Taavi Veskimägi: kaitse-eelarve tänane osa tuleb säilitada - ÄRILEHT\nTaavi Veskimägi: kaitse-eelarve tänane osa tuleb säilitada\n03.juuni 2020 19:36\nEesti Kaitsetööstuse Liidu nõukogu esimees Taavi Veskimägi ütles liidu üldkoosolekul, et oluline on säilitada kaitse-eelarve tänane tase osana Eesti majanduse toetamise paketist.\nKaitsetööstuse liit pidas täna oma korralise üldkoosoleku, millel kinnitas 2019. majandusaasta aruande ja valis uued nõukogu liikmed.\nLiidu tegevjuht Tarmo Ränisoo ja nõukogu esimees Taavi Veskimägi andsid ülevaate 2019. aasta tegevustest ja järgmise perioodi põhieesmärkidest.\n"Tervishoiust majandusse kandunud kriis kätkeb endast nii ohte kui katsetööstuse vaates kindlasti ka võimalusi. Kaitsetööstus on osa Eesti kaitsevõimest, mida vajame nii rahu ajal kui potentsiaalselt veelgi enam kriisis. Kaitsevaldkonnas on võimalik saavutada sama rahaga kaks efekti – kaitsevõime kasv ning töö ja sissetulek nii Eesti inimestele kui ettevõtetele, olgu selle väljundiks näiteks laevade, soomukite või öövaatlusseadmete tootmine Eestis," kirjeldas Veskimägi kaitsetööstuse väljavaateid panustamaks enam Eesti kaitsevõime arendamisse.\nVeskimägi rõhutas, et oluline on säilitada kaitse-eelarve tänane tase osana Eesti majanduse toetamise paketist.\nLiidu liikmetele tegi pöördumise kaitseminister Jüri Luik, kes rõhutas avatud, konkurentsivõimelise ja ekspordile suunatud kodumaise kaitsetööstuse tähtsust. Riigi kaitseinvesteeringute keskuse direktor Kusti Salm märkis osalejatele riigi ja tööstuse läbipaistva ning avatud partnerluse olulisust.\nKaitsetööstuse liit on tööandjate keskliidu liige.\nKaitsetööstusettevõtted: Eesti võiks hakata soomukeid tootma (106) 02.04.2020\nKaitseminister Luik: jätkame kaitsetööstusettevõtete toetamist vähemalt senises mahus (24) 03.06.2020\nKriitiline piir on peagi käes: Eesti reisifirmad on poole aastaga tohutu kukkumise läbi teinud (196) 117


Tallinna Reaalkool - 125c » Uudised\nHarju maavanema korraldusega on peatatud alkohoolsete jookidega kauplemine maakonnas alates 30. aprilli kella 14.00-st kuni 1. mai kella 10.00-ni.\nUudised 2 kommentaari\nKõik tüdrukud, kes puudusid täna füüsika tunnist või kellel puuduvad informatiivsed sõbrad – see teade on teile!\n27. märtsil on kehaline Tallinna Spordihallis, mis on see hall hoone.. ilmselt kõik teavad niikuinii.\nÕpilasvahetus toimub 26. ja 27. märtsil(neljapäev-reede).\nMeie kooli õpilasi ootab 21. kk, GAG ja TIK.\nMõlemal päeval 4 inimest igasse kooli. Kuna kohtade arv on piiratud, tuleks tegutseda kohe!!!\nKui keegi on huvitatud, saatke mulle mail aadressile triin.allik@gmail.com.\nSelgitusse kirjutage nimi, kool ning kuupäev, millal soovite minna.\nMa ei garanteeri, et teile kindlasti kohad saan, aga teen kõik endast oleneva!:)\nIlmselt ei vaata kõik iga päev oma Reaali meili, seega mõtlesin, et kahekordne meeldetuletus oleks ikka ägedam (koos õpetaja Luugi kirjaga juba kolmas tegelikult). Ühesõnaga, palun kirjutada iseloomustusi oma võrratute klassikaaslaste kohta. Soovi korral võib saata Tiiule kirja, kuid kirjutamise lihtsustamiseks olen oma suurepäraste IT-oskustega loonud eFormulari (jei!), mille Saada nupp on nihkunud vasakule ning mis ilmselt kubiseb kirjavigadest ning mille teostusidee on saadud 11a klassilt ©.\neFormulari leiab siit


Sander Kaur on neljakordne kõrghoone kuningas - Raplamaa Sõnumid\nKõrghoone kuningas Sander Kaur. Foto: Päästeamet\nNeljapäeval, 28. aprillil toimus juba 23. korda kõrghoone kuninga jooks, kus päästjad jooksevad võidu 20-kilogrammise päästevarustusega kõrghoone tippu ehk 22. korrusele.\nJuba neljandat aastat järjest krooniti kõrghoone kuningaks Kohila päästekomando päästja Sander Kaur. Kauri kuningaks kroonimine läheb ajalukku, kuna nii mitu aastat järjest ei ole veel seni ükski päästja tiitlit suutnud enda käes hoida. Kaur jooksis Tallinna Original Sokos Hotel Viru tippu ajaga 1 minut ja 54,17 sekundit, purustades sellega ka oma isiklikku rekordit 5 sekundiga.\nKaur oli võidust ülevas meeleolus ja jagas, et võistluseks valmistub ta aastaringselt. „Selles on suur osa spetsiaalselt treppidel treenimine, lisaks jõusaal ja lihtsalt jooksmine,“ räägib ta. Juba mõne päeva pärast rändab Kaur edasi Portugali, kus toimuvad päästjate maailmamängud. „Seal ootab ees samuti trepijooks ja lisaks palju muid individuaalseid ja meeskondlikke alasid,“ ütleb ta.\nKõrghoone kuninga tiitel on individuaalne võit, meeskondlikult tuli Kohila komando teiseks.\nPäästeameti pressiteade vahendab, et kõrghoone kuninga jooksu paremuselt teise individuaalse aja saavutas eelmise aasta kolmanda koha omanik Kristjan Roosvald Mustvee päästekomandost ajaga 2:04,28 ning esikolmiku lõpetas ajaga 2:07,83 Tõnis Peil Rakvere päästekomandost.\nKiireim naisvõistleja oli sel aastal Jaanika Veldre Päästeameti haldusosakonnast ajaga 2:59,92\nVõistkondlikus arvestuses tunnistati parimateks Tõrva päästekomando meeskond koguajaga 9 minutit ja 31,1 sekundit ning Sisekaitseakadeemia naiskond koguajaga 20 minutit ja 35,4 sekundit. Kokku osales sel aastal Kõrghoone kuninga jooksul 77 võistlejat.\nVaata ka võistluse galeriid: https://flic.kr/s/aHBqjzMs8N\nEelmine artikkelHOIA rakendus lõpetab tegevuse\nJärgmine artikkelMaist alustab vaktsiinikindlustus


