen tek kod Donjeg Polja i Šukovca. U “Fočatransu” pružaju najžešći otpor srpskoj vojsci, istog dana kada je Foča napadnuta. Srbi postavljaju pet topova na Pridjelu, a postavljaju se i barikade na mitraljeskim gnjezdima, raspušta se i “Stanica milicije” na Tjentištu, dok je prosvjetnim radnicima zabranjen odlazak u školu. Pokušaj dogovora u školi na Popovu Mostu, da se smiri situacija, također propada. Bošnjaci su tada namjeravali da se probiju prema Gacku ali je od tog plana odustano jer su bili u okruženju. Ipak, oko 700 seljana se prebacuje do Gacka. Ipak, brzo se vraćaju jer je stigla vijest da iz pravca Bileće prema Tjentištu ide velika kolona vojske. Međutim, vojska iz nepoznatog razloga mijenja smijer i upućuje se prema Kalinoviku. Krajem aprila dopiru i prve vijesti o srpskim zločinima u Foči i Jeleću. Srpske vlasti su već 25. aprila, dakle nakon pada Foče, pozvali bošnjačke intelektualce na pregovore. Bošnjačka delegacija koju je predvodio Šaban Karović, predsjednik SDA Foče, se uputila prema Pridjelu, gdje su pregovori trebali biti održani. Tamo ih je dočekalo oko 30 srpskih vojnika. Ipak, pregovori nisu realizovani jer je srpska strana tražila predaju naoružanja. Već sutradan, 26. aprila, na Tjentište dolaze dva transportera i kamion sa srpskim vojnicima. Prvo preuzimaju stanicu milicije, a zatim na Popovom Mostu, kod škole, i na samom Tjentištu počinje predaja naoružanja. Predato je uglavnom staro i trofejno oružje – oko 200 cijevi. Narod tada izražava želju da se bezbijedno prebaci prema Gacku, ali je srpska vojska to spriječila postavljanjem barikada od balvana. Nakon što su razoružali stanovništvo Srbi počinju sa pretresanjem bošnjačkih kuća u potrazi za skrivenim oružjem. Čak podmeću naoružanje. Tako npr. da bi “sakupili dokaze” u kuću Hajdara Kovačevića podmeću prazne čahure.\nSrpska vojska nakon toga započinje sa granatiranjem stijena iznad Ćureva i Treskavca, gdje se nalazilo mnogobrojno stanovništvo. Prvi puta nestaje i električne energije, a pada i prva žrtva –Hajro Lugušica, koji je bio čuvar Titove vile na Tjentištu. Ubio ga je Dušan Živanović. Skoro svi Bošnjaci se povlače u planine dok u selima ostaju samo stari i oni koji nisu željeli napustiti svoje domove. Nažalost predstavnici SDA, vodeće stranke u ovom kraju, odlaze ili bježe, dok sa narodom od političara ostaje jedino Rifat Ožegović. Ipak, tada na teren Sutjeske stiže Zaim Bešović, major pilot bivše JNA i odmah počinje sa organizacijom otpora. Stanovništvo se sa desne obale Sutjeske povlači u planine na Vučevu, kako bi pomogli u organizaciji otpora. Jedan od prognanih je tada bio i Ibro Bičo koji je svjedočio o strahotama koje je doživio, prenoseći kako je samo u Humu ubijeno više od 70 ljudi. Organizuje se i komanda, čak i vojna policija počinje djelovati. Kuriri su išli sa jedne na drugu stranu Sutjeske, i obavještavali stanovništvo o strahotama. Narod je svaki dan prelazio Sutjesku, a tragična je priča izvjesnog starca S. Smajlovića (1902) koji živ nije htio pasti u ruke Srbima pa je skočio u Sutjesku. Na Trebove dolazi i stanovništvo iz Jelača i Diđeva, koje također prenose o strahotama koje je srpska vojska počinila. Računa se da je u oba zbjega bilo oko 3 000 ljudi. Da bi spriječili srpske uhode, branioci na cestama postavljaju zasjede te miniraju puteve. Tako u Suhoj gori, od nagazne mine gine srpski vojnik, izvjesni Gago Mastilović. Također, kod Košura na putu za Bare jedan kombi pun srpskih vojnika nalijeće na minu, prilikom čega gine njih osam.\nVojska Republike Srpske 21. juna 1992. godine napada i pali sela u dolini Sutjeske: Baliće, Peroviće, Popov Most oko ceste, Hrčavku, Poda i donji dio Tođevca. Svo zateklo stanovništvo su pobili. Posebno težak zločin je učinjen u selu Kosman, koje je također zapaljeno. Prema izjavama H.S. i I.B. koje su date Republičkoj komisiji za ratne zločine, srpski vojnici su zaklali i pobili, a onda spalili u kući Meše Deleuta sljedeće mještane: iz porodice Deleuta – Mešu, Latifa, Umiju, Safeta, Mušana, Fatimu i Muliju; iz porodice Veja – Selima i Pašu; iz porodice Lagarija – Šemsu i Šahu. Također, u logor su odvedeni: iz porodice Lagarija –Nazifa, Abida, Saliha, Fadila, Šemsa, Ibra, Ekrema i Šerifa, a iz porodice Velja – Fehima, Hasiba i Nermina, te Albanac Abdulah Hilmija. Prema svjedočenju ovaj zločinački čin su učinili: Tihomir Aćimović, Željko Majdov, Radmilo Mijović, Sreto Mijović, Đoko Vuković i Ljubo Kovačević, a predvodio ih je Ratomir Mastilović. Srpski zločini su nastavljeni 23. juna kada je zapaljena džamija u Šadićima. Uslijed srpskih napada život u zbjegovima je postajao sve teži, nestajalo je životnih namirnica a braniocima je nedostajalo municije i oružja. VRS tada napada zbjegove iz tri pravca – Gacka, Kalinovika i Mratinja. Civilne žrtve su bile sve veće usljed svakodnevnog granatiranja. Nastojeći smanjiti žrtve, u Gorama 11. jula 1992. godine dolazi do sastanka na kojem se raspravljalo o mogućoj evakuaciji iz zbjegova. Nakon što je određen pravac, zbjeg sa Zelengore 19. jula kreće pravcem Videž–Zavidež–Palež–Jelač–Bistrica–Tuhalji–Izbišno–Jasenovo–Mrežica–Vojnovići–Delijaš–Crna Rijeka. Zbijeg sa Vučeva kreće pravcem: Mrkalj klade – Prijevor – Tunjimir – Suški potok – Suha – preko Sutjeske – starim stočarskim putem uz Gusni put – Krša – Bare – Hrčavka – Trebova i dalje istim putem kao i prvi zbjeg. Cijeli put povlačenja obezbjeđivali su borci bataljona “Sutjeska”. Oba zbijega su granatirana u Crnoj Rijeci, prilikom čega gine Nurko Kovačević. Probijanje zbjegova je trajalo devet dana i noći. Stariji iz zbjegova, koji su zaostajali za glavninom kolone, stradavaju na Trebovi i Paležu. Jedna grupa je i zarobljena u Tuhaljima i odvedena u logor u Kalinoviku.\nKolona se uspješno probila a obzirom da je Trnovo oslobođeno 2. avgusta 1992. godine, bataljon “Sutjeska” vraća se na Zelengoru, gdje vode svakodnevne borbe sa VRS. Tom prilikom oslobađaju i Tjentište, te stižu do Sastavaka i Perovića. Dalje borbe se vode na Trojangli, Košuti, Trebovi i Videžu, a posebno teške gubitke nanose srpskoj vojsci kod Jeleča. Bataljon “Sutjeska” izvojevao je i prvu veliku pobjedu kod Šćepan polja, kada su uništena dva kamiona puna srpske vojske. Na terenu Sutjeske bataljon je ostao sve do oktobra 1992. godine. Poslije povlačenja bataljon “Sutjeska” je uklopljen u Prvu fočansku brigadu Armije Republike Bosne i Hercegovine, te učestvuje u borbama širom Bosne i Hercegovine. O ulozi Fočaka u odbrani slobodne teritorije Abdulah Sidran je zapisao: “Idem na šehitsko groblje (u Pazariću) kod džamije. Dvije stotite šehita tu počiva… Tri reda, naša bošnjačka imena, sve Foča, Foča, Foča, Foča, Foča… A Bosnom se pronijela laž o Fočacima kao nikakvim borcima. Po tri, po četiri ista prezimena. Djeca, mladići. Naši Bošnjaci. Borci iz Foče, izginuli na Igmanu…”.\n← Znate li kako je Dragan Čović nagradio glasove zastupnika\nLAŽNI NEPRIJATELJI: Tuđman i Milošević u 48 susreta: Tko to kaže, tko to laže →\nIzvještaj američke CIA-e o zločinima tokom agresije na BiH – kolika je odgovornost strana?


EPCG MOŽE I U PARTNERSTVU DA GRADI HE "KOMARNICA" - MontEnergija\nHome Električna energija\tEPCG MOŽE I U PARTNERSTVU DA GRADI HE “KOMARNICA”\nby korisnik1 02/06/2020\nMinistarka ekonomije Dragica Sekulić rekalje da je prirodno da EPCG radi taj projekat, a da li će da ga radi samostalno ili sa nekim od partnera to je njena komercijalna odluka. Prema Zakonu o koncesijama država ima pravo da tu koncesiju da direktno EPCG, a ona da donese odluku o tome da li će ići sama, da li će uzeti kredit ili će graditi iz sopstvenih sredstava,ukazala je Sekulićeva.\nMinistarka u odgovoru o mijenjanju projekcija koštanja hidroelektrane, kaže da ima još posla do ugovora o gradnji kada će se znati konačna cijena HE, predračunske vrijednosti od 246,53 miliona.\nSekulićeva je istakla da je predlog DPP prvi zvanični dokument države koji se odnosi na izgradnju HE na Komarnici, a koji je urađen uzimajući u obzir sva nova tehnološka rješenja i ograničenja u vezi sa zaštitom životne sredine.\nElektroprivreda (EPCG) će sama odlučiti da li će hidroelektranu (HE) “Komarnica graditi samostalno ili sa nekim u partnerstvu, kao i da li će taj projekat finansirati sopstvenim novcem ili kreditom, poručila je ministarka ekonomije Dragica Sekulić.\nPredračunska vrijednost te investicije je 246,53 miliona eura, što je bilo povod za reakciju konsultanske kuće Fideliti koja je ukazala da su troškovi projekta narasli za 60 miliona eura u odnosu na projekcije investicije iz 2018.\nSekulićeva je istakla da je predlog DPP prvi zvanični dokument države koji se odnosi na izgradnju HE na Komarnici koji je urađen uzimajući u obzir sva nova tehnološka rješenja i ograničenja koja se odnose na zaštitu životne sredine.\n“Pretpostavljam da kolege koje govore o tome da su narasli troškovi se vode nekim starim procjenama i projektima koji nikad nijesu zaživjeli, jer znate da se o Komarnici priča decenijama.Ovo je prvi put da smo dobili jedan dokument koji je u skladu sa svim standardima ekonomije, energetike i zaštite životne sredine, rekla je Sekulićeva zašto su značajno porasli troškovi za projekat.\n“Nakon toga dolazi idejno rješenje,glavni projekat,tender za izvođenje radova i sve dok se ne potpiše ugovor ne možemo da govorimo o tome koja je cijena izgradnje tog objekta. EPCG u ovom trenutku radi na idejnom rješenju.