Vooremaa Tähe valis paremad mängijad ning täiendas naiskonda\nTähe valis paremad mängijad ning täiendas naiskonda\nAasta lõpus valis JSK Selver/Tähe juhtkond oma koosseisudest välja 2010/2011 hooaja paremad mängijad ning naiskonda kaasati maakonna väiksematest saalihokiklubidest neli neidu.\nSel korral tunnustati esindusmeeskonnas viit meest. 2010/2011 hooaja paremad on JSK Selver/Tähe esindusmeeskonnas Valery Maslov, Rainer Kalde, Mario Paulus, Tanel Soidla ja Ilmar Niitov. “Valimisel sai meeste puhul otsustavaks Läti liigas osalemine. Hooaja alguses oli meil koosseisuga probleeme ja tänu nendele mängijatele tuli palju võite,” kommenteeris valikut klubi treener Marko Saksing.\nNimekirjast jäi paraku välja head mängu näidanud Pavel Semenov, kes oli pool hooaega vigastuse tõttu rivist väljas, ning Nikolai Roop, kes ei saanud paljudel mängudel osaleda, sest pidi olema Soomes tööl.\nParemad valiti ka noortevõistkondadest. Tähe duubelmeeskonna parimaks kuulutati Kaspar Virkus, kes on edukalt kaasa löönud ka esindusmeeskonna kohtumistes. Määravaks sai siinjuures mängijate panus tiitli- või karikamängudel. Klubi treener Marko Saksing kinnitas, et Tähe võistkondade parimad mängijad võiksid oma oskuste poolest üks ühele üle mängida mistahes teise Eesti klubi saalihokimehe. “Mängijate vorm läheb järjest ülespoole ja loodame olla tippvormis play-off’ide ajal. Meie mängijate tehnika peaks olema väga hea ja individuaalne meisterlikkus samuti,” kinnitas klubi treener.\nAasta lõpus sai täiendust ka JSK Selver/Tähe naiskond — endi hulka valiti neli Mustvee SK kasvandikku. Naiskonnas hakkavad mängima Kristina Pint, Merili Pärn, Marili Kase ja Sigrit Jermoškin.\n“Noorte meistrivõistlustel tuli jutuks, et kas nad oleksid huvitatud mängimisest meie naiskonnas. Neil oli huvi olemas ja nii see läks. Meie naiskonnas on palju noori, kes mängivad kaasa esimest aastat, ja nendel jääb vajaka kogemustest,” tõdes treener Saksing.\nJSK Selver/Tähe 2010/2011 aasta koosseisude paremad mängijad


★Bashment★ LIVE! Def Räädu B-Day Bash – EHH.ee – Eestimaa Hiphop\nKirjutatud 29. jaan 2017\nGee ehk GY3 ehk Suburban Suspekt on üks Eesti eksperimentaalse tantsumuusika projekti Def Räädu taga olevatest produtsentidest, kuid ta on samuti teatud sooloartisti ja DJ’na, kelle stiil koosneb tummistest rütmidest ja sügavast bassist, segatuna kerge abistava jazzipuutega. Lisaks on ta tegelane Lejal Genes (loodud 1996) ja Lejal Globe (loodud 2007) plaadimärkide taga, mis on mõlemad suunatud moodsa tantsumuusika väljastamisele. Samuti juhib ta iganädalast Lejal’Nyteraadiosaadet legendaarses bassimuusika jaamas SUB FM.\nVesikas & Fofkin – Lääne-Virumaalt pärit duo, kes teeb lihtsa ja selge sõnumiga tempokat ja positiivset räppmuusikat. Nende koostöö algus ulatub aastasse 2006. Oma esimese albumini jõudsid nad 7 aastat hiljem – 2013. aastal sügisel nägi ilmavalgust debüütalbum “Litter”, mille andis välja Rakvere plaadifirma Lejal Genes.\nKolmapäevast laupäevani, kella 19.00-23.00 on\nSuhkrumollis Happy Hour (ostad ühe, saad kaks).\nbashmentdef räädudice rudyfofkinlejal genesringo ringveerlv massivesuhkrumolltallinntarrvi laamannvesikas


Väljasõit Tartust kl. 04.00 Vanemuise alumisest parklast ja kl. 07.00 Tallinnast Rahvusraamatukogu eest parklast (Kellaajad ja väljumiskohad võivad muutuda, palun kontrollige). Reisi algusest peale saadab Teid meie eestikeelne giid-grupijuht. Peale piiriületust algab Venemaa, kus on palju teistmoodi kui ollakse harjunud Euroopas. Peterburile lähemale jõudes märkab silm mitmekorruselisi uusrikaste maju, mis on valdavalt tornikeste ja kaartega, igaüks isemoodi. Teel kuulete juttu suurlinna ajaloost. Külastame Peterhofi – Venemaa Versailles’d. Seitsmest pargist, enam kui kahekümnest paleest ja paviljonist ning sadadest purskkaevudest ja skulptuuridest koosnev pargikunsti tõeline šedööver. Lisaks paljudele lossidele ja purskkaevudele on siin ka puiesteed, metsarajad ning Läänemere kallas. Purskkaevude kompositsiooni keskmes olev “Suur kaskaad” tähistab Venemaa võitu Rootsi üle. “Aadam” ja “Eeva” aga vihjavad sellele, et tsaar lõi Peterhofi näol endale maist paradiisi. Jalutame alleedel, imetleme merevaadet ja naudime suursugust vaatemängu, mida pakuvad ajaloolise pargi rohelusse uppunud purskkaevud ja kaskaadid. Lõunasöögi aeg. Edasi sõit Peterburi. Linn, mis pakub Neeva kallastel ainulaadset baroki ja klassitsistliku arhitektuuri ansamblit koos miljonilinna võlude ja varjudega. Kogu linn on üks suur vabaõhumuuseum. Iga hoone ja tänav on täis ajalugu, legende ja suursugususe hõngu. Peeter I poolt 1703. aastal asutatud linn on läbi elanud suurriigi tõuse ja mõõnu ning olnud seotud nii Balti aadli kui Euroopa aristokraatiaga. Pildistame oma endises hiilguses seisvat Iisaku katedraali, mida ehitati 40 aastat ja mis oli Peterburi peakirikuks 1858-1922. Senati väljakul seisab Vaskratsanik – suurepärane kuju Peeter I, kelle hobune tallab surnuks reetmist sümboliseeriva mao. Majutus kõik 3 ööd ***hotellis (2-sed toad).\nHommikusöök. Linna süda – Peeter-Pauli kindlus, mille rajamise algust loetakse linna asutamispäevaks. Õuel asuv katedraal on haruldaselt elegantne barokkstiilis meistriteos oma 122 m kõrguse tornikiivriga. Sädelevad lühtrid, roosad ja rohelised korintose sambad, kõrged võlvlaed – see on suurepäraseks fooniks Romanovite dünastia monarhide hauamonumentidele. Väljasõit Tsarskoje Selosse – Katariina paleesse. Palee oli Peeter I kingitus oma naisele ja selle ehitamist alustati 3 sajandit tagasi. Tõeliselt grandioosse ilme sai see Jelizaveta Petrovna valitsemisajal. 18. sajandi keskel kuulsa itaalia arhitekti Rastrelli käe all. See on üks maailmakunsti meistriteoseid. Barokkstiilis hoone sini-valge-kuldne fassaad on ligi 300 meetrit pikk. Hoone ümber laiub prantsuse-inglise stiilis park. Selle keskel olevat järve kaunistavad arvukad paviljonid. Lossi- ja pargiansambel kuulub vaieldamatult Euroopa pärlite hulka. Lossis asub ka kuulus Merevaigutuba, mis taasavati 2003. aastal. Aleksander I valitsemisajal avati lossi suurvürstide tiivas aadlinoorukitele mõeldud õppeasutus – lütseum, mille kuulsaimaks kasvandikuks oli Puškin. Soovi korral võimalus minna vaatama kl. 20.00 Aleksandri teatrisse balletti „Padaemand“ (pileti hind täpsustub).\nHommikusöök. Külastame üht maailma suurimat kunstimuuseumi Ermitaaži, mis on tulvil kunstiaardeid. Talvepalee kunstikogule pani omal ajal aluse Katariina Suur, kes rajas lossi õukonnamuuseumi juba 1764. aastal. Ermitaaž, mis hõlmab ka Talvepalee jalustrabavaid esindusruume, säilitab üle 3 miljoni eksponaadi. Linnaekskursioon Peterburis. Peterburi Jaani kirik on 1860. aastal valminud luteri kirik Peterburis. Enne 1930. aastal toimunud võõrandamist ja restaureerimist toimusid seal Peterburi Jaani koguduse jumalateenistused. Kirik sai oma algse välisilme tagasi 2010. aasta kevadel. 38 meetrise torni tipus on 6,6 tonnine kullatud ristiga kiiver. Linna tuiksoon – Nevski prospekt, alati rahvarohke, alati kiirustav. Võimas Kaasani kirik, mis meenutab Püha Peetri kirikut Vatikanis. Nõukogude ajal asus pühakojas ateismi ja religiooni muuseum. Praeguseks on kirik tagastatud usklikele ning on Peterburi peakirikuks. Laevasõit mööda Neevat ja selle kanaleid, nautides Põhjamaade Veneetsia ülevat ilu. Nii saab hea ülevaate südalinna piirkonnast – kaunid vaated, lisaks giidi jutt kaldaäärsetest paleedest ja nende saatusest. Öösel läheme vaatama Neeva äärde sildade avamist. Esimese silla avamine orienteeruvalt kell 01.30.\nAleksandri teatri pilet … € (hind täpsustub),\nVIISA INFO: E-viisa vormistamiseks vajalikud dokumendid: passikoopia, 1 foto (3,5 x 4,5 cm, pilt ei tohi olla vanem kui 6 kuud) ja täidetud ankeet peavad olema reisibüroosse toodud või saadetud e-maili teel hiljemalt 13.04.2020! NB! Pass peab kehtima vähemalt 6 kuud pärast reisi!\nMõningad hinnad lisaks, tasumine kohapeal (2019. a. andmetel, võivad muutuda sõltumata reisikorraldajast):


Taropaki tüübid: Rider Waite Smith vs. Marseille vs. Thoth\nÜks sagedasemaid küsimusi, mida kuulen, kas see on vastuseks rakendus Alvor , või tekid, räägib erinevustest, mida me mõnikord näeme kolme kõige levinuma taroteki tüübi või traditsiooni vahel: The Rider Waite Smith, Marseille ja Thoth. Näiteks kui olete kunagi mõelnud, miks mõnel tekil õiglus on 8. kaart versus 11. kaart, vastus tuleneb nende taro traditsioonide erinevustest. Täna käsitleme neid erinevusi ja anname teile ka kirjavahetuse loendi, et te ei satuks kunagi segadusse, millised kaardid on samaväärsed.\nNüüd, enne kui me sellesse jõuame, tahtsin veenduda, et teeme vahet taro traditsioonide vahel, nagu need kolm, mida just mainisime, võrreldes iga kunstniku loodud kaartide muudatusega. Kuna iga üksikpakk võib olla ainulaadne, võite näha taropakke, mis muudavad ülikondade nimesid, kuid säilitavad nende elementaarsed sarnasused. Näiteks pentaklid muutuvad kivideks jne. Sama kehtib ka kohtukaartide kohta, nii et mõnikord näete lehti, mida nimetatakse tütardeks, kuningannasid, keda nimetatakse emadeks jne. Neil võib olla ka lisakaarte, kuid need on konkreetse kaardipakiga eksklusiivsed. . Üldiselt järgib enamik indie-tekke Rider Waite Smithi formaati.\nVaatame läbi nende tarokaardi traditsioonide lühitutvustuse kronoloogilises järjekorras.\nMarseille'i Tarot on üks vanimaid säilinud tarokaartide mustreid, mis tänapäeval eksisteerivad. See on prantsuse keelt kõnelevates riikides endiselt tavalisem kui Rider Waite Smithi tekid. Selle nimi pärineb selle päritolu linnast, kus 1850. aastatel valmistati palju selles sarnases stiilis tekke. Erinevalt Rider Waite Smithist kasutab see taropaki komplekt pip-kaarte, kus väikesed arkaanid ei ole kujutatud mitte meile harjumuspäraste loopõhiste illustratsioonidega, vaid lihtsad illustratsioonid, mis näitavad ülikonnas olevate esemete arvu. Seda võib olla raskem lugeda, kui toetuda tähenduste tõlgendamisel visuaalidele, või vabastada.\nÜhes varasemas artiklis tegelesime sellega, kuidas lugesime Marseille tekil punkte, ja see on palju struktuursem ja vormilisem kui Rider Waite Smith. Seda taropakki kasutatakse mõnikord endiselt mängukaartidena ka prantsuse keelt kõnelevates piirkondades.\nTarot de Marseille sai hiljem aluseks, mille põhjal nii Pamela Coleman Smith kui ka Lady Frieda Harris illustreerivad vastavalt Rider Waite Smithi ja Thothi tekke.\nRider Waite Smithi tarotekk\nOleme selle tekiga kõige paremini tuttavad ingliskeelses maailmas, kus see oli esimene Pamela Coleman Smithi illustreeritud tekk, mis oli mõeldud spetsiaalselt esoteeriliseks kasutamiseks. Rider Waite Smithi tarotekid sisaldavad illustreeritud väiksemaid arkaane, mis on täidetud rikkaliku sümboolikaga esoteeriliseks ja ennustamiseks. See ilmus esmakordselt 1909. aastal koos raamatuga 'Taro pildivõti', mille kirjutas A.E. Waite ja mis pakkus tõlgendusi, mida paljud meist tänapäeval tunnevad.\nKui nii A.E. Waite kui ka Pamela Coleman Smith olid Kuldse Koidiku liikmed, metafüüsiline ühiskond, mille filosoofia hõlmas tarot esoteeriliste kontseptsioonide suuremas raamistikus, siis Rider Waite Smithi tekk koostati tahtlikult, et vältida tugevat. astroloogiline ja kabalistlikud ühendused kuna see oli mõeldud massiturule tutvustamiseks. Selle asemel loodi kujutised Smithi nägemuste seeriast (Lon Milo DuQuette, 'Aleister Crowley Thoth Tarot mõistmine').\nAleister Crowley on viljakas, vastuoluline okultist, kes on tuntud Thelema asutamise poolest. Thothi tekk illustreeris leedi Frieda Harris, Crowley õpilane, kes vabatahtlikult illustreeris oma Seaduse raamatu põhjal uut taro versiooni. Nad kaks töötasid koos, et luua Thothi taropakk umbes 5 aastat. Nad ei elanud kunagi selle avaldamiseni. Erinevalt Rider Waite Smithi pakist, mis otsustas välistada esoteerilised kujundid, eelistades paremini võrreldavat, narratiivipõhist visuaali, olid need kaardid täis viiteid astroloogiale, Kabala ja alkeemia .\nMarseille / Rider Waite Smith / Thothi kaardi kirjavahetus\nTeie mugavuse huvides loetlesime allpool kõigi nende traditsioonide vastavad kaardid. Me ei saa katta nende kaartide peeneid, kuid keerukaid erinevusi, kuid see diagramm peaks andma teile lähtepunkti nende ise uurimiseks.\nKuna paljud meist lähtuvad Rider Waite Smithi vaatenurgast, tegin selle viite eesmärgil esimeseks veeruks.\nTarot Minor Arcana ülikonna nimede erinevused\nEnamik neist on üsna ilmne, kui te kaarte vaatate, kuid lisan need lõpetamiseks.\nRattur Waite Smith Marseilles Thoth\nKepid Batonid Kepid\nTassid Tassid Tassid\nMõõgad Mõõgad Mõõgad\nPentaklid Mündid kettad\nTaro kohtukaartide nimede erinevused\nLehekülg Lehekülg Printsess\nRüütel Rüütel Prints\nKuninganna Kuninganna Kuninganna\nKuningas Kuningas Rüütel\nTarot Major Arcana nimede erinevused\nMõned neist kaartidest on samaväärsed kaardid, kuid need on erinevas järjekorras. Sel põhjusel lisasime numbrid ka sellesse loendisse (vt Tugevus ja õiglus). Marseille's Major Arcana on prantsuse keeles, seega lisasime nii algse prantsuskeelse nime kui ka ingliskeelse tõlke.