Milanović: Insistiraću na pravima Hrvata i Dejtonu - 11.07.2021, Sputnik Srbija\nUŽIVO Vesti: Počinje li odbrojavanje za prelomni dan na Kosovu /video/\nMilanović: Insistiraću na pravima Hrvata i Dejtonu\nHrvatski predsednik Zoran Milanović, koji boravi u poseti Bosni i Hercegovini, izjavio je danas u Vitezu da će dosledno insistirati na zaštiti prava Hrvata u... 11.07.2021, Sputnik Srbija\nMilanović je trodnevnu radnu posetu BiH i počeo u Vitezu susretom s hrvatskim predstavnicima javnog, političkog i kulturnog života centralne Bosne, a prethodno je novinarima kazao da je došao da razgovara i lično se uveri u stanje u BiH, ali najpre kako bi čuo probleme Hrvata koji žive u toj zemlji.Podsetio je da je taj svoj stav već dokazao kada je insistirao da se odredba o obavezi poštovanja Dejtonskog sporazuma i konstitutivnosti tri naroda uvrsti u deklaraciju sa poslednjeg samita NATO-a, prenosi Tanjug.Pročitajte još:\nsvet, vesti, zoran milanović, region, bosna i hercegovina (bih)\n22:00 11.07.2021 (Osveženo: 16:03 16.11.2021)\n© Tanjug / HINA/TOMISLAV PAVLEKZoran Milanović\n© Tanjug / HINA/TOMISLAV PAVLEK\nHrvatski predsednik Zoran Milanović, koji boravi u poseti Bosni i Hercegovini, izjavio je danas u Vitezu da će dosledno insistirati na zaštiti prava Hrvata u BiH i poštovanju Dejtonskog sporazuma sve dok je on na snazi.\nMilanović je trodnevnu radnu posetu BiH i počeo u Vitezu susretom s hrvatskim predstavnicima javnog, političkog i kulturnog života centralne Bosne, a prethodno je novinarima kazao da je došao da razgovara i lično se uveri u stanje u BiH, ali najpre kako bi čuo probleme Hrvata koji žive u toj zemlji.\n„Nema više popuštanja u odnosu na prava Hrvata u BiH“, kazao je Milanović, prenosi Hina.\nPodsetio je da je taj svoj stav već dokazao kada je insistirao da se odredba o obavezi poštovanja Dejtonskog sporazuma i konstitutivnosti tri naroda uvrsti u deklaraciju sa poslednjeg samita NATO-a, prenosi Tanjug.\nHrvatski predsednik psovkom prokomentarisao „non pejper“\nParfem, sapun i šovinizam: Žestok obračun hrvatskog predsednika i dva člana Predsedništva BiH


"LJUBAV PREMA SPORTU USAĐENA NAM JE OD MALIH NOGU": Požarevac i Viminacijum ugostili Olimpijski komitet | Najnovije vesti - Srbija danas\n18.04.2019. • 16:09 Srbija Danas\nU Arheološkom parku Viminacijum odžana IV redovna sednica Skupština Olimpijskog komiteta Srbije.\nČetvrta redovna sednica Skupštine Olimpijskog komiteta Srbije održana je u prostoru Arheološkog parka Viminacijum. Usvojeni su izveštaj o radu, finansijski i izveštaj nadzornog odbora za 2018-u godinu, kao i finansijski plan i plan rada za 2019-u.\nPredsednik OKS Božidar Maljković iskoristio je priliku da u svom uvodnom obraćanju pozdravi sve članove Skupštine i da se zahvali direktoru Arheološkog instituta u Beogradu dr. Miomiru Koraću, kao i gradonačelniku Požarevca Banetu Spasoviću na gostoprimstvu, podršci i saradnji prilikom organizacije godišnje Skupštine Olimpijskog komiteta Srbije.\nDr. Miomir Korać, direktor Arheološkog instituta u Beogradu i parka Viminacijum pozdravio je delegate Skupštine, poželeo srećan rad i poručio:\n- Svesni da se ljubav prema sportu usađuje od malih nogu, okrenuli smo se ka podizanju i obnavljanju infrastrukture koja bi koristila mladim sportistima, ali i starijim rekreativcima da upražnjavaju svoje aktivnosti. U proteklom periodu izgradili smo terene za male sportove u Kasidolu, Barama, Bubušincu, Nabrđe, Poljani, renovirana je Sportska hala u Kostolcu, urađeni su fitnes tereni na otvorenom u Požarevcu, Kostolcu, Ljubičevu, rekonstruisan požarevački Hipodrom, obnovljene fiskulturne sale po školama… itd. Ove godine privodimo kapitalnu rekonstrukciju Sportskog centra Požarevac, koji je nakon obnovljene dvorane, i novih podloga na otvorenim terenima dobio i balon halu. Da se ozbiljno pristupa unapređenju uslova za razvoj sporta i usmeravanju omladine ka zdravom načinu života govori podatak da se iz gradskog budžeta za ove prilike izdvaja oko 160 miliona dinara. Naročita stavka nam je školski sport, jer znamo da se upravo u tom uzrastu dete koje brzo trči ili vešto barata loptom, odlučuje da li će se sportom i profesionalno baviti. Ukoliko se to i ne desi, ostaje korist bavljenja sportom u cilju sopstvenog zadovoljstva, dok društvo dobija vredne i uporne mlade ljude, čime ih sport može naučiti bolje nego bilo koja druga oblast - rekao je Spasović.\nTagovi: Viminacijum, Požarevac, sednica, Božidar Maljković, Bane Spasović\n22.05.2019. • 17:38


Radna grupa Vlade Srbije: Strategija za zaštitu dece od nasilja u februaru | Novinska agencija Beta\nVRšNJAčKO NASILJE | 17.01.2020 18:50 > 17.01 19:00\nU Vladi Srbije u Beogradu je danas održan prvi sastanak Radne grupe za prevenciju i suzbijanje nasilja u školama, na kojem je potvrdjeno da će Strategija za prevenciju i zaštitu dece od nasilja biti usvojena tokom februara.\nNa sastanku kojim je predsedavala premijerka Ana Brnabić dogovoreno je unapredjenje Pravilnika o protokolu postupanja u ustanovi u odgovoru na nasilje, zlostavljanje i zanemarivanje, koji propisuje postpuanje škola u slučajevima nasilja, saopšteno je iz Vlade Srbije.\nNa sastanku su učestvovali ministar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović, ministar za rad, zapošljavanje, socijalna i boračka pitanja Zoran DJordjević, ministar prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Mladen Šarčević, predstavnici drugih ministarstava, kao i predstavnici UNICEF, Fondacije "Tijana Jurić", Foruma beogradskih gimnazija, Udruženja "Drug nije meta".\nNavodi se da su članovi Radne grupe prihvatili predlog premijerke da u radu tog tela učestvuju i organizacije direktora škola, kako zbog važnosti svoje uloge i odgovornosti koju nose, tako i zbog boljeg uvida u realno stanje u školama.\nDodaje se da je na sastanku dogovoren je razvoj inovativnih metoda, uključujući aplikacije za prevenciju, zaštitu i prijavljivanje nasilja.\nCIK poništio lokаlne izbore u Srebrenici i Doboju


Ko je sve slobodan na leto? Mesi, Aleksis, Kjelini... | MeridianBetSport\nNaslovna Fudbal Ko je sve slobodan na leto? Mesi, Aleksis, Kjelini…\nKo je sve slobodan na leto? Mesi, Aleksis, Kjelini…\nDo prvog januara 2018. godine ostalo je još četrdesetak dana i tada počinje novi prelazni rok. Međutim, ono što bi moglo da se ispostavi još važnije jeste da će veliki broj fudbalera širom Evrope ući u poslednjih šest meseci svojih ugovora.\nTo bi moglo da dovede do ozbiljnih potresa na tržištu fudbalera, jer će svi oni imati mogućnost da već od prvog dana nove godine potpišu predugovor sa novim klubom. A na listi su neka izuzetno zvučna imena…\nNajzvučnije od svih, bez ikakve dileme, je Lionel Mesi. Legendarni fudbaler Barselone je predmet medija širom sveta zbog njegovog (ne)odbijanja da potpiše novi ugovor sa Blaugranom. Određeni mediji tvrde da je Mesi to već učinio u tajnosti, dok drugi tvrde da Argentinac to još uvek ne želi da učini zbog loših odnosa na relaciji sportskog sektora i vrha uprave.\nXavi: “I think Messi’s contract renewal is done. I would like for him to retire at Barça as it would help the club win more titles because we will continue to have the best player in history.” [goal] pic.twitter.com/wieJgrdvki\n— Catalan Edition (@CatalanEdition) November 21, 2017\nAleksis Sančez je prethodnog leta dugo bio na svim naslovnim stranama zbog njegovog mogućeg odlaska sa Emirejtsa. Arsenal i Mančester Siti nisu uspeli da se dogovore u poslednjim danima avgusta i to je automatski značilo da će Čileanac uskoro moći da napusti klub bez obeštećenja.\nU istoj situaciji je i Mesut Ozil i trenutno je nejasno šta je plan kluba, a šta igrača. Dvojac bi mogao da ode bez ijedne funte obeštećenja, ali posle odlične partije i pobede protiv Totenhema, navijači Tobdžija se nadaju da bi obojica ipak mogla da se predomisle i potpišu novi, naravno bogatiji ugovor.\nĐorđo Kjelini je letos napunio 33 godine, ali to ne znači da ne bi bio veliki broj zainteresovanih timova za njega. Juventus i Italijan još uvek nisu produžili ugovor, a to bi u mnogo čemu moglo da zavisi od rezultata Bjankonera u narednom periodu. Stara dama ni izbliza ne briljira u Seriji A i možda se u klubu iz Torina odluče da je vreme za neka nova imena u srcu tima.\nThe following players can sign pre-contracts in 6 weeks:\n(Source: SkySports) pic.twitter.com/9riTh2wi4f\n— Transfer News Live (@DeadlineDayLive) November 20, 2017\nPored dvojca Arsenala, tu je i dvojac Bajern Minhena. Bavarci su praktično čitavu deceniju uživali u bravurama Arjena Robena i Franka Riberija i sada bi već mogli da ostanu bez obojice. I Roben i Riberi će početkom 2018. napuniti 35 godina i ovo će najverovatnije biti njihova poslednja sezona u timu sa Alijanc arene. Za sada deluje kao da će sa Jupom Hajnkesom imati završni pokušaj da još jednom osvoje Ligu šampiona pa bi Bajern morao da se sprema za neka nova vremena bez Holanđanina i Francuza.\nNa listi igrača koji bi već u januaru mogli da se dogovore sa novim klubovima su Huan Mata, Maruan Felaini, Dejli Blind, Luk Šo (Mančester Junajted), Leon Gorecka (Šalke), Emre Džan (Liverpul), Džek Vilšir (Arsenal), Huanfran (Atletiko Madrid), Fauzi Gulam (Napoli), Stefan De Fraj (Lacio)…\nPrethodni tekstTadić među premijerligaškim kraljevima asistencija u društvu Fabregasa, Ozila i Silve\nSledeći tekstI posle Ibre – Grankvist\nItalijani se otimaju za Lučića


Idea Beograd, Blagoja Parovića 73 - kontakt, radno vreme i akcije | Moj Katalog\nPočetna / Lokacije / Beograd / Idea Beograd / Blagoja Parovića 73\nAko ste došli do ove strane, verovatno često kupujete u Idea prodavnici na adresi Idea Beograd - Blagoja Parovića 73. Imamo najnovije kataloge iz Idea Beograd - Blagoja Parovića 73 upravo ovde na MojKatalog.rs!\nOva Idea filijala je jedna od 286 prodavnica u Srbiji. U Vašem gradu Beograd, pronaći ćete ukupno 71 prodavnica vašeg omiljenog prodavca Idea. Trenutno imamo 7 kataloga punih sjajnih popusta i neodoljivih promocija za prodavnicu na adresi Idea Beograd - Blagoja Parovića 73. Zato ne čekajte više ni trenutak već proverite nedeljne akcije aktuelne u Vašoj prodavnici i iskoristite ove sjajne ponude. Na ovoj veb lokaciji ćete pronaći i radno vreme prodavnice Idea Beograd - Blagoja Parovića 73. Ako požurite, sigurno ćete pronaći neke od 430 proizvoda koji su trenutno na akciji. Ne propustite priliku da uštedite na sledećim artiklima: ulje dijamant, toko, krompir, fanta, prava kafa, slanina sa rebrima, amstel, voda gazirana, crvenka, mladi krompir, kao i mnogim drugim proizvodima koje redovno kupujete.\nBlagoja Parovića 73


Sporni steg u Austriju stigao iz Pariza | Novosti.RS\nsreda, 10. 07. 2019. u 17:02