\n0. Loll (Numbrit pole)Le Mat/ Loll 0. Loll\nüks. Mustkunstnik üks.Le Bateleur/ Žonglöör 1. Magus\nkaks. Ülempreestrinna kaks.La Papesse/ Paavst 2. Ülempreestrinna\n3. Keisrinna 3.Keisrinna/ Keisrinna 3. Keisrinna\nNeli. Keiser Neli.Imperaator/ Keiser 4. Keiser\n5. Hierofant 5.paavst/ Paavst 5. Hierofant\n6. Armastajad 6.Armastaja/ Armastajad 6. Armastajad\n7. Käru 7.Käru/ Käru 7. Käru\n8. Tugevus üksteist.Tugevus/ Tugevus 11. Iha\n9. Erak 9.Erak/ Erak 9. Erak\n10. Õnneratas 10.Õnneratas/ Õnneratas 10. Varandus\nüksteist. õiglus 8.Õiglus/ Õiglus 8. Reguleerimine\n12. Pootud mees 12.Pootud mees/ Pootud mees 12. Pootud mees\n13. Surm 13. (Nimetu Arcana) 13. Surm\n14. Karskus 14.Karskus/ Karskus 14. Art\nviisteist. Kurat viisteist.Kurat/ Kurat 15. Kurat\n16. Torn 16.Jumala koda/ Jumala koda 16. Torn\n17. Täht 17.Täht/ Täht 17. Täht\n19. Päike 19.Päike/ Päike 19. Päike\nkakskümmend. Kohtuotsus kakskümmend.Kohtuotsus/ Kohtuotsus 20. Aeon\nkakskümmend üks. Maailm kakskümmend üks.Maailm/ Maailm 21. Universum\nRider Waite Smith vs. Marseille vs. Thoth Decks Infographic


Soe hoovus – Vikipeedia\nSoojad hoovused on kujutatud punase värviga\nSoe hoovus on hoovus, mille vee temperatuur on kõrgem kui ümbritseva vee temperatuur. Soojad hoovused hoovavad ekvaatorist pooluste suunas.\nTähtsamad soojad hoovused on teiste seas Kariibi hoovus, Golfi hoovus, Põhja-Atlandi hoovus, Norra hoovus, Irmingeri hoovus, Brasiilia hoovus, Alaska hoovus, Kuroshio hoovus, Ida-Austraalia hoovus, Mosambiigi hoovus, Madagaskari hoovus ja Nõelaneeme hoovus.\nSageli kujutatakse sooja hoovusena ka Põhjapassaat- ja Lõunapassaathoovusi, aga tõenäoliselt on nad neutraalsed hoovused, kuna neid ümbritsevad veemassi temperatuurid on hoovuste omaga sarnased. Kaardil kujutatakse neid mõnikord ka musta värviga.\nSooja hoovuse kohal liigub soe õhk. Kliima on soojem ja niiskem.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Soe_hoovus&oldid=4059583"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 13:27, 3. detsember 2014.


Veresuhkru määr - Emboolia 2022\nKui suur on veresuhkru määr enne magamaminekut?\nNormaalne tühja kõhu glükoositase võib olla vahemikus 3,4 kuni 5,6 mmol / l. Niipea kui inimene sööb, peaks näitaja tõusma 3,5-8,0 mmol / l-ni. Kuna toit seedub, nimelt 2 tundi pärast söömist, peaks see näitaja langema normväärtusteni. Seetõttu peaks veresuhkru määr enne magamaminekut, tingimusel et inimene sööb õhtusööki hiljemalt 2 tundi enne magamaminekut, varieeruda vahemikus 3,4 kuni 5,6 mmol / l..\nOluline: kõik kõrvalekalded nendest normidest on põhjus endokrinoloogi vastuvõtule pöördumiseks. Inimene ei pruugi alati tunda mõningaid heaolu muutusi, kuna testid pole normaalsed. Seetõttu on parem arsti külastamist mitte edasi lükata..\nMadal glükoositase võib viidata hüpoglükeemiale. Tavaliselt on hüpoglükeemia arengu põhjuseks ravimid, mida patsient võtab diabeedi kulgu kontrollimiseks. Kuid kui inimene ei ole diabeetik, võib sellel olla mitu põhjust:\nkeha individuaalne omadus sissetulevate süsivesikute jaoks;\nteatud kõrvaltoimete põhjustavate ravimite võtmine.\nTähtis: just nendel põhjustel on nii oluline teada suhkru norme enne magamaminekut ja eriti diabeetikutele.\nMida teha, kui suhkur pole liiga kõrge või madal?\nVeresuhkru norm enne magamaminekut ei ületa 5,6 mmol / l. Kui inimene muudab seda näitajat samal ajal mitu päeva, samal ajal kui tal on glükoositaseme langus / tõus, on hädavajalik pöörduda arsti poole. Kui veresuhkur tõuseb enne magamaminekut, võib see olla märk diabeedist. Kui see leiab kinnitust, on vaja:\nTähtis: prediabeet ei ole diagnoos, seega ärge muretsege, kui uuringu tulemuste kohaselt on see seisund tuvastatud. Arsti soovituste järgimine aitab suure tõenäosusega tulevikus vältida diabeedi arengut..\nMiks peate enne magamaminekut suhkrut mõõtma?\nVeresuhkur on paljude inimeste, eriti diabeetikute mure. Tavaliselt tehakse veresuhkru test hommikul. Diabeediga inimesed peavad aga lisaks hommikusele kontrollile ka verest sõrmelt võtma ja glükomeetriga analüüsi tegema, vaid enne magamaminekut ka suhkrut mõõtma. See vajadus on tingitud asjaolust, et patsient peab olema teadlik selle näitaja kõikumisest sõltuvalt kehalisest aktiivsusest, toitumisest, psühho-emotsionaalsest seisundist ja muudest teguritest. Isegi juhul, kui inimene on rangelt dieedil ja kaitseb end negatiivsete tegurite eest, ei taga see ikkagi sama ja madala veresuhkru taset..\nEeltoodu põhjal võime järeldada:\nTavaliselt peaks veresuhkru tase enne magamaminekut olema vahemikus 3,4 kuni 5,6 mmol / l..\nKui õhtused glükoosinäitajad ei mahu normi piiridesse, peaksite pöörduma endokrinoloogi poole.\nVeresuhkru taseme teadmine enne magamaminekut on vajalik selleks, et teada saada glükoosi kõikumisi sõltuvalt erinevatest teguritest.\nNormaalne veresuhkru tase õhtul pärast sööki\nVeresuhkru taseme jälgimine on vajalik teatud krooniliste haiguste, näiteks diabeedi, õigeaegseks avastamiseks.\nArstivisiidid unarusse jätmata ei saa inimesed mõnikord isegi aru, et neil on hüperglükeemia.\nReeglina tehakse veresuhkru test hommikul tühja kõhuga. Kuid on ka erandeid..\nVeresuhkru näitajad enne magamaminekut\nVereproovid võetakse tavaliselt hommikul. Samal ajal peaks patsiendil olema vähemalt 8 tundi ja eelistatavalt 12, ei tohi midagi süüa. Lubatud on ainult vesi.\nKui arstid kahtlustavad, et patsiendil on suhkurtõbi, võivad nad paar tundi pärast õhtusööki määrata analüüsi..\nGlükoosi kogus, mmol / l\n3,4 kuni 5,5 Mitte üle 7,8\nMuidugi ei tehta ühe analüüsi tulemuste põhjal diagnoosi.\nHommikul ja õhtul selgelt kõrge suhkrusisalduse korral võime siiski rääkida diabeedieelse seisundi olemasolust..\nPrediabeet on suhkurtõve tekkele eelnev inimese seisund. Kui te ei võta õigeaegseid meetmeid suhkru normaalse taseme taastamiseks, toitumise korrigeerimiseks, ei hoia see teid kaua ootamas.\nJärgmised inimeste kategooriad on eeldiabeetile eriti vastuvõtlikud:\nülekaalulised ja istuva eluviisiga inimesed,\nnaised, kes võtavad hormonaalseid rasestumisvastaseid vahendeid,\ninimesed, kes võtavad steroidseid põletikuvastaseid ravimeid.\nSuhkrutaseme normaliseerimine peaks toimuma terviklikult:\nDieedi läbivaatamine. On vaja vähendada kiirete süsivesikute hulka, keskenduda valgutoidule ja komplekssüsivesikutele.\nFüüsilise tegevuse lisamine. Alustuseks sobib kõndimine värskes õhus. Kasuks tulevad ka rattasõit, jooga, ratsutamine, ujumine.\nPrediabeet ei ole surmaotsus. Igaüks saab oma tervise korda teha.\nVeresuhkru tase 1. ja 2. tüüpi diabeedi korral\nDiagnoos "suhkruhaigus" pannakse patsientidele, kellel on korduvalt leitud, et tühja kõhuga on suhkur üle 7,0 mmol / l ja pärast sööki üle 11 mmol / l..\nSelliste inimeste aktsepteeritavad veresuhkru väärtused erinevad üldtunnustatud väärtustest. 1. või 2. tüüpi diabeediga inimestel ei tohiks glükoosi normaalne tase olla õhtul suurem kui 7,2 mmol / l. Eeldusel, et patsiendid peavad kinni ettenähtud dieedist ja võtavad regulaarselt ravimeid.\nDiabeedihaigete õhtuse suhkrutõusu peamine põhjus on ebatervislik toitumine, vähene kehaline aktiivsus, isegi väikestes kogustes keelatud toidu kasutamine.\nKõrge glükeemilise indeksiga toidud on mustas nimekirjas:\nmagusad soodad ja õlu,\nconfiture, moos, moos, moos suhkruga,\nmanna, poleeritud riis,\nLoetletud toidud tuleks diabeetiku toidust välja jätta..\nVere glükoosisisalduse määramiseks võite kasutada glükomeetrit või pöörduda analüüsi saamiseks kliinikusse.\ntesti saamiseks pole vaja kuhugi minna,\ntulemus kuvatakse ekraanil keskmiselt 40 sekundi pärast,\npaljud mudelid on varustatud funktsiooniga tulemuste salvestamiseks.\nSeadme puudused hõlmavad järgmist:\nnõuab lisakulusid: testribad, lantsetid, lahus.\nDiabeediga inimestele ja diabeetikutele on vere glükoosimõõturi olemasolu kodus kasulik ja mugav. Ülejäänud osas on mugavam ja ökonoomsem minna kliinikusse. Pealegi pole seda sageli vaja teha, piisab kord kuue kuu jooksul.\nAllpool on toodud soovitused veresuhkru õigeks testimiseks:\nverd loovutatakse rangelt tühja kõhuga,\n12 tundi enne analüüsi on lubatud juua ainult vett,\nsuitsetavatel patsientidel soovitatakse tungivalt hoiduda halbast harjumusest vähemalt 8 tundi enne vere annetamist,\npäev enne analüüsi on soovitatav välja jätta magusad, rasvased, praetud toidud, samuti alkohoolsed ja madala alkoholisisaldusega joogid.\nNende reeglite järgimine võimaldab teil saada kõige tõepärasemaid tulemusi..\nPumbatud suhkur enne magamaminekut\nNormaalne glükoosisisaldus tervel inimesel õhtul ei saavuta väärtust üle 11,0 mmol / l.\nSelle näitaja süsteemne tõus näitab, et kõhunääre ei tööta korralikult..\nKui inimese suhkrutase tõuseb õhtul üle normi, võib see viidata ainult tema ebaõigele dieedile.\nMiks tõuseb veresuhkur õhtul?\nMagusate, rasvaste, praetud, vürtsikate toitude ja kofeiini tarbimine kutsub esile vere glükoosisisalduse suurenemise. Pöörake tähelepanu toiduainete glükeemilisele indeksile. Mida suurem see on, seda suurem on veresuhkru protsent..\nSüstemaatiliselt kõrge suhkrusisalduse korral on soovitatav tarbida erakordselt madala GI-ga toite:\nvärsked õunad, aprikoosid,\npunased ja mustad sõstrad, vaarikad,\nsidrunid, greibid, laimid,\nkaunviljad, baklažaan, tomatid, paprika.\nÄrge unustage ka söödud portsjoni suurust. Kui päeval on ülesöömine kahjulik, siis õhtul lihtsalt hävitav. Õhtune toidu liig häirib ainevahetusprotsesside hästi koordineeritud tööd.\nAinus viis suhkru hoidmiseks vastuvõetavates piirides on dieedist kinnipidamine..\nKuidas vältida õhtust veresuhkru tõusu?\nSuhkrutaseme hoidmiseks vastuvõetavates piirides piisab lihtsate reeglite järgimisest:\nEelistage "kauamängivaid" süsivesikuid. Nende lagunemine toimub järk-järgult ega põhjusta insuliini järsku vabanemist verre. Parimad komplekssed süsivesikud - puder.\nVältige rikkalikke küpsetisi täisteratoote ja kliide kasuks.\nDieedi aluseks peaksid olema valgutoidud. See rahuldab täiuslikult nälga ja ei põhjusta veresuhkru kasvu.\nHüperglükeemiaga inimestele on soovitatav aktiivne eluviis. Õhtuti glükoosisisalduse suurenemise profülaktikana on soovitatav kõndida värskes õhus.\nErilist tähelepanu tuleks pöörata jalutuskäigule. Kui hüperglükeemiaga kaasneb ülekaal, peate selle vähendamiseks tegema kõik..\nLangetatud suhkur enne magamaminekut\nParadoksaalselt kannatavad suhkurtõvega inimesed kõige sagedamini hüpoglükeemia all..\nVeresuhkru langus toimub erinevatel põhjustel:\nlihtsate süsivesikute ülekaal toidus,\nteatud diabeediravimite võtmine,\nalkoholi joomine tühja kõhuga,\nMõnikord, kuigi väga harva, esineb tervislikel inimestel õhtul hüpoglükeemia. Põhjused on väga erinevad:\nalkoholi joomine suurtes kogustes,\nHüpoglükeemia tunnused on erinevad ja sõltuvad sellest, kui kiiresti ja millisele tasemele veresuhkur on langenud. Suhkru vähendamist 4,0 mmol / ni peetakse lihtsaks. Hüpoglükeemia peamised tunnused:\niiveldus, pearinglus, nõrkus,\nsõrmede ja varvaste tuimus,\nkogu kehast väljaulatuv külm higi.\nSeda tüüpi hüpoglükeemiaga seisundi normaliseerimiseks piisab, kui süüa väike kogus magusat.\nKui glükoos langeb alla 3,0 mmol / l, tekib mõõdukas hüpoglükeemia. Inimene kogeb viha, ärrituvust, täielikku desorientatsiooni ruumis, uimasust, segadust. Sageli asendatakse agressioonirünnakud nutmisega.\nSuhkru nälgimine muutub tõsiseks, kui vere glükoositase langeb alla 2,0 mmol / l. Raske vormi tunnused:\nPikaajaline veresuhkru langus kriitilisele tasemele viib pöördumatute muutusteni ajus ja isegi surmani.\nRaske hüpoglükeemiaga patsient tuleb kiiresti hospitaliseerida. Statsionaarsetes tingimustes süstitakse talle glükoosilahust intravenoosselt või lihasesse.\nHüpoglükeemia kerged ja mõõdukad vormid, ilma nõuetekohase tähelepanuta, muutuvad kiiresti raskeks. Selle vältimiseks on vaja regulaarselt jälgida veresuhkrut. Diabeediga inimestel on kasulik vere glükoosimõõtur kaasas olla..\nÄkilise suhkrupaastu rünnaku vältimiseks on soovitatav kaasas kanda midagi magusat: pulgakomm, suhkrukuubik. Peaksite oma päeva ja tegevused planeerima nii, et iga 4 tunni tagant oleks aega söögiks või suupisteks..\nJuhtige aktiivset eluviisi, reisige, kõndige. Elu ei lõpe diabeedi ja hüpoglükeemiaga. Mõnest harjumusest tuleb loobuda, kuid see on nende endi huvides..