Zeleni mostovi spasavaju životinje - Razne prelaze na autoputevima planira i Srbija - SRDA\nZeleni mostovi spasavaju životinje – Razne prelaze na autoputevima planira i Srbija\nFoto: thecasualobserver.co.za, autoput u Nemačkoj\nSve intenzivnija gradnja saobraćajnica, naročito autoputeva dovela je do toga da prirodna staništa mnogih životinja budu poremećena i presečena.\nNeretko se dešava da na njima izleću životinje a svaki sudar sa životinjom na putu predstavlja posebnu opasnost koji sa sobom nosi životne i materijalne posledice.\nNe postoje zvanični podaci koliko životinja svake godine strada od automobila širom sveta, ali neke procene govore o nekoliko miliona dnevno. Zbog toga je u mnogim državama uvedeno pravilo izgradnje takozvanih “zelenih mostova” koji životinjama “obezbeđuje” sigurno i nesmetano prelaženje preko autoputeva.\nOvakvi mostovi najčešće su prekriveni su vegetacijom koja je potrebna životinjama. Takođe, “zeleni mostovi” osim pružanja sigurnosti životinjama prilikom prelaza s jedne strane saobraćajnice na drugu, moraju da budu dovoljno prostrani i da se uklope u prirodno stanište.\nKada se sa ovakvim rešenjem počelo?\nPrvi prelaz za divlje životinje izgrađen je pedesetih godina prošlog veka u Francuskoj.\nOd tada je njihovo iskustvo primenilo mnogo zemalja u Evropi poput Švajcarske, Holandije, Nemačke, koje su sve više počele da grade ove neobične “građevine”. Samo u Holandiji takvih prelaza danas ima više od 600.\nIz Evrope iskustva u gradnji nadvožnjak za divlje životinje, preneto je u Severnu Ameriku, pa se tako najpoznatiji prelazi nalaze u Kanadi u pokrajini Alberta, u kojoj veći broj nadvožnjaka prelazi preko četiri trake Trans-Kanadski autoput, u nacionalnom parku Banf.\nFoto: flickr.com/Dianne White, Banff nacionalni park Kanada\nPark je do sada otvorio šest nadvožnjaka i 38 podvožnjaka kako bi zaštitio lokalne divlje životinje. Preko ovih prelaza svakodnevno prođe veliki broj medveda, jelena, losova, vukova, i drugih divljih životinja.\nEvo primera još nekih od najlepših i najzanimljivijih nadvožnjaka za prelaz divljih životinja iz celog sveta:\nFlathed indijski rezervat u Montani\nSmešten u zapadnoj Montani pored jezera Flathed, dom je za tri različita plemena Indijanaca. Osnovan 1855. godine, ovaj rezervat divljih životinja sastoji se od 1.938 kvadratnih milja netaknute divljine. Dom stotina vrsta sisara i ptica, ovaj prelaz je od suštinskog značaja za održavanje toka divljih životinja u ovoj oblasti.\nFoto: flickr.com/ heather andrews, Rezervat u Montani\nPrelep Ecoduc-lučni prelaz koji prolazi preko autoputa B38 u Nemačkoj\nOvaj prelaz nema ivice koje sprečavaju životinje da padnu, iako je prirodan pristup dovoljan da zaštiti ljude i divlje životinje.\nBožićno ostrvo u Australiji\nOvo je “dom” hiljadama rakova koji “migriraju” svake godine. Australijsko Božićno ostrvo takođe ima posebno dizajnirane tranzitne tunele za crvene rakove.\nOvaj most izgrađen je tako da omogući da saobraćaj prolazi ispod, a istovremeno pruža prolaz za rakove.\nPut E314 u Genku u Belgiji\nOvaj put od 125 kilometara prolazi kroz tri nacije i obuhvata mnoga različita okruženja. Projektanti ovog prelaza su ga namerno očuvali kako bi divlji svet lakše prepoznao prelaz.\nTuneli za kornjače u Japanu\nOsim “zelenih mostova”, putari primenjuju i izgradnju veštačkih tunela nasutih zemljom, koji se potom na poseban način ozelenjuju kako bi se što bolje uklopili u prirodno stanište životinja\nU Japanu su specijalno dizajnirali “tunele za kornjače” i to ispod železničkih šina.\nNeobičan je i primer u Amherstu u Masačusetsu gde su izgradili posebne tunele ispod svojih puteva kako bi omogućili životinjama poput daždevnjaka da bezbedno pređu.\nZeleni prelazi za životinje u Srbiji\nU Srbiji nema ovako upečatljivih zelenih mostova. Međutim, za sve deonice autoputeva rade se studije o proceni uticaja na životnu sredinu u okviru kojih se vodi računa o kretanju životinja.\nNa svim infrastrukturnim projektima koji se trenutno izvode u Srbiji predviđeni su prelazi za divlje životinje u vidu mostova, propusta, tunela, vijadukta, kako bi divlje životinje mogle nesmetano da se kreću kroz svoje prirodno stanište, navode za naš portal u Ministarstvu građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture.\nU Ministarstvu objašnjavaju da se izgradnja prelaza za divlje životinje smatra obaveznim imajući u vidu da ne štite samo životinje, već i vozače i njihove automobile, jer svaki sudar sa životinjom na putu predstavlja posebnu opasnost.\nIz Ministarstva navode da su za sve nove deonice puteva predviđeni prelazi za životinje:\nNa južnom kraku Koridora 10 izgrađena su dva vijadukta, dva duga tunela – Manajle i Predajane, propusti i drugi prolazi koji služe za prelaz životinja. U predelu Grdeličke klisure migracioni pravac za životinje koje se kreću sa juga na sever čine podvodni kanali, prolazi i mostovi.\nProjektant na autoputu E-80 nije namenski predvideo izgradnju prelaza za divlje životinje (zelene mostove), ali izgrađeni tuneli Sopot, Bancarevo, Pržojno padina i Progon životinje koriste kao prirodne rute za kretanje.\nNa autoputu Niš-Merdare predviđena je izgradnja velikog broja tunela, nadvožnjaka i vijadukta koji se mogu smatrati prirodnim prelazima za životinje, a samim tim divlje životinje će moći da koristi kao migracionu rutu prelaska s jedne saobraćajnice na drugu.\nNa trasi Ruma-Šabac-Loznica predviđeni su prolazi ispod trase puta, obale duž vodotokova i ispod mostova.\nNa Moravskom koridoru predviđeno je 65 propusta i 40 mostova koji će biće postavljeni u prirodna staništa za vrste za koje je najveća verovatnoća da će prelaziti kako bi se smanjila fragmentaciju staništa.\nProjekat Fruškogorskog koridora\nU okviru projektne dokumentacije Fruškogorskog koridora, brze saobraćajnice, predviđenа su četiri cevasta propusta za drenažu zemljišta koja se ujedno koriste i kao prolazi za sitne sisare, vodozemce i sitne divlje životinje. Osim cevastih propusta, izgradnjom brze saobraćajnice previđeno je i 9 mostova (preko jaruga, klizišta i lokalnih puteva), 8 mostava je pogodno za bezbedan prelaz životinja sa jedne strane buduće saobraćajnice na drugu, koji omogućavaju nesmetanu i sigurnu komunikaciju divljih životinja.\nIzgradnjom tunela Iriški venac kroz Nacionalni park Fruška gora u sklopu Fruškogorskog koridora, rešen je problem očuvanja biljnog i životinjskog sveta. Na ovaj način izbegnuto je presecanje ustaljenih puteva divljih životinja.\nZa deonice Golubac-Veliko Gradište-Požarevac i Beograd-Zrenjanin, kao i autoput Vožd Karađorđe (Šumadijski koridor) će Studijama procene uticaja na životnu sredinu biti utvrđena potreba zelenih mostova za životinje.\nautoput Niš Merdare ekodukt Fruškogorski koridor Koridor 10 Moravski koridor mostovi za životinje na autoputevima SRDA Preporučuje tuneli vijadukti zeleni mostovi za životinje zeleni prelazi za životinje


“Miljacka” već, mimo svih zakona, odnijela dvjesta hiljada KM: Ljubomir Mrda, za šest mjeseci, nezakonito zaradio 193.168 KM; | eho\n“Miljacka” već, mimo svih zakona, odnijela dvjesta hiljada KM: Ljubomir Mrda, za šest mjeseci, nezakonito zaradio 193.168 KM;\nBy eho · On 30/07/2020\nIz ERS tvrde da nisu oštećeni, iako su platili ilegalno proizvedenu struju i poslovali sa falsifikatorom; ERS ne isključuje mogućnost isključenja MHE “Miljacka” sa mreže “Ukoliko dokumenti čije je preispitivanje zatraženo odlukom Regulatorne komisije, budu stavljeni van snage”; To se već trebalo desiti, jer su dokumenti krivotvoreni\nPrije svega, ERS nije dostavila Rješenje Regulatorne komisija o produženju preliminarnog prava na podsticaj, br. 01-480-21/18/P-139-55 od 12.03.2020., koje je trebala ukinuti shodno članu 34 Pravilnika o podsticajima proizvodnje eletrične energije, jer je donijeto na osnovu netačnih podataka! Upravo to Regulatorna komisija je konstatovala svojim Zaključkom broj 01-142-22/20/P-146-152 od 18.06.2020.\n“Elektrodistribucija” a.d. Pale izdala je Deklaraciju o priključku elektrane br. 209-DP/20 OD 28.01.2020., što nije smjela učiniti jer elektrana nije imala upotrebnu dozvolu.\n“Elektrodistribucija” a.d. Pale, kao operater distributivnog sistema, potpisala je Ugovor o otkupu električne energije proizvedene u probnom radu suprotno Pravilniku o priključku elektrane.\nDa bi se zaključio takav ugovor, shodno Pravilniku o uslovima priključenja elektrane na elektrodistributivnu mrežu RS, proizvođač treba dobiti EES (elektroenergetsku saglasnost), zaključiti Ugovor o priključenju na distributivnu mrežu i izvršiti ITP (interni tehnički prijem).\nEES je data suprotno članu 9.2.(IX-7) Pravilnika o uslovima priključenja elektrane na elektrodistributivnu mrežu, što potvrđuju i sledeće nesporne činjenicde:\nZahtjev za prvo priključenje na distributivnu mrežuje suprotan je članu 9.8.(IX-43) Pravilnika o uslovima priključenja elektrane na elektrodistributivnu mrežu, jer svi elektroenergetski objekti nisu izvedeni u skladu sa projektnom dokumentacijom, tehničkim propisima i standardima.\nSve urađeno je i u suprotnosti sa članom 147 stav 2) Zakona o prostornom uređenju igrađenju RS, jer „ Dozvola za probni rad može se izdati samo ako je komisija za tehnički pregled utvrdila da je objekat izgrađen u skladu sa građevinskom dozvolom …“! A upravo to nije učinjeno.\nZbog svega navedenog, “Elektrodistribucija” a.d. Pale, kao operater distributivnog sistema, treba elektranu (MHE “Miljacka”) isključiti sa mreže, jer je Regulatorna komisija konstatovala svojim Zaključkom 01-142-22/20/P-146-152 od 18.06.2020. da su „tehnički i energetski podaci“ u datim dozvolama različiti od podatka iz projekta izvedenog stanja te protokola o ispitivanju ugrađene opreme sačinjenog od proizvođača opreme…\nIsti je „častio “ svog bivšeg direktora Mrdu kablovima dužine cca 6 kilometra, čija vrijednost je 70.000 KM, što je samo detalj u moru nezakonitosti koje je počinio Mrda. (nastaviće se)


Kušići i planina Javor :: Obidji Srbiju\nKušići i planina Javor Ivanjica, Zapadna Srbija\nSelo Kušići je locirano na samom jugozapadu Srbije i udaljeno je od Ivanjcie 25 kilometara. Smešteno je u neposrednoj blizini veličanstvene planine Javor, i to na udaljenosti od samo 12 kilometara. Inače, Javor je jedna od posećenijih prirodnih lepota u Srbiji.\nOva veličanstvena planina ima i vrh od čak 1520 metara (Vasilin vrh), a i nadmorska visina sela Kušići je prilično velika – čak 1000 metara. Turisti pri poseti ovom veličanstvenom selu uglavnom komentarišu kvalitet vazduha, a sve to, opet, zbog velike količine jona i gustih četinarskih šuma koje od ovog mesta čine pravi raj za vaša pluća.\nIako selo Kušići broji svega nešto više od 500 stanovnika, oni se izuzetno ponose svojim kulturno-istorijskim nasleđem, kao i dugom i očuvanom tradicijom. U Kušićima se, naime, nalazi i osnovna škola koja je izgrađena još 1927. godine, a koja danas nosi ime majora Ilića koji je poginuo na planini Javor u I srpsko-turskom ratu (1876-1877), u narodu poznatijem i kao Javorski rat.\nŠta sve možete raditi dok ste u Kušićima i na planini Javor\nSelo, bez ikakve sumnje, pruža raznovrsnu ponudu aktivnosti koje gosti ovde mogu praktikovati u toku boravka. Ovaj kraj, poznat je naročito ljubiteljima ekologije, a pretežno ga čine seoska gazdinstva. Tu ćete svakako moći meštanima da se pridružite u branju malina ili skupljanju sena, na primer. Naravno, i sakupljanje lekovitog bilja, bilo radi hobija ili neizbežnih potreba, se ovde podrazumeva. Selo obiluje obroncima na kojima raste raznovrsno lekovito bilje, a ukoliko se zađe u planinu Javor, mogu se nabrati i ukusni šumski plodovi.\nŠetnja stazama od sela ka srcu planine Javor, odlična je za vaša pluća i generalno zdravlje. Svakako je neophodno i da se napijete vode na izvoru, budući da meštani, ali i turisti tvrde da je odlična, dotle da čak ima i skoro pa magične moći.\nPored svega ovoga u selu ćete imati priliku da jašete konje, pecate, vozite bicikl i upoznajete se sa načinom života potpuno drugačijim od onoga na koji ste navikli u gradu. U toku zime, kada ovo prelepo selo i planinu Javor pokrije beli prekrivač većina turista dolazi ovde da bi uživala u zimskim sportovima i aktivnostima u prirodi.\nTakođe, kada ste već u Kušićima, nikako ne propustite priliku da posetite i specijalni rezervat prirode Uvac, odnosno Uvačko jezero koje je nastalo potapanjem kanjona, a zatim pregrađivanjem istoimene reke. Ovo jezero nalazi se nedaleko od mesta Kušići (na oko 20 km), i pored nestvarne lepote prirode koja ga okružuje, ono je ujedno i ponosni dom najveće kolonije Beloglavog supa na čitavom Balkanu.\nParking: Besplatan/Lako ga je pronaći\nAutor fotografija: BT\nTags: Kušići, planina Javor, Javorski sabor