Vägistatud naise lugu: Meeldivast mehest oli saanud minu kõige hullem ja võikam unenägu - DELFI Naistekas\nMu armas Mees, kirjutan sulle oma noore ea raskeimatest katsumustest, mis jätsid hinge omad armid, kuigi tulin nendest välja elusana ja tugevamana kui enne.\nIgaüks teab, mis on vägivald. Kui ta ise pole sellega otseselt kokku puutunud, siis kaudselt ikka, kasvõi filme vaadates. Aga seda, et filmi-vägivald või õudusunenägu su pärisellu tungib ja seda halastamatult laastama asub, usuvad vähesed.\nKurjusega puutusin kokku juba noorena ning oma naiivsuses arvasin, et koolikiusamine on kõige hullem, mis saab üldse olla. Olin loonud oma roosamanna-maailma ega aimanud, et väljaspool kodu on ootamas veel hullemaid ohtusid.\nElu polegi alati roosamanna, vaid mõnikord hoopis kibe mõrumandel. Tugevamatest inimestest võib see teha veel tugevamad, nõrgad võib aga hävitada või jätta hinge lahtised haavad terveks eluks.\nSulle siin endast kui naisest kirjutades ei saa ma minna mööda oma elu kohutavaimast kogemusest.\n"Ta ei kuulanud mind, kui palusin tal lõpetada. Ta vägistas mu." Naised kannatavad enne abi otsimist aastaid seksuaalvägivalda (123) 05.07.2020\nÕnneks pole see kogemus võtnud minult ära peamist: võimet armastada ja olla armastatud.\nVõin öelda, et kuigi mehed tegid mulle haiget, armastan ma ikkagi meessugu.\nArmastan sind, kallis Mees!\nSina ju esindadki tervet meessugu. Kuigi need katsumused, millest kohe kirjutan, oleks võinud mu hinge igaveseks hävitada, ei ole ma meessoo peale vihane. Võib-olla olen lihtsalt hingelt tugevam kui paljud minu saatusekaaslased. Mis ei tapa, teeb tugevaks, ütleb vanasõna. Minu puhul see kehtib. Koolikiusamine psühholoogilise terrorina ja kodune vitsahirm olid lausa peasilitus selle kõrval, mida elu mulle hiljem ette ladus.\nOlin noor ja süütu 19-aastane naine, kui sattusin Tartusse õppima. Otsisin oma teed nagu kõik noored selles vanuses. Tartus suhtlesin ühe tuttava neiuga. Ta oli ilus naine ja tema ümber tiirles palju mehi. Paraku suurem osa nendest meestest, kellega ta suhtles, olid kahtlased tüübid ja mõni neist oli suisa kriminaalse taustaga, mis hõlmas ka endisi vangist tulnud retsidiviste. Alguses ei teadnud ma sellest midagi.\nMõnikord kutsus ta mind oma pidudele kaasa ja kuna mina pidasin teda naiivselt oma sõbrannaks, siis läksingi. Ühel peol heitis mulle silma üks välimuselt nägus mees. Me rääkisime ja tantsisime ning esmapilgul ei paistnud midagi kahtlast olevat. Ta oli minust vanem ja nagu hiljem selgus, ka abielus mitme lapse isa.\nPeagi otsustasin sellelt peolt lahkuda ja koju minna. Mees pakkus, et saadab mind julgestuseks koduni. Õhtu oli hiline ja kuna ta tundus usaldusväärne ja sümpaatne, siis nõustusingi. Minu koduni jalutades käitus ta terve tee väga viisakalt ja galantselt. Koju jõudes tahtsin temaga hüvasti jätta, kuid ta palus, et pakuksin talle enne lahkumist kohvi. Olin sel hetkel naiivselt usaldav ja mõtlesin, et kohvi võiks ju ikka pakkuda, mis sellest siis on. Küll läheb siis koju oma pere juurde – nii ma mõtlesin.\nLasingi ta oma kodu uksest sisse. Ma ei jõudnud talle veel kohvi tegema hakatagi, kui ta surus mu jõuga maadligi ja kähistas kõrva: „Kui sa sellest kellelegi räägid, otsin su üles ja teen su elu põrguks. Mul on pikad kombitsad.”\nMeeldivast mehest oli saanud minu kõige hullem ja võikam unenägu. Sinna kahjuks mu süütus läks, mida olin hoidnud Armastusele, mehele, kes oleks pidanud olema see Õige. Nüüd oli sellele unistusele ja illusioonile räigel moel vesi peale tõmmatud.\n„Kui sa sellest kellelegi räägid, otsin su üles ja teen su elu põrguks. Mul on pikad kombitsad.”\nTundus, et elu on läbi ja mul pole enam midagi head loota. Olin šokis. Kui ta lahkus, läksin korteriomaniku tuppa, kes oli üks tsaariaegne kirurgist vanaproua. Kuna teda hetkel kodus polnud, siis oli mul lihtne leida tema kapist hunnikute viisi tundmatuid tablette. Tabletid peos, vaatasin endale peeglist silma ja mõtlesin selle kuhjaga oma rüvetatud elu lõpetada, sest ma ei näinud enam mingit lootust ega mõtet elamiseks.\n"Minu elu ei kuulu ainult minule"\nMinu jaoks oli isegi armastus kui selline oma tähenduse kaotanud. Ja sõna „mees” ajas mulle hirmujudinad selga. Armastus oli kaotanud oma pühaduse oreooli ja seetõttu ma ei näinud mingit mõtet oma elu jätkata. Järsku aga meenusid mulle armastavad vanemad. Mõtlesin, mida ma oma teoga neile teen.\nSiis vandusingi endale, et ükskõik kui raske mu elu ka edaspidi ei tule, ma ei võta ühelgi tingimusel endalt elu. Sest mul pole seda õigust. Minu elu ei kuulu ainult minule. Selle on kinkinud mulle mu vanemad ja ma ei või seda kergekäeliselt kustutada isegi siis, kui mind on mutta tambitud, põrmustatud ja hävitatud. Isegi siis, kui olen põhjas.\nMa ei või jääda põrmu surema, vaid mul on vastutus oma elu eest millegi suurema nimel ja ma pean vastu võtma selle, mida saatus mulle toob.\nSeda mõistes loobusin oma katsest ja proovisin jätkata oma elu, kuigi see kogemus painas mind edasi. Miilitsasse ma ei läinud, sest kartsin.\nKui oled äsja kogenud vägistamist või seksuaalset rünnakut:


Vooremaa Värbkakk on noka lahti teinud\nVärbkakk on noka lahti teinud\nVärbkakk on Eestimaa pisim kakuline ning nende laulu on juba looduses kuulda, teatas keskkonnaagentuuri kommunikatsioonijuht.\nKeskkonnaagentuuri eluslooduseseire spetsialist Rein Nellis: “Eile õhtul vilistas Saaremaal Viidu röövlindude seireala kolmel kontrollitud pesitsusterritooriumil kokku viis värbkakku. Nad hakkavad praegu laulma u 17.30 ja lõpetavad pimeduse saabudes. Kakkude laulu kuulamiseks on praegu väga hea aeg. Emased saavad endale laulvate poissmeeste hulgast sobiva kaasa valida.”\nMärts on kakkude jaoks laulmise tippaeg. Ka jaanuaris võib juba mõnel soojemal õhtul laulu kuulda. Kuid siis lauldakse ikka lühidalt ja rohkem hiirte ja naabrite tervitamiseks. Kevade edenedes muutub laulmine intensiivsemaks, lauljaid tuleb juurde ja laulmise aeg pikeneb. Aprillis hakkab laul jälle vaibuma, sest pojad vaja toita ja aktiivne viljastamisperiood on möödas.\nOsadel liikidel esineb aktiivsem laulmisperiood ka sügisel, kui samasuvised noorlinnud endale sobilikke elupaiku otsivad. Siis peavad juba territooriume hoidvad linnud uute tulijate tõttu oma territooriumi lauluga markeerima.\nKuidas värbkaku laulu ära tunda, saab näidiseid kuulata siit: http://www.eoy.ee/kodukakk/eesti-kakud/vaerbkakk


Wifi sisaldub hinnas hotellid Hatay | Hotels.com\nWifi sisaldub hinnas hotellid linnas Hatay\nWifi sisaldub hinnas hotellid Hatay\nJärgmine peatus Hatay?\nWifi sisaldub hinnas hotellid Antakya\nWifi sisaldub hinnas hotellid Arsuz\nWifi sisaldub hinnas hotellid Dörtyol\nFourway Hotel SPA & Restaurant4 tärni\nErzin Artemis Otel3 tärni\nHatay, populaarsemad linnad\nDörtyolDörtyol on tulvil vaatamisväärsusi nagu näiteks Payase kindlus.\nSamandagiSamandagi on koht, kus leidub mõndagi meeldejäävat nagu Hz Hidiri hauakamber ja Musa Agaci puu.\nErzinErzin on sobiv koht, et tutvuda ka lähipiirkonna huviväärsustega nagu Payase kindlus ja Toprakkale kindlus.\nReyhanlıReyhanlı on soodne koht ka lähipiirkonna huviväärsustega tutvumiseks, kindlasti tasub üle vaadata näiteks Tell Atchana.\nHatay – populaarsemad vaatamisväärsused\nHatay – rohkem teavet\nWifi sisaldub hinnas hotellid Hatay – Hotels.com abiga on lihtne leida sobiv Wifi sisaldub hinnas hotell Hatay, võrrelda tubade hindu ja kohe vaadata vabade kohtade olemasolu. Meie veebilehel on imelihtne leida ja broneerida reisiks sobiv Wifi sisaldub hinnas hotell Hatay. Iga hotell on varustatud kaardiga. Lisaks hotellitubade kirjeldustele ja fotodele oleme lisanud külastajate hinnagud ja pikemad arvustused, kus on juttu hotelli asukohast, ümbruskonna meelelahutusvõimalustest, tubade mugavusest ning majutuse ja teenuste kvaliteedist. Meie kliendiprogrammiga Hotels.com Rewards liitudes teenite iga 10 öö eest 1 öö tasuta.


Pomerantsi volikogu blogi nr 32 • Eesti Uudised\nMarko Pomerants. FOTO: Tairo Lutter/EESTI MEEDIA\nMarko Pomerants annab järjekordse ülevaate Rakvere Linnavolikogus toimuvast. 30. oktoobri istungil langetati mitmeid olulisi otsuseid.\nPean oma volikogublogi vist kroonikaks ümber nimetama. Meenutame siin Ott Tänaku ralliblogi. Postitus järgneb, kui Ott on mööda vihisenud. Rakvere linna arendamine inimvõimete piiril kiiruse arendamist ei eeldagi.\nMa loodan, et see nii ei jää, aga võimumuutusele järgnenud esimene volikogu istung toimus otsuste mõttes üksmeeles.\n1. Rakvere Spordikooli põhimäärus sai vastu võetud. Spordikooli direktor Jaak Vettik oli külaliste hulgas ja kinnitas, et võib vastu võtta küll. Spordikooli lõpetajalt ei eeldata enam maailmameistriks tulekut. Tegu huviharidusega. Hoolekogus saavad vanemad suurema esindatuse. Lapsed ise peavad endiselt trennis käima, seda vanemad nende eest tegema ei hakka.\n2. Lõpetasime Rakvere Täiskasvanute Gümnaasiumi tegevuse järgmise aasta 31. augustist. Emotsionaalselt kurb, aga tulevikku vaatav otsus. Riik võtab gümnaasiumihariduse pakkumise enda peale. Eragümnaasium muidugi jääb, aga mitte munitsipaalgümnaasiumid. Volikogu oli üksmeelne. Edaspidi saab mittestatsionaarset gümnaasiumiharidust Rakvere Ametikoolist ja on oht, et ameti ka. Emotsioonid seotud praeguste täiskasvanute gümnaasiumi õpetajatega ja nende õpilastega, kes oleks soovinud praegustes oludes lõpetada.\nViimasel viiel õppeaastal (2014-2018) on kooli õpilaste arv olnud 118-st (2014.a) 207-ni (2017.a). Aasta-aastalt väheneb mittestatsionaarses õppevormis õppivate põhikooli õpilaste arv. Gümnaasiumiastmes on viimase paari aastaga mitmekordistunud üksikaineõppevormis osalejate arv. Nt 2018/19.õa oli neid 10.-12.klassini 128-st 22, kes valisid endale n-ö vähendatud õppevormi. Seetõttu oli ka lõpetajaid igal aastal vähem kui õpilaste arvud klassides.\n3. Rakvere linnavolikogu määruse eelnõu „Rakvere linnavolikogu 31.oktoobri 2018. a määruse nr 32 „Rakvere linna ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni arendamise kava aastateks 2018-2030 muutmine“ sai lugemised loetud ja vastu võetud.\n4. Rakvere linnavolikogu otsustas anda nõusoleku koduloomade varjupaigateenuse riigihanke korraldamiseks aastateks 2020-2022. Tegu on Rakvere linnas vabalt hulkuvatele kassidele ja koertele varjupaigateenuse osutaja leidmisega. Varjupaigateenust vajab kalendrikuus orienteeruvalt 20 koera ja 60 kassi. Teenusega tagatakse linna tänavate üldine heakord ja linna heakorra eeskirjade täitmine ning loomakaitseseaduses sätestatud kohaliku omavalitsuse kohustus korraldada oma haldusterritooriumil hulkuvate loomade püüdmist, pidamist, hukkamist ja korjuste hävitamist. Kõlab koledalt, aga on osa päriselust.\nTeenuse osutajale antakse tasuta kasutusse Kasarmu tn 3 asuv kinnistu ja koduloomade kalmistu asukohaga Paatna küla, Rakvere vald. Nimetatud kinnistutega seonduvate hooldus-, remondi- ja muude kohustuste kandmise kohustus lasub teenuse osutajal. Eelneva hankeperioodi leping Varjupaikade MTÜ-ga oli kuutasuga 2959,00 eurot, kolme aasta tasu kokku 106 524,00 eurot. Rakvere maksumaksja poole vaatavad lootusrikkalt nii kodutud inimesed, kui kassid ja koerad.