Zapad je obećao Sarajevu centralizovanu BiH ali neće moći da ga ispuni - glasnaroda\nTokom tri decenije trajanja, Republika Srpska se stalno nalazila pred novim iskušenjima, jer Bošnjaci bi uz pomoć Zapada da dobiju u miru ono za šta nisu uspjeli da se izbore u ratu. Sada je krenula nova ofanziva, ali ako smo RS stvorili kada je Zapad bio najjači, danas kada je oslabio, sigurno možemo da je održimo samo ako smo jedinstveni.\nNa dan osnivanja Republike Srpske, istoričar Dragomir Anđelković ovako za Sputnjik ukratko sumira 30 godina njenog postojanja.\n„Od okončanja rata u BiH, RS se stalno suočava sa pokušajima gušenja. Evidentno je da zapadni centri moći i Sarajevo nisu doživeli Dejtonski mir kao okončanje sukoba, već kao pauzu, kao prelazak sa ratne agresije na Srbe na mirnodopsku, tokom koje bi postepeno RS bila obesmišljena, a BiH bila pretvorena u centralizovanu državu pod dominacijom sarajevske političke elite“, ističe Anđelković.\nOn podsjeća da je RS tokom takvih aktivnosti Zapada na početku gubila niz ingerencija, ali se polako konsolidovala i spriječila dalji proces svoje državne erozije.\nOd kada se Milorad Dodik učvrstio na vlasti on je, smatra naš sagovornik, onemogućio dalje gušenje RS. To je ono što boli Zapad koji je obećao Sarajevu da će mu dati BiH – centralizovanu državu u kojoj će Bošnjaci dominirati, što se, međutim, nije desilo.\nRS se tome suprotstavila, kaže naš sagovornik, ali i ističe da pokušaji njenog gušenja ne prestaju, da stalno neko pokušava nešto da joj otme, ili je otimao, stalno se nalazi pred novim iskušenjima.\n„Sada je krenula nova faza agresije. Evidentno sa pobedom Džoa Bajdena u Americi evroatlantski centri moći su riješili na raznim stranama da krenu u ofanzivu, od udara na Rusiju, Belorusiju, do gaženja srpskih nacionalnih interesa. Mi opet, sa druge strane, treba da budemo svjesni da se svet dovoljno izmenio. Ako smo stvorili RS kada je Zapad bio najjači, danas kada je oslabio, a Rusija i Kina su mnogo moćnije, sigurno možemo da je održimo samo ako smo jedinstveni i čvrsti u namjeri da branimo svoje interese“, uveren je ovaj analitičar.\nNekadašnji ministar spoljnih poslova, Vladislav Jovanović podsjeća na uslove u kojima je nastala RS. Srbi u BiH su odbili da učestvuju na referendumu sa pitanjem da li ste za nezavisnu BiH jer je on značio poništavanje konstitutivnosti srpskog naroda i nametanje većinskog načina odlučivanja.\n„Tada su Srbi u Bosni bili prinuđeni da osnuju svoju Republiku Srpsku kao mjeru stvari za buduća politička odlučivanja i ta mjera je dobila svoj pun epilog u Dejtonskom sporazumu koji je priznao RS kao samostalni entitet u okviru BiH“, napominje Jovanović.\nRat u BiH su, kako ističe, hteli Bošnjaci, jer je to bio jedini način da nametnu svoju većinsku volju drugim narodima u BiH i to je htela Amerika koja je ohrabrila Aliju Izetbegovića da povuče svoj potpis sa Kutiljerovog plana koji su prvobitno svi bili prihvatili. Povlačenje tog potpisa bilo je istovremeno i povlačenje oroza za početak rata u Bosni, nema dilemu nekadašnji šef diplomatije.\nU osporavanju 9. januara, datuma kada je 1992. godine Skupština srpskog naroda BiH donela Deklaraciju kojom je praktično nastala RS, ujedinjeni su i Zapadni i bošnjački političari jer to vide kao simbol njene samobitnosti i trajanja, kaže Jovanović.\nMijenjanje Dejtona na račun Srpske\nI on ističe da i po potpisivanju Dejtonskog sporazuma RS nije prestala da bude na udaru.\nTo se, kako kaže naš sagovornik, odmah videlo po nejednakom prilazu odgovornosti za rat, gde je krivica bačena samo na jednu, srpsku stranu, ali i po delovanju Visokog predstavnika UN za BiH.\n„On je trebalo više da bude privremeni koordinator u sprovođenju Dejtonskog sporazuma, a ispostavilo se da je on trajna institucija, da su njegova ovlašćenja i preko Dejtona, da može da menja Dejton gde to interesi Zapada nalažu i gdje bi dva entiteta bila samo čekaonica za stvaranje unitarne BiH“, jasan je Jovanović.\nSve vreme je, kako ističe, trebalo oslabiti moć RS, a da se ojačaju centralni organi BiH, što se postiže oduzimanjem nadležnosti koje Dejtonski sporazum i Ustav zajedničke države priznaje entitetima. A oduzimano ih je, protivpravno, na destine i prenete su na centralne organe.\nSamostalnost u okviru BiH mora postojati\nU pokušaju njihovog vraćanja imamo situaciju da se RS optužuje za podsticanje nereda i kvarenje odnosa u BiH.\n„Zapad je sada uveo sankcije Dodiku i najavljuju i za RS. Ne znam kakve mogu da budu, a da ne budu u sukobu sa Dejtonskim sporazumom, jer taj sporazum nije samo proizvod političke volje Zapada, tu su i druge države i Rusija i Hrvatska i Srbija koje se takođe moraju pitati“, ističe Jovanović.\nTakva jednostrana protivpravna akcija, kako smatra, ne može da donese ništa dobro. Srbi u RS, kao i svuda u svetu, po mnogim pitanjima su podijeljeni, ali su jedinstveni u tome da moraju ostati samostalni u okviru BiH, zaključio je sagovornik Sputnjika.\nIZVOR: rs.sputniknews.com, Mira Kankaraš Trklja\nPovezane teme:Republika Srpska


Polovni Himel poljoprivreda oglasi za prodaju - Mascus Srbija\nNalazite se ovde: Mascus Srbija > Poljoprivreda > Himel\nPolovna Himel poljoprivreda na prodaju\nOvde se nalazi lista oglasa u kategoriji polovnih Himel poljoprivreda mašina za prodaju. Možete sortirati polovne Himel poljoprivreda po ceni, godini proizvodnje ili zemlji. Koristite navigaciju na levoj strani da biste suzili pretragu.\nTakođe možete pročitati više o Himel poljoprivreda u odeljku Brendovi.\nHimel FS75Opšte stanje (1-5): 3, Maksimalni teret za podizanje: 7.5e+006, Zemlja proizvodnje: DE\nOvde je kompletna lista polovnih Himel poljoprivreda za prodaju. Mozete da dodate strane među svoje omiljene strane ili upoređujete zanimljive proizvode klikom na polja za potvrdu pored polovnih/og Himel poljoprivreda koji su Vam zanimljive, uz korišćenje opcija koje se nalaze iznad. Ako zelite da promenite pretragu, vratite se na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”.\nNe zaboravite da redovno koristite Mascus, jer se svakodnevno dodaju nove kategorije i opcije vezane za polovne Himel poljoprivreda i drugu polovnu opremu u poljoprivredi. Najpopularnije podkategorije su: traktori, kombajni, prikolice, ATV i mašine za seno i stočnu hranu


CEDEVITA SE NE ŠALI! Plejmejker Atlante najnovije je pojačanje hrvatskog šampiona! - Informer\nCEDEVITA SE NE ŠALI! Plejmejker Atlante najnovije je pojačanje hrvatskog šampiona!\nKošarkaški klub Cedevita nastavio je ozbiljno da se pojačava pred narednu sezonu\nUgovor sa šampionom Hrvatske potpisao je Džoš Mageti koji je prošle sezone nastupao za Atlantu, kao i za Iri Bejhokse u Razvojnoj ligi.\nMageti je u dosadašnjoj karijeri još igrao za holandski Cvole, grčki Korovios, kao i za ekipu Los Anđeles Difendersa u Razvojnoj ligi. Ovo je peto pojačanje Cedevite pred početak nove sezone na Jadranu. Cedevita je dovela Anta Ćorića (Cibona), Domagoja Bošnjaka (Cibona), Eldžina Kuka (Rizen) i Vitora Benitea (Mursija).\nKošarka KK Cedevita Džoš Mageti ABA liga


Građani u BiH povećali depozite - NTV Arena Bijeljina\nGrađani u Bosni i Hercegovini su u godini dana povećali depozite za 451 milion maraka i na kraju novembra 2020. su imali ukupno gotovo 13,5 milijardi KM.\nPo posljednjim podacima Centralne banke BiH, građani na bankovnim računima najviše imaju dugoročne depozite, i to nešto više od 5,1 milijardi KM. Zatim, na transakcionim računima se nalazi oko 4,4 milijarde KM, dok je oko 2,6 milijardi KM raspoređeno kao depoziti po viđenju. Ostatak od oko 377 milion KM su kratkoročni depoziti stanovništva.\nKada je u pitanju bankarski sektor samo u Republici Srpskoj, posljednji podaci su za kraj trećeg kvartala, odnosno devetog mjeseca prošle godine. Tako su depoziti građana, a po informaciji Ministarstva finansija RS, iznosili nešto više od 3,7 milijardi KM. Depoziti stanovništva Republike Srpske učestvuju sa 59,1 odsto u ukupnoj strukturi depozita.\n– Depoziti, kao primarni izvor finansiranja bankarskog sektora, iznosili su oko 6,3 milijardi KM i manji su za jedan odsto u odnosu na kraj 2019. godine. Ukupni depoziti na nivou bankarskog sektora, nakon kratkotrajnih poremećaja u martu i aprilu 2020, stabilizovali su se i smanjili stopu pada na jedan odsto – kažu u Ministarstvu.\nNajznačajniji nominalni rast depozita iskazan je kod depozita građana u iznosu od 63,2 miliona КM ili dva odsto, zatim kod depozita vladinih institucija u iznosu od 25 miliona КM ili četiri odsto. S druge strane, pad depozita u odnosu na kraj 2019. godine zabilježen je kod privatnih preduzeća i društava za 43 miliona КM ili pet odsto, bankarskih institucija 83,6 miliona КM ili 18 odsto i nebankarskih finansijskih institucija 65 miliona КM ili 21 odsto.\nTags: banka, bih, depozit, novac, rs, zemlja


Istražujemo: Knjige pred praznike i upola jeftinije\nKultura Autor:Matija Jovandić24. dec. 202010:22 > 17:37\nFoto:TANJUG/ STRAHINJA ACIMOVIC\nIzdavači i knjižari su pred novogodišnje i božićne praznike za čitaoce pripremili popuste od 20 do 70, neki čak i do 80 odsto, pa pojedini naslovi koštaju 200 dinara. Najčešće se knjige, ipak, mogu kupiti upola jeftinije.\nKnjiga je najbolji poklon, stara je deviza kojoj podjednako pribegavaju ljubitelji čitanja, ali i oni koji smatraju da je to svakako najsigurniji način da nekoga obraduju. Imajući to na umu, popuste su pripremile i velike izdavačke kuće i manji izdavači, kao i nezavisni knjižari u dogovoru sa njima. Većina popuste odobrava samo za onlajn porudžbine, s obzirom na lošu epidemiološku sliku, nudeći jeftiniju dostavu, pa i besplatnu dostavu.\nAkcija „Vulkana“, u okviru koje čitaoci mogu sve knjige ovog izdavača da poruče onlajn uz popuste od 30 odsto, odnosno 40 odsto ako se odluče za tri je u toku i traje do 25. decembra, a dostava na području Srbije je besplatna, navode u ovoj izdavačkoj kući.\nOvaj izdavač u odvojenoj akciji stavio je na popust i odabrane naslove za decu, pa će oni koji poruče tri i više knjiga sa liste za njih dobiti popust od 10 odsto.\n„Pošto smo nedavno održali ‘Noć knjige’ tokom koje su važili ogromni popusti na celokupnu ‘Laguninu’ produkciju, u narednom periodu će u knjižarama važiti tradicionalan količinski popust od 10 odsto na kupovinu tri ili više knjiga u našem izdanju, kao i popusti koje donosi kartica „Laguninog“ kluba čitalaca koji se kreću čak 40 odsto, koliko iznosi rođendanski popust koji omogućava kupovinu tri knjige na sam rođendan, dan ranije ili kasnije, u knjižari ili na našem sajtu, navode u najvećoj domaćoj izdavačkoj kući.\nOvaj izdavač dodaje da na popust od 30 odsto do 15. januara mogu da računaju oni koji njihova izdanja pri kupovini onlajn plaćaju „viza premijum“ karticom, uz šta dobijaju na poklon i tri meseca pretplate za registraciju na aplikaciji „eDen Books“.\n„Službeni glasnik“ deo svojih izdanja čitaocima je ponudio sa popustom od 30 do 50 odsto, a ova pogodnost i na sajtu izdavača i u njihovim knjižarama širom Srbije traje do 15. januara.\nMeđu knjigama na popustu su i pojedini kompleti, navode u ovoj izdavačkoj kući, poput kolekcije „Noar“ gde četiri knjige (Dablin, Amerika, Istanbul i Sankt Peterburg) mogu da se kupe po ceni dve (1.870 dinara) ili dve dečje knjige iz edicije „Avantura“ po ceni jedne (880 dinara). Pojedini naslovi mogu da se nađu i za 275 ili 330 dinara, a ceo spisak knjiga na popustu može se videti na sajtu ovog izdavača.\n„Dereta“ do 10. januara odobrava popuste na svoja izdanja od 30 d0 70 odsto i u knjižari i na sajtu. Popusti na sve njihove naslove su 30 odsto, s tim što su u okviru specijalne ponude od 50 do 70 odsto, a tu su akcije od tri, pet ili 10 knjiga za 999 dinara sa odabranim naslovima, navode u ovoj izdavačkoj kući.\n„U ovim potpuno neobičnim okolnostima knjiga je ipak najprikladniji univerzalni poklon“, poručuju iz izdavačke kuće „Geopoetika“, gde su čitaocima obezbedili popuste od 30 odsto na sva svoja izdanja, bilo da ih čitaoci kupuju u njihovoj knjižari u Ulici Laze Pačua ili poručuju preko sajta, telefona, mejlom…\nI njihova izdanja i naslovi drugih izdavača: Iz „Geopoetikine“ knjižare Foto: Nemanja Jovanović/Nova.rs\n„Arhipelag“ na kraju godine i u susret praznicima nagrađuje članove svog kluba čitalaca novogodišnjom akcijom nazvanom „Svi praznici u jednoj akciji“, uz popuste od 40 odsto na njihova izdanja, uz još pet odsto na tri i više knjige, navodi ovaj izdavač.\nPrednovogodišnje čitanje: Novi naslovi u domaćim knjižarama\nŠta čitati: Predstavljamo nove naslove u domaćim knjižarama\nŠokantno: Beograd usred pandemije dobio četiri nove knjižare\nPopuste čitaoci mogu da ostvare u Klubu čitalaca na Terazijama 29/II radnim danima od devet do 17 sati ili porudžbinom telefonom, mejlom ili preko sajta ovog izdavača, a dostava za iznos veći od 1.000 dinara je besplatna. Osim toga, knjige ovog izdavača prodavaće se u desetak manjih i nezavisnih knjižara širom Srbije uz popust od 20 odsto.\nIzdavačka kuća „Clio“, osim popusta od 50 odsto na „Prognane pojmove“ Todora Kuljića kao za knjigu nedelje i mogućnost pretplate na knjige „Vidovnjaci“ Gvida van Hegela (605 dinara) i Šošane Zubof „Doba nadzornog kapitalizma“ (880 dinara), pokrenuli su i akciju „Radost za sve“ u okviru koje će čitaoci njihova izdanja moći da nabave po cenama nižim od 30 pa do 70 odsto za neka ranija izdanja.\nTražena „Istorija filma“ Dejvida Kuka će, navode u ovoj kući, biti na popustu od 40, a prošle godine objavljena studija „Potop – Veliki rat i prekrajanje istorije 1916 – 1931“ Adama Tuza jeftinija za 45 odsto. Akcija će, kako dodaju, trajati do 31. decembra, a postoji mogućnost i da bude produžena.\n„Godina za nama bila je burna, uzbudljiva i neočekivana. Ipak, uspeli smo da objavimo mnoštvo novih naslova i zadržimo ljubav prema knjigama i čitanju, i kod vas i kod nas… Štaviše, ove godine, ta ljubav bila je jača nego ikada“, poručuju iz novosadske „Akademske knjige“ predstavljajući akciju u okviru koje će izdanja iz njihovih biblioteka „Savremeni roman“, „Mozaik“, kao i kompleti Celokupna dela Aleksadra Tišme i Izabrana dela Patrika Modijana biti na popustu od 30 odsto.\n„Kreativni centar“ pripremio je „Novogodišnje knjigopaketiće“ za najmlađe čitaoce, a preko njih su pojedinačni naslovi jeftiniji i do 70 odsto, navode u ovoj izdavačkoj kući. U njihove dve knjižare u Beogradu i jednoj u Nišu do 15. januara u ponudi će biti 20 različitih kompleta knjiga, podeljenih kako po autorima, tako i po uzrastu svojih čitalaca.\nKnjižara „Kreativnog centra“ na Novom Beogradu Foto: Kreativni centar/Promo\n„Tako se paketi sa tri ili četiri knjige mogu naći po cenama od 1.000 ili 1.200 dinara“, kažu u „Kreativnom centru“. Knjige se mogu poručiti i preko sajta, a dostava na području Srbije za iznose veće od 1.950 dinara je besplatna. Za svaku kupovinu u knjižarama i preko sajta čitaoci na poklon dobijaju i zidni kalendar, dodaju u ovoj kući.\nNovosadska „Čarobna knjiga“ ne nudi popuste na knjige, ali zato nudi solidne olakšice pri kupovini onoga po čemu su, možda, i najprepoznatljiviji: na stripove.\nU okviru „Novogodišnje stripomanije“ do 27. decembra, ovaj izdavač pripremio je popuste od 33 odsto za 14 svojih novih izdanja, akciju „Kompletiraj kolekciju“ sa popustima do 40 odsto i akciju „stripovi po 500 dinara“.\nPopuste je, osim onlajn, moguće ostvariti u njihovoj knjižari u Beogradu, u knjižari „Alan Ford“ na Novom Beogradu i knjižari „Bulevar“ u Novom Sadu, a kompletan spisak naslova na popustu predstavljen je na sajtu ovog izdavača.\nLom, Kontrast, Štrik, Urban Reads…\nU beogradskom „Lomu“ odlučili su da, kako kažu, bar malo ulepšaju praznike čitaocima i za sva svoja izdanja naručena preko sajta izdavača do 29. decembra odobrili su popuste od 35 do 45 odsto.\nU „Kontrastu“ navode da na sva svoja izdanja naručena preko sajta odobravaju popust od 25 odsto sve do 15. januara, pripremili su i „pakete knjiga“ sa popustima od 40 odsto, a pojedine svoje naslove prodavaće i uz popust od 70 odsto. Pored toga, tu je i njihova akcija „tri knjige za 999“ dinara.\nNovogodišnje sniženje u „Štriku“ donosi čitaocima popust od čak 80 odsto, pa se dvadesetak njihovih izdanja preko sajta ovog izdavača može kupiti po cenama od 200 do 650 dinara.\nKnjižara „Urban Reads“ Foto: Nemanja Jovanović/Nova.rs\nIzdavač „Urban Reads“ uveo je takođe sezonsko praznično sniženje na svoja izdanja od 10 do 30 odsto preko sajta do 8. januara, a popusti važe i u njihovoj knjižari na Vračaru. „Kod nas u knjižari su mnogi naslovi i inače na trajnom sniženju“, dodaju u „Urban Readsu“.\nKnjižare „Beopolis“ i „Makart“\n„I ove godine u ovo doba nas i vas čekaju ‘Praznici sa prijateljima’. Ovogodišnje izdanje će proteći bez pratećih programa, ali smo se potrudili da čitaocima, u saradnji sa više od 20 izdavačkih kuća, pružimo priliku da do polovine januara 2021. nabave ili poklone knjige uz popuste od 10 do 50 odsto, kažu u knjižari „Beopolis“ u beogradskom Domu omladine.\nDa li su knjige u Srbiji skupe\nPreporuke za čitanje: Deset knjiga za vikend kod kuće\nKakav je bio Bora Pekić: 14 priča o slavnom piscu\nČitaoci će uz popust od 10 odsto moći da nabave izdanja „Derete“, „Clia“ i biblioteke „XX vek“, uz 15 odsto popusta naslove izdavača kao što su „Booka“, „Futura“, „PPM Enklava“ i „Psihopolis“, a za po petinu nižim cenama knjige „Geopoetike“, „Radnog stola“, Književne radionice „Rašić“, „Loma“, „Atosa“, „Aretea“, „Fedona“, „Karposa“, „Kontrasta“, „Bukefala“, „Komika“, „Hoplita“ i Fakulteta za medije i komunikacije. Knjige u izdanju „Platoa“ prodavaće se za četvrtinu jeftinije nego inače, a izdanja „Fabrike knjiga“ uz popuste od 30 do 50 odsto.\nU knjižari „Makart“ su povodom praznika sa izdavačima dogovorili popuste na više desetina naslova i oni se mogu nabaviti preko njihovog sajta tačno 21 odsto jeftinije, uz besplatnu dostavu na kuću do 31. decembra.\nŠta ćemo u decembru gledati na Netflixu: Premijere favorita za Oskara (VIDEO)


J A V N I P O Z I V za predlaganje kandidata za dodjelu javnih priznanja općine Ključ za 2022. godinu | Općina Ključ\nJ A V N I P O Z I V za predlaganje kandidata za dodjelu javnih priznanja općine Ključ za 2022. godinu\nPosted on 7. Juna 2022. 7. Juna 2022. by Urednik\nKomisija za odlikovanja i općinska priznanja\nNa osnovu člana 11. Odluke o javnim priznanjima općine Ključ („Službeni glasnik općine Ključ“, broj:12/13) Općinsko vijeće općine Ključ – Komisija za odlikovanja i općinska priznanja o b j a v l j u j e\nza predlaganje kandidata za dodjelu\njavnih priznanja općine Ključ za 2022.godinu\nRadi odavanja priznanja za posebna postignuća,doprinos od posebnog značaja i\nrad ili djela koja zaslužuju opće priznanje i isticanje, Općinsko vijeće općine Ključ – Komisija za odlikovanja i općinska priznanja poziva sve ovlaštene subjekte za dostavljanje prijedloga kandidata za dodjelu javnih priznanja općine Ključ za 2022. godinu.\nPod ovlaštenim subjektima iz stava (1) smatraju se Općinski načelnik, vijećnici u\nOpćinskom vijeću općine Ključ, članovi radnih tijela Vijeća, ostali članovi Stručnog kolegija Općinskog načelnika općine Ključ, državne institucije i njihovi organi, politički subjekti i udruženja građana.\nJavna priznanja općine Ključ dodjeljuju se povodom 15. septembra – Dana\noslobođenja općine Ključ, a dodjeljuju se sljedeća javna priznanja:\nPočasni građanin Općine, kao posebno počasno priznanje\nPlaketa „15. septembar“, kao najveće priznanje općine Ključ\nJavna priznanja „Počasni građanin općine Ključ“ i „Plaketa 15. Septembar“ mogu\nbiti dodijeljena po jednom licu u toku jedne godine iz reda predloženih kandidata, ako takvo lice ispunjava uslove propisane Odlukom o javnim priznanjima općine Ključ.\nJavna priznanja „Zahvalnica“ i „Pohvala“ mogu biti dodijeljena za najviše po tri lica\nu toku jedne godine iz reda predloženih kandidata, ako takva lica ispunjavaju uslove propisane Odlukom o javnim priznanjima općine Ključ.\nJavno priznanje „Počasni građanin Općine“ dodjeljuje se fizičkim licima koja\nnemaju prebivalište na području općine Ključ, niti potječu sa područja općine Ključ, za izuzetne usluge u odbrani i oslobađanju, obnovi, izgradnji i razvoju Bosne i Hercegovine, a posebno općine Ključ. Javno priznanje „Počasni građanin Općine“ može se dodijeliti i za doprinos u razvoju nauke, kulture i sporta, unapređenju međunarodne saradnje, očuvanju mira i druge zasluge od posebnog značaja za Općinu. Licima koji nisu državljani Bosne i Hercegovine Javno priznanje „Počasni građanin Općine“ može se dodijeliti i za doprinos u pružanju podrške u borbi za odbranu Bosne i Hercegovine od agresije od 1992.godine do 1995.godine, organizovanju i pružanju humanitarne pomoći općini, razvoju demokratičnosti, humanosti, solidarnosti i toleranciji među ljudima.\nPlaketa „15. septembar“ dodjeljuje se pravnim i fizičkim licima sa područja općine\nKljuč za zasluge stečene u odbrani i oslobađanju Općine, te zasluge stečene u oblasti privrednog, obrazovnog, naučnog, zdravstvenog, sportskog i drugih oblika razvoja Općine.\nJavna priznanja „Zahvalnica“ i „Pohvala“ mogu se dodijeliti pravnim i fizičkim licima\nza zasluge stečene na odbrambeno-oslobodilačkom angažmanu u toku odbrambeno-oslobodilačkog rata 1992 – 1995. godine, humanitoranom, kulturnom, privrednom, obrazovnom, naučnom, zdravstvenom, sportskom i drugim oblicima razvoja Općine. Javno priznanje „Pohvala“ dodjeljuje se za djela koja zaslužuju javnu pohvalu.\nJavna priznanja općine Ključ mogu se dodjeljivati i posthumno.\nJavna priznanja Općine ne mogu biti dodijeljena licima koja su svojim\naktivnostima u toku odbrambeno-oslobodilačkog rata 1992. – 1995. godine djelovala protiv teritorijalnog integriteta i suvereniteta Bosne i Hercegovine i koja su na bilo koji način učestvoala u agresiji na Bosnu i Hercegovinu.\nPrijedlog za dodjelu javnih priznanja Općine podnosi se pisanim putem, a sadrži sljedeće elemente:\nime i prezime ili naziv predlagača,\nime i prezime ili naziv i adresu ili sjedište lica koje se predlaže za dodjelu javnog priznanja Općine i njegovu biografiju,\nkonkretan prijedlog sa nazivom javnog priznanja za dodjelu licu koje se predlaže za dodjelu,\nobrazloženje prijedloga sa navođenjem razloga na kojima se zasniva prijedlog,\npo potrebi konkretne dokaze iz kojih se mogu nedvosmisleno utvrditi navodi iz prijedloga i drugi relevantni podaci,\ndatum sačinjavanj prijedloga i\nPostupak do donošenja Odluke o dodjeli općinskih priznanja, uključujući i sačinjavanje prijedloga Odluke, uz stručnu pomoć sekretara Vijeća, provodi Komisija za odlikovanja i općinska priznanja Općinskog vijeća općine Ključ.\nAko više kandidata ispunjavaju uslove za isto priznanje u smislu uslova propisanih odredbama Odluke o javnim priznanjima općine Ključ, Komisija odlučuje, primjenjujući kriterije iz Odluke, kojeg će kandidata predložiti za dodjelu javnog priznanja.\nJavni poziv za predlaganje kandidata za dodjelu javnih priznanja općine Ključ za 2022. godinu otvoren je do 07.07.2022. godine, a prijedlozi kandidata dostavljaju se na adresu:\nOpćina Ključ – Općinsko vijeće – Komisija za odlikovanja i općinska priznanja\nUlica Branilaca BiH broj 78, 79280 Ključ.\nNepotpune, neblagovremene i neuredne prijedloge kandidata za dodjelu javnih priznanja Općine Komisija neće razmatrati.\nP R E D S J E D N I C A\nJavni-poziv-priznanja-2022-3 (77 kB)\nArhiva, Javni pozivi


ZRENJANINSKA FILHARMONIJA ODRŽALA KONCERT PRED REKORDNIM BROJEM POSETILACA | ZR KLIK\nZrenjanin- Pred punim Trgom slobode fantastičan koncert održala je Zrenjaninska filharmonija kojom je dirigovao Mikica Jeftić. Izvodili su bisere klasične, operske i simfonijske muzike, a pevali su mecosopran Višnja Popov, sopran Pamela Kiš Ignjatov i bariton Vasa Stajkić.\nMinistar privrede Goran Knežević, direktor Beogradske filharmonije Ivan Tasovac, svetski poznat tenor Bela Mavrak, gradonačelnik Čedomir Janjić i mnogobrojne zvanice uživali su u koncertu Zrenjaninske filharmonije.\nU subotu, 31. avgusta, publiku očekuje ekskluzivan koncert Zrenjaninske filharmonije i novosadskog Big benda sa damama Evrovizije, a dirigent će biti svetski priznat Fedor Vrtačnik koji sarađuje sa simfonijskim orkestrima širom sveta (Kalifornijska filharmonija, Njujorška filharmonija, Detroitski simfonijski orkestar, Praška filharmonija, Beogradska filharmonija, Makedonska filharmonija) ali i sa svetski poznatim muzičarima poput Stinga i Robija Vilijamsa.\nNa Žitnom trgu koncert su održali grupe Amajlija i grupa Zana.\nU petak, 30. avgusta, na Trgu slobode posetioce očekuje koncert Lepe Brene, dok će na Žitnom trgu koncerte održati grupe Jal i Letu štuke.


KEJP KANAVERAL – Američka svemirska agencija NASA otkrila je, u saradnji s kompanijom Gugl, osmu planetu u dalekom sunčevom sistemu, jedinom koji po broju planeta za sada odgovara našem. Planetu nisu otkrili ljudi, već mašine, a NASA i Gugl su… »\nPoslanicima u Strazburu nedostajala tri glasa da zabrane fosfatni aditiv u specijalitetima od čije prodaje živi 200.000 ljudi. Od našeg dopisnika Atina – Giros i kebab su spaseni. Nacionalni specijalitet Grčke je za sada odoleo evropskim pravilima i… »\nSrbi vole da budu sarkastični\nNaš istaknuti slavista u SAD priredio antologiju srpske satire na engleskom jeziku. U SAD se nedavno na engleskom jeziku pojavila antologija „Srpska satira i aforizmi” (New Avenue Books, Middletown, 2017), koju je sačinio univerzitetski profesor… »


Kako je ova reklama od 15 sekundi navukla gnev internet korisnika širom sveta! (VIDEO)\nPoznati američki proizvođač brze hrane emitovao je reklamu koja traje samo 15 sekundi, ali dovoljno da na sebe navuče gnev internet korisnika! Ovakva reakcija govori u prilog tome da se veštačka inteligencija može vrlo lako zloupotrebiti, ali i o tome da ljudima ne treba davati povod da budu „šaljivi“, jer će ga sigurno iskoristiti.\nDržeći jedan od sendviča, radnik Burger Kinga govori o tome kako u 15 sekundi nema dovoljno vremena da kaže šta je sve deo „sočnog Whopper burgera“. I tu nastaje haos! On izgovara rečenicu: „OK, Google, what is the Whopper burger?“.\nNe samo da je aktivirao stotine hiljada Google Home, Android telefona i drugih uređaja na kojima je instalirana i aktivirana Google aplikacija s „OK, Google“ frazom, nego je indirektno naterao i Wikipedia stranicu da zaključa sve podatke o tom burgeru!\nNaime, „OK, Google“ je komanda koja pokreće Google Assistant, Google Home ili nekog drugog Google asistenta, zasnovanog na veštačkoj inteligenciji, koji nakon upita daje tražene informacije. U ovom slučaju, Wikipedia stranicu o Whopper burgeru. „OK, Google“ je deo Google aplikacije koja radi na telefonima, računarima, tabletima, Apple ili Windows pametnim uređajima, što sasvim dovoljno govori o tome kolike su razmere ove invazivne reklame!\nNa primer, Google Home je kućni uređaj, koji non-stop čeka „OK, Google“ komandu i automatski počinje da traži odgovor zadatog upita, u ovom slučaju – čita Wikipedia stranicu o traženom burgeru, koja se u sekundi pretvorila u opštu sprdnju.\nProtivnici brze hrane, protivnici načina na koji Burger King priprema svoje obroke, internet šaljivdžije i oni koji su samo hteli da iskoriste situaciju za svoje sitne pakosti izmenili su Wikipedia Whopper burger stranicu, pa je Google Home čitao kako je sendvič napravljen od mesa pacova, sadrži otrove, nije zdrav i slično. U neslanu šalu su uvučeni Google i Wikipedia, koji u njenom kreiranju nisu ni učestvovali.\nReklama je emitovana na najvećim internet stranicama, na nacionalnim i najgledanijim televizijama širom SAD i dovela je do takvog haosa da je Google morao da povuče „OK, Google, what is the Whopper burger?“ frazu iz memorije Home i Assistant servisa, a Wikipedia je prvo povukla, a onda vratila stranicu o spornom burgeru. Međutim, brzo ju je zaključala za izmenu.\nDa stvar bude gora, izgleda da je šef marketinga Burger King kompanije i sam izmenio Wikipedia stranicu, kako bi išla na ruku reklami, ali ovo još uvek nije potvrđeno.\nČitava ova situacija govori u prilog tome da se veštačka inteligencija još uvek može vrlo lako obmanuti i zloupotrebiti, ali i o tome da ljudima ne treba davati povod da budu „šaljivi“, jer će ga sigurno iskoristiti. I to milioni njih.\n2017-04-14T16:45:15+02:0014 априла, 2017|Web|


Djurović: Nema realne opasnosti za gradjane\nBeta 21. novembra 2016. 21:05\nDirektor Centra za zaštitu i pomoć tražiocima azila Radoš Djurović izjavio je povodom tuče migranata na Zelenom vencu u Beograd da što pre treba rešiti problem sa migrantima koji žive na ulicama, izvan centara za azil, ali da nema realne opasnosti po gradjane Srbije.\n„Migranti su sve više na otvorenom, ima ih dosta u Beogradu i u drugim urbanim mestima u zemlji, ozlojadjeni su što ne mogu dalje, vrlo često maltretirani na granicama i vraćeni u Srbiju. Na taj način imamo hroničnu situaciju koja utiče na njihovo psihofizičko stanje, tako da su sve više razdražljivi“, rekao je Djurović za tv N1.\nPrema rečima Djurovića, migranti se najčešće sukobljavaju oko usluga krijumčarenja.\n„Migranti se najčešće sukobljavaju onda kada neko nekoga prevari za neku uslugu, kada neko nekom uzme novac, kada neko ne vrati novac“, rekao je Djurović.\nOn je dodao da dodatni problem predstavljaju etničke razlike medju migrantima.\n„Arapi nisu u dobrim odnosima sa ljudima koji govore persijski jezik, Iranci nisu dobri sa Pakistancima, ni sa Avganistancima, to su dodatni problemi“, ocenio je on i dodao da u Srbiji treba da postoji više institucija koje će se baviti tim problemima i zaštiti gradjane.\nJedna osoba je stradala, a dve su teško povredjene danas posle 15.00 časova u tuči migranata na Zelenom vencu u Beograda. Uhapšeno je nekoliko migranata.


Vlada SAD-a nastavlja raditi s državnim i entitetskim institucijama u Bosni i Hercegovini i s Crvenim krstom BiH na osiguranju humanitarne pomoći područjima širom BiH koja su najviše pogođena teškim poplavama.\nPet kamiona iz kampa Darby Vojske SAD-a u Garrisonu Livorno iz Italije su na putu za BiH. U kamionima je više od 25 tona hitne humanitarne pomoći u vrijednosti oko 700.000 dolara.\nBiće dopremljeno oko 1.200 vreća za spavanje, kreveta, prostirki i deka, 720 kanistera vode, 200 kanistera goriva, tri mobilne kuhinje, 14 grijalica, sedam agregata, 15 pumpi za vodu te ostale potrepštine, rečeno je Agenciji FENA u Ambasadi SAD-a u Sarajevu.\nTakođe američka pomoć je i u rekalibraciju helikopterskih alata potrebnih Oružanim snagama BiH u njihovim intenzivnim akcijama potrage i spašavanja. Alati su 17. maja avionom prebačeni iz BiH u američke objekte u Njemačkoj na rekalibraciju 18. maja, i uskoro se očekuje povratak istih u BiH.


U Mrkonjić Gradu održana litija podrške Srpskoj Pravoslavnoj Crkvi u Crnoj Gori - ŠIK RADIO\nU Mrkonjić Gradu održana litija podrške Srpskoj Pravoslavnoj Crkvi u Crnoj Gori\nby N on Januar 13, 2020 with Nema komentara\nU subotu 11. januara 2020. godine kada proslavljamo 14.000 mučenika Vitlejemskih, u Mrkonjić Gradu je u poslijepodnevnim časovima održana litija podrške bratskom narodu i Srpskoj Pravoslavnoj Crkvi u Crnoj Gori koja strada od strane nerazumnih vlastodržaca koji donoseći zakon o „slobodi vjeroispovijesti“ nastoje da oduzmu od SPC upravu nad crkvenom imovinom.\nU litiji, u kojoj je bilo nekoliko hiljada vjernika, u rukama sveštenika nošene su mošti Svetih prepodnih mučenika medljanskih Serafima, Avakuma i Mardarija.\nLitija je formirana ispred hrama Rođenja Presvete Bogorodice i kretala se do Hrama Svetog Save, gdje je služen moleban za prestanak stradanja i patnje SPC i vjernog naroda u Crnoj Gori, kojeg je predvodio Njegovo Preosveštenstvo Episkop bihaćko-petrovački i rmanjski g. Sergije.\nNakon Molebna Episkop Sergije pozdravio je prisutno sveštenstvo i vijerni narod riječima kojima je izrazio pobjedu Pravoslavlja Vaskrsenjem Hristovim i poručio svima sa ovoga tog svetog mjesta da se naoružamo onim jedinim i istinskim oružjem, Krstom Gospodnjim kojim je pobijedio smrt i najvećeg neprijatelja ljudskog roda-đavola i koga pogotovo nikakva ljudska sila ni vlast ne može nadvladati.


Napućeni Kiki Lesendrić: “Puć” je moj novi način ocenjivanja\nRobert Levandovski u epizodi kao iz “Balkanskog špijuna”: Promašili ste gol, ali ste POGODILI MOJ TELEFON i - uništili ga totalno! /VIDEO/\nKiki Lesendrić, jedan od članova žirija emisije “X faktor” poslednjih dana postao je pravi hit na društvenim mrežama zbog “puća” kojim izražava mišljenje o nastupu takmičara. Na Tviteru je čak napravljen poseban profil “Puć Kikija Lesendrića”, a najveći fan je - njegova koleginica Kristina Kovač.\nNišta što jedan puć ne može da reši, ugledajte se na Kikija, puć govori više od hiljadu reči - stoji u opisu profila na Tviteru, na kojem se nalazi i nekoliko slika poznatog muzičara na kojim karakterističnim "pućenjem" izražava podršku nekom takmičaru, neslaganje sa mišljenjem ostalih članova žirija...\nSledeći korak je bio naći fotke poznatih ličnosti koji bi mogli da mu budu "konkurencija" u "pućenju", a rezultat je - "Kiki to radi najbolje".\nČuo sam da postoje fotografije na internetu na kojima se ja kao nešto pućim. Na taj način ocenjujem takmičare, to mi je novi sistem, "puć" od minus dva do dvadeset - rekao je muzičar kroz smeh za "24 sata".\nKikijeva koleginica iz žirija, kao i uvek nije mogla da ostane bez komentara, pa je na društvenim mrežama napisala da je veliki fan “Kikijevog puća”.\nHahahaha, koliko je ovo gotivno, veliki sam fan Kikijevog puća, uvek me nasmeje - napisala je Kristina Kovač.\n"Puć" bi, kako stvari stoje, mogao lako da postane novi trend i zaseni takozvane dak fejs fotografije, u kojima ipak prednjače "dame" kao što su Soraja Vučelić, Stanija Dobrojević, Sandra Obradović...\nTokom jučerašnjeg dana, Lesendrić je bio u studiju i vežbao sa svojim pulenima pred večerašnju lajv emisiju, u kojoj će se takmičari predstaviti pesmama domaćih izvođača.\nODRASLA U FRANCUSKOJ Upoznajte lepu i talentovanu ćerku Gorana Bregovića\nOlju Karleušu i Ćanu muževi pokupili na ulici i – oženili ih!\nSanja Papić razvela advokata\nEma Bregović najstarija je od tri ćerke Gorana Bregovića. Oduvek je bila okružena umetnošću, pa ne čudi što joj je ona postala životni poziv.\nSeks ikona SFRJ Savina Geršak: Sigurna sam da ću se jednog dana vratiti na film\nGlumica Savina Geršak važila je za seks simbol u SFRJ, a proslavila se ulogama u filmovima "U ime naroda", "Smrt gospodina Goluže" i "Čudo neviđeno". Iako je poslednji film snimila 1990. godine i danas u Rimu radi kao psihoterapeut, Savina je sigurna da će jednog dana ponovo glumiti.\nNEVEROVATNA IGRA SUDBINE! Znate je kao oficira Larisu: Vojna akademija me je spojila sa porodicom iz Afrike POSLE 37 GODINA\nOna je majka dve devojčice i joga instruktor. Rođena je Subotičanka, živi u Beogradu, a porodica iz Afrike, s kojom nije imala kontakt, javila joj se pošto je videla fotografije iz serije na fejsbuk profilu.\nSVI SU TRAGALI ZA NJENIM UBICOM Ova LEPOTICA je igrala Milicu Despotović u seriji koja je hipnotisala Srbiju\nMilicu Despotović, za čijim ubicom je trajala potraga tokom cele prve sezone serije "Ubice mog oca", odigrala je mlada srpska glumica Marina Ćosić.\nUkućanima "VB" nagrada od 150.000 evra, ako ne budu psovali\nNova sezona rialiti šoua "Velikog brata" počela je sinoć, a 16 takmičara iz celog regiona boriće se za uvećanu nagradu od 150.000 evra u kući na Košutnjaku, ali samo ako se budu pridržavali novih pravila.\nŠOK VIDEO Karleuša zapevala na engleskom i evo kako zvuči!\nJelena Karleuša, osim što peva na srpskom, može da se pohvali i znanjem engleskom jezika. E sad, kako to tačno zvuči, čućete u videu.\nUpoznajte buduću gospođu Navratilovu: Teška prošlost, muža ubila prostituka, nerazjašnjene okolnosti oko smrti njene bebe\nLegendarna teniserka Martina Navratilova zaprosila je svoju dugogodišnju partnerku Juliju Lemigovu na stadionu Artur Eš u Njujorku, odmah posle polufinalnog meča. Ipak, buduća gospođa Navratilova imala je burnu proslost.\nNina Badrić i Maja Sar isprobavale nacionalna jela u Bakuu\nPredstavnice Bosne i Hercegovine i Hrvatske, Maja Sar i Nina Badrić, zajedno su šetale Bakuom u pauzi između proba. Pevačice su boravak u azerbejdžanskoj prestonici iskoristile i za uživanje u jelima nacionalne kuhinje.\nPoslušajmo malo bolje: O čemu su zapravo ovi poznati hitovi?\nKoliko vam se puta dogodi da čujete pesmu, koja super zvuči, lako ulazi u uvo iako zapravopojma nemate o čemu govori? Evo koja se poruka krije iza nekih od najpoznatijih pesama.\nNemci osvajaju Svetsko prvenstvo! Tako bar tvrdi Homer Simpson\nAko je verovati jednoj od najnovijih epizoda animirane serije "Simpsonovi", u finalu predstojećeg Svetskog prvenstva u fudbalu naći će se reprezentacije Brazila i Nemačke.\nMuž varao Tori Speling . Ljubavnica tvrdi da glumica nije spavala sa suprugom mesecima\nGlumica Tori Speling i njen suprug Din Mekdermot su imali naizgled idealan brak, međutim, u medijima je pre nekoliko dana odjeknula informacija da je Din bio neveran.\nEvo zašto CEO svet voli Novaka! On je najveći šoumen svih vremena!\nIako je Novak Đoković najuspešniji teniser Srbije svih vremena, on ne dozvoljava da mu se sve svodi na rad i odricanje, te se često odlučuje na kratke nastupe na, i izvan terena.\nDANAS IM JE ŽIVOT POTPUNO DRUGAČIJI Na vrhuncu popularnosti pobegle su iz Srbije, a jedna glumica je doživela tešku nesreću\nOsamdesetih i devedesetih su glumile u poznatim filmovima, jedva smo čekali da ih gledamo u nekom ostvarenju, a onda su pokušale da izgrade karijeru u inostranstvu i nestale su sa našeg "radara".\nProfesorka Loren napušta akademiju\nProfesorka plesa na akademiji „Operacije trijumf” Loren N. Autlou sutra će studentima šoua održati poslednji čas. Loren odlazi sa akademije a, kako saznajemo, vratiće se poslednje nedelje, pred veliko finale.\nTom Henks kao kapetan broda koji su oteli somalski pirati\nTom Henks će igrati u filmu po istinitom dogadjaju, otmici američkog broda čiji se kapetan predao somalskim piratima kako bi spasao posadu, objavio je Holivud riporter.\nEKSKLUZIVNO Željko Joksimović prvi put progovorio o blizancima i Jovaninoj trudnoći\nPoznati pevač raduje se što će se njegova porodica uvećati, a da njegova supruga Jovana ovog puta nosi dvojke, te kako se zbog svega toga oseća ispričao je u razgovoru za "Blic".\nSoraja zasladila 27. rođendan: Ostatke torte šalje Mihi i fudbalerima\nZa fudbalere koji su se sinoć rastali od svog selektora Siniše Mihajlovića pobrinuće se njegova nikad potvrđena simpatija, starleta Soraja Vučelić, koja će reprezentaciji poslati ostatke rođendanske torte.\nKEEPING UP WITH THE KARIĆI Ovako je Bogoljub testirao Snapchat i PLAKAĆETE OD SMEHA\nSrpski biznismen Bogoljub Karić u korak prati novosti na društvenim mrežama, pa je ovog puta testirao nove filtere za Snapchat.\nPonovo se okupljaju "Stone Roses"?\nJedna od najpopularnijih i najuticajnijih britanskih rok grupa s kraja osamdesetih i iz devedesetih godina, "Stone Roses", trebalo bi ponovo da se okupe.\nSrđan Gojković Gile: Dobar rokenrol je kao dobar sedativ\nSrđan Gojković Gile, legendarni lider benda „Električni orgazam” kaže da je rokenrol u Srbiji preživeo uprkos različitim opakim okolnostima koje su ga nekoliko puta u tri decenije dugoj karijeri dovodile u situaciju da raspusti bend.


Ako se slutnje arheologa ispostave tačnim, menja se kompletna srpska istorija (Video) | Luftika\nAko se ove pretpostavke arheologa ispostave tačnim, celokupna srpska istorija mogla bi da se promeni. Osim toga, Srbija bi zauzela značajno mesto na kulturnoj slici Evrope, a potencijalno bi stekla i nove velike prihode\nNaime, 1966. godine američki arheolog Imre Bob radio je na arheološkom lokalitetu “Širingrad” u Mačvanskoj Mitrovici i došao je do neverovatnog otkrića – veliki slovenski prosvetitelj Metodije sahranjen je u Sremskoj Mitrovici.\n“On je prezentovao ovo naučno otkriće stručnoj javnosti na sveslovenskom kongresu i napisao stručni rad, svi su ostali bez reči, a onda se desilo nešto neverovatno”, kaže Miroslav Jesretić, arheolog.\nSvi su bili oduševljeni otkrićem, jer su mogućnosti koje je donosilo bile neverovatne. Sremska Mitrovica bi postala mesto hodočašća za sve Slovene.\n“Otkriće groba velikodostojnika sa krstom navelo je Imre Boba da poveruje da je to upravo Metodije, jer ni na koga drugog se do danas i ne sumnja”, ističe Jesretić.\nMeđutim, gradske vlasti i Ministarstvo kulture planiraju da ga pokriju, pripreme za posetu turista i ponovo otvore za arheologe.\n“Ova ruta će biti protivteža postojećim hrišćanskim rutama koje postoje u zemljama zapadne Evrope, a spojila bi sve Slovene”, kaže Ivan Strašin, predstavnik Moravsko-šleskog regiona koji je aktivno uključen kao deo ove rute.\noznakećirilo i metodije cudna istorija istorija srbije misterije srpska istorija\n04/06/2020 у 16:00\nSvaka cast za lazne teorije lazne istorije. Bravo!\n04/06/2020 у 16:18\nNisam ni sumnjao da ovo “otkriće” je u stvari u službi skrivanja prave istorije Srba kao i sve što zvanične institucije rade kod nas\n04/06/2020 у 19:11\nE , SRBijo , sta si doživela , da se neki inostrani naučnik zalaže i dokazuje da je nešto SRBsko , a da SRBin osporava i uništava !?


Novi Dejton za ustavne promjene u BiH | TEME | DW | 15.03.2009\nNovi Dejton za ustavne promjene u BiH\nBosna i Hercegovina je u zastoju, konstatiraju analitičari Morton Abramowitz i Daniel Serwer u tekstu objavljenom na naslovnici portala GlobalSecurity.org pod naslovom „BiH - Šta još treba uraditi“.\nAbramowitz i Serwer: Dejton 1 okončao rat, ali nije stvorio održivu državu.\nOni navode da, između ostalog, član Predsjedništva BiH Haris Silajdžić poziva na ukidanje Republike Srpske, čiji premijer Milorad Dodik želi povećati autonomiju i prijeti referendumom o neovisnosti. Držeći se ekstremnih pozicija, Dodik i Silajdžić polariziraju glasače, plašeći većinu Srba i mnoge Bošnjake kako bi od njih dobili podršku, kaže se u izvještaju. Dejtonskim ustavom ustanovljeni veto omogućava, međutim, objema stranama da blokiraju rivalsku politiku. Taj ćorsokak sprječava neophodne ustavne promjene.\nAbramowitz i Serwer zatim pišu da Evropljani, na koje je Washington prebacio odgovornost za Balkan, nisu bili uspješni u svom posredovanju između Silajdžića i Dodika. Oni podsjećaju i na to da je BiH najbliže bila ustavnim promjenama kada su ih 2005-2006. godine predvodile Sjedinjene Države, ali su predloženi amandmani propali za dva glasa, pri čemu su iz Silajdžićeve partije glasali protiv.\nIdealno bi bilo, kažu dvojica uglednih analitičara, kada bi sami lideri u BiH svoj ustav usaglasili sa evropskim standardima, ali su oni više zainteresirani za vlastite stavove i kozmetičke promjene nego da europeiziranje strukture njihove vlade, pišu Abramowitz i Serwer.\nAbramowitz i Serwer: BiH – šta još treba uraditi\nValetnin Inzko je najavio da želi pomoći BiH na putu u EU\nAbramowitz i Serwer zato predlažu da ovaj put treba obnoviti i evropsko posredovanje i američku odlučnost na provođenju ustavnih reformi. Za početak EU i Sjedinjene Države trebaju jasno reći da trenutna ustavna situacija u BiH nije prihvatljiva i da se mora mijenjati. Ukoliko to ne dadne rezultata, treba sazvati novu Dejtonsku konferenciju, sa originalnim učesnicima, Hrvatskom, Srbijom, Bosnom i Hercegovinom i njena dva entiteta, kao i sa EU, Britanijom, Francuskom, Njemačkom i Rusijom. Nakon konsultacija sa svim učesnicima Sjedinjene Države i EU bi trebale pripremiti nacrt novog ustava koji bi udovoljavao evropskim standardima.\nTakva konferencija moguća je jedino ako se svi učesnici slože da nema dijeljenja BiH. Ostala pitanja Balkana, posebno Kosovo, treba ostaviti postrani, kao što je bilo i na originalnoj Dejtonskoj konferenciji.\nTaj Dejton 2 bi ostao u zasjedanju sve dok se ne postigne rješenje, koje bi onda išlo u Parlament BiH na prihvaćanje. Parlamenti Republike Srpske i Federacije BiH, također bi trebali prihvatiti ustavne promjene utvrđene na tzv. Dejtonu 2, predlažu Abramowitz i Serwer.\nVelika opasnost od razlaza bh. političara\nBh. trojka nikako da pronađe zajednički pravac\nOni kažu da napori na organiziranju i održavanju Dejtona 2 nose rizik neuspjeha, ali ostavljajući liderima u Bosne i Hercegovini da se i dalje razilaze još je veći rizik, kažu autori analize podsjećajući da je u posljednjem ratu pola od 4 miliona stanovnika BiH raseljeno unutar i van zemlje i da je kroz obnovu porušenog taj rat Ameriku i Evropu koštao na desetine milijardi dolara.\nAbramowitz i Serwer na kraju konstatiraju da je Dejton 1 okončao rat, ali nije stvorio održivu državu. Ukoliko predsjednik Obama i lideri EU vjeruju da se agresivna diplomacija može koristiti u sprječavanju konflikata i izgradnji država, Bosna i Hercegovina bi mogla biti dobro mjesto za start, a njeno mjesto u EU odlično za kraj.\nTekst je objavljen na web stranici www.GlobalSecurity.org, koja je pouzdan izvor pozadine informacija i događaja u razvoju u oblasti odbrane, vojne tehnologije, tehnike i strategije globalnih konflikta, međunarodne politike, oružja za masovna razaranja, domaće sigurnosti i obavještajnih poslova.\nSituacija u BiH je dramatična\nNakon boravka u BiH, državni sekretar u Ministarstvu vanjskih poslova Njemačke, Gernot Erler upozorava da postoji zabrinutost od ponovnog uzaviranja starih etnički sukoba u zemlji. (13.03.2009)\n„Nacionalni sukobi ugrožavaju izglede BiH za Evropske integracije i zato su još potrebne posebne ovlasti međunarodne zajednice" - preporuka je ICG. Posebne ovlasti mora imati i budući specijalni predstavnik EU. (10.03.2009)\nBiH neće bankrotirati, ali građani hoće\nPrema mišljenju ekonomskih stručnjaka, BiH nije pred bankrotom, ali bi zbog teške ekonomske situacije i velikog broja socijalno ugroženih građana, polovinom godine mogli uslijediti masovni protesti i socijalni nemiri. (05.03.2009)\nU Mostaru je počeo sastanak lidera HDZ-a BiH, SNSD-a i SDA, Dragana Čovića, Milorada Dodika i Sulejmana Tihića o ustavnim reformama. Lideri imaju jasno precizirane platforme svojih stranaka. (21.02.2009)\nTagovi Da li su Dodik i Silajdžić dobro za BiH?


Dan online - Ekonomija: Preneseno devet hiljada brojeva - 2018-10-08\nEkonomija PREMA PODACIMA EKIP-A Preneseno devet hiljada brojeva\nUslugu prenosivosti broja je za prvih devet mjeseci ove godine iskoristilo devet hiljada pretplatnika, saopšteno je iz Agencije za elektronske komunikacije i poštansku djelatnost (EKIP).\n– Od ukupnog broja pretplatnika fiksne telefonije je bilo 3,19 hiljada, dok je u mobilnoj telefoniji preneseno ukupno 5,81 hiljada brojeva – kazali su predstavnici EKIP-a agenciji Mina.\nNajviše korisnika je otišlo iz fiksne mreže Telekoma, njih 3,06 hiljada, Telenora 118, M:tela 14 i iz Telemaha tri broja. Najviše je prenijeto u mrežu M:tela 1,92 hiljade, potom Telemaha 823, Telenora 435 i Telekoma 13 brojeva. Kod prenosa brojeva između mobilnih mreža u periodu od januara do kraja septembra najviše je preneseno u mrežu M:tela 3,74 hiljade, zatim u Telekom 1,33 hiljade i Telenor 736. A.Đ.


SVE ĆE SE REŠITI U 150 SATI: Na scenu STUPAJU RUSI, a ovako izgleda sve što su dogovorili ERDOGAN I PUTIN (MAPA) | Najnovije vesti - Srbija danas\n23.10.2019. • 18:17 S\nMinistarstvo odbrane Rusije objavilo je kartu sprovođenja sporazuma sa Turskom o Siriji.\nPrema legendi na karti, na granici Sirije i Turske biće razmešteno 15 punktova sirijske pogranične službe.\nRuska vojna policija stigla u Kobani! Kurdima upućeno OPASNO UPOZORENJE!\nPodsetimo, predsednici Rusije i Turske, Vladimir Putin i Redžep Tajip Erdogan, posle šestočasovnih pregovora potpisali su memorandum o razumevanju u deset tačaka.\nU memorandumu se, između ostalog, govori da se od 12 časova 23. oktobra na sirijsku stranu sirijsko-turske granice izvan zone turske operacije "Izvor mira" uvode jedinice ruske vojne policije i sirijske pogranične službe.\nOni će pomagati pri povlačenju kurdskih jedinica i njihovog naoružanja na 30 kilometara od sirijsko-turske granice, što bi trebalo da bude završeno u roku od 150 časova. Od tog trenutka počeće zajedničko rusko-tursko patroliranje u dubini od 10 kilometara od granice prema zapadu i istoku od oblasti u kojoj se izvodi operacija "Izvor mira", osim grada Kamišlija.\nTurska od 9. oktobra vodi operaciju "Izvor mira" u Siriji. Ankara je saopštila da su dejstva turske vojske usmerena protiv Radničke partije Kurdistana i terorističke Islamske države. Američki predsednik Donald Tramp je 7. oktobra saopštio da su američke trupe počele da se povlače sa severoistoka Sirije.\nPODELA INTERESA! RUSIJA ZAHTEVA: Damasku dati kontrolu nad svim naftnim poljima!\nERDOGAN NAJAVIO DA ĆE NAPRAVITI ATOMSKU BOMBU! Rusi ušli u igru, počinje noćna mora za SAD i NATO! (VIDEO)\nKurdi i Damask su zaključili sporazum o zajedničkom suprotstavljanju Turskoj, a sirijska vojska je prebačena do severne granice i zauzela je nekoliko gradova koje su ranije kontrolisali Kurdi, uključujući Raku.\nVašington i Ankara su nakon toga, 17. oktobra, objavili da su se dogovorili da zaustave vojnu operaciju Turske na 120 časova i povuku kurdske snage na 30 kilometara u unutrašnjost Sirije, kako bi se stvorila tampon-zona koju Ankara namerava da kontroliše samostalno. Rok za prekid vatre okončan je u utorak 22. oktobra u 22 časa.\nRUSI PROVALILI PLAN AMERIKANACA: Izdali su Kurde, a sada hoće da ih PRINUDE da se bore sa Turskom!\nERDOGAN POLOŽIO RAČUNE PUTINU: Objasnio SVE VOJNE OPERACIJE u Siriji (FOTO)\nrat u Siriji rat u Jemenu rat Irak sirijski rat Građanski rat u Siriji teritorija Redžep Tajip Erdogan Vlladimir Putin ruska vojska\n(UŽIVO) Vučić i Pendarovski posle sastanka: Dogovor iz Ohrida nije najpopularniji, ali to je budućnost regiona (VIDEO/FOTO)\nVREME SLAVA JE U TOKU: Olakšajte sebi uz pomoć NAMIRNICA koje su odlične nakon teških i obimnih obroka\nIZLEČITE heliko bakteriju na PRIRODAN način! (RECEPT)\nPijačni karavan zimnice na pijaci "Zemun" Beograd\nTUGA NA ARANĐELOVDAN: Preminula Leonora Cvijović! Društvo


Pokret Tvrđava podneo prijave nadležnima zbog neadekvatnog tretmana otpada - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Vesti » Društvo » Pokret Tvrđava podneo prijave nadležnima zbog neadekvatnog tretmana otpada\nPokret Tvrđava podneo prijave nadležnima zbog neadekvatnog tretmana otpada\nPokret Tvrđava objavio je danas da je Ministarstvu zaštite životne sredine, republičkom ekološkom inspektoru, Pokrajinskom sekretarijatu za zaštitu životne sredine i opštinskom Odeljenju za komunalne poslove i životnu sredinu Kovina podneo prijavu zbog sumnje da otpad sa jalovišta između Smedereva i Kovina nije odgovarajuće tretiran i da je potencijalno opasan za zdravlje ljudi i okolinu.\n,,Nadamo se hitnoj reakciji, jer osnovano sumnjamo da otpad u ovom jalovištu nije adekvatno tretiran i da je potencijalno opasan za zdravlje ljudi, životinjskog i biljnog sveta. Posebno ističemo da jalovište i Dunav deli samo nasip, što problem dodatno usložnjava i čini potencijalno opasnim“, navedeno je u saopštenju.\nkovinMinistarstvo zaštite životne sredineotpadPokret tvrđavaZaštita okolineSmederevo