\n5. Rakvere linna 2020. aasta eelarve“ läbis 1.lugemise, aga eelarvest on mõtet rohkem rääkida siis, kui poliitiline reha on sellest läbi käinud. Seega pigem detsembrikuus.\n6. Rakvere linnavolikogu otsustas kinnistu omanike palvel osaliselt kehtetuks tunnistada „Pikk tn 62 ja seda ümbritseva maa-ala detailplaneeringu Tõusu tn 1 kinnistu osas“.\n7. Linnavolikogu otsustas ka algatada „Kalda tn 3 ja Kalda tn 3a kinnistute detailplaneeringu koostamise. Tegu Rakvere piiritusetehase krundiga, mille omanikud tahavad sellele uusi täiendavaid funktsoone leida kaaludes võimalusi rajada sinna elamu- ja ärimaa sihtotstarbega kinnistuid. Selle otsusega kaasnes vajadus otsustada nende kinnistute detailplaneeringu keskkonnamõju strateegilise hindamise algatamata jätmine või algatamine. Jätsime algatamata, kuna sisuline vajadus puudub.\n8. Algatasime ametlike kohanimede määramise kolmes asukohas. Ametlikku kohanime vajab ühissõiduki peatus, mis asub Palermo metsa kinnistul, Lilleoru tn 25 kinnistu juures. 2011. aastal ehitati välja üle tee asuv bussipeatus Pauluse kalmistu läheduses, millele määras Rakvere linnavolikogu ametlikuks kohanimeks Pauluse kalmistu.\n9. Maanteeamet teostas ehitustöid riigitee 17164 Arkna-Rakvere kõrvalmaantee teekatte taastusremondiks, mille raames oli vaja välja ehitada ka uued, normidele vastavad bussipeatused. Et olemasolevasse asukohta ei olnud võimalik neid liiklusohutult ehk koos teelaiendusega ehitada, otsustati tõsta hetkel Rakvere valla territooriumil asuvad Roodevälja allee ühissõidukite peatused ümber Rakvere linna territooriumile. Bussipeatused tõsteti olemasolevast asukohast ligikaudu 340 meetrit Rakvere linna keskuse poole, Arkna tee – Papiaru tänava ristmiku piirkonda. Selleks, et uues asukohas olevad bussipeatused saaks märgitud ühistranspordiregistris ning looduses vastavalt märgistatud, tuleb Rakvere linnavolikogul vastavalt kohanimeseadusele läbi viia ametliku kohanime määramise menetlus.\n9. Otsustasime tagada omaosaluse finantseerimise Lääne-Viru maakonna piirkondlike algatuste tugiprogrammis 2020- 2023“.\nProgrammi eesmärk on ettevõtete areng ja kasv, ettevõtlusaktiivsuse ja tööhõive kasv ning noorte ettevõtlusteadlikkusele kaasa aitamine, täiendades vastavaid üleriigilisi toetusmeetmeid ja arvestades maakonna eripära ning huvigruppide vajadusi aastateks 2020-2023. (väljavõte seletuskirjast).\nToetuse maksimaalne määr on 84 protsenti projekti abikõlblikest kuludest on 372 452 eurot, Rakvere linna katta on 16 protsenti omaosalust, mis jaguneb maakonna kõigi omavalitsuste vahel ja omavalitsuste omafinantseeringu katmisel arvestati lähtudes omavalitsusüksuse õpilaste ja elanike arvu Rakvere linna omaosaluse summa on sendi pealt – 14904,57 eurot ja see jaguneb eelarvesse igaaastaselt võrsetes osades perioodil 01.01.2020 – 31.08.2023.\n10. Võimuvahetus tõi vajaduse nimetada uued esindajad Lääne-Viru Omavalitsuste Liidu üldkoosolekule. Nimetasime Rakvere linna esindajateks Lääne-Viru Omavalitsuste Liidu üldkoosolekul Mihkel Juhkami ja tema asendajaks Velvo Väli ning Triin Vareki ja tema asendajaks Andres Jaadla.\n11. Me esindajad said ka nimetatud Eesti Linnade ja Valdade Liidu üldkoosolekule ja volikogusse. Nimetasime Rakvere linna esindajateks Eesti Linnade ja Valdade Liidu üldkoosolekul – Linnade Päeval järgmised kodanikud: Mihkel Juhkami ja tema asendajaks Sven Hõbemägi, Velvo Väli ja tema asendajaks Laila Taluniku, Triin Vareki ja tema asendajaks Valeri Vaselenko, Andres Jaadla ja tema asendajaks Rainer Miltopi.\nNimetasime Rakvere linna esindajateks Eesti Linnade Liidu volikogus Mihkel Juhkami ja tema asendajaks Velvo Väli ning Triin Vareki ja tema asendajaks Andres Jaadla.\nJärgmine Rakvere linnavolikogu istungi kuupäev on kolmapäev, 27.november 2019.a.\n← Previous Pensionäride Ühenduste Liit toetab teise pensionisamba vabatahtlikuks muutmist\nKaitseminister Luik tänas missioonil käinud Eesti sõdureid medaliga Next →\n18. jaan. 2022 karlsander.kase 0


Looduslähedane ja naiselik Kudrun Vungi asub Kuningriigi kallal tööle « Uudised « Setomaa.ee - setode internetivärav\nSüü nigu sülätäs, tii tüüd nigu tehnatäs.\nLooduslähedane ja naiselik Kudrun Vungi asub Kuningriigi kallal tööle\nLooduslähedane ja naiselik Kudrun Vungi asub Kuningriigi kallal tööle (0)\nKudrun, räägi endast. Kes sa oled ja kust tuled?\nOlen hetkel peamiselt vabakutseline kunstnik ja kujundaja. Tegelen ka puutöö õpetamisega Lähte Ühisgümnaasiumis ning kunsti ja meisterdamise õpitubadega erinevatel lastele suunatud üritustel.\nMinu viimatistest erinevatest ametitest võiks veel välja tuua Sprayprinteri koolitaja ja printija, Hiina massaaži tegija, lasteraamatute illustreerija, teatrietenduste kujundaja. Lisaks olen tegev kunstirühmituses Delegatsioon K, kus tegutseb neli vahvat ja loomingulist k-tähega algava nimega naist Tartust.\nKuidas sai sinust Seto Kuningriigipäeva kujundaja? Ja mida sa täpselt kujundama hakkad?\nMinu hea sõber Kelly, kes nüüd Setomaale tööle ja elama kolis, jagas minuga kujundamise konkursi kuulutust ning mõtlesin proovida. Olen varem teinud teatrietenduste kujundusi, kuid mitte midagi nii suurt nagu Seto Kuningriigipäev. Seega on see minule täiesti uus väljakutse. Hakkan kujundama kahte lava, erinevaid viitasid ning silte ja teisi detaile, mis on peoplatsiga seotud.\nMillised on olnud sinu siiani kõige põnevamad/väljakutsuvamad projektid?\nKõige rohkem rõõmustab mind lasteraamatute illustreerimine, kuid seda tööd ei tule paraku väga tihti ette. Kuna olen seotud Tartu Tudengiteatriga, siis on mul olnud võimalus tegeleda teatrimaagiaga: kostüümide ning lava kujundamisega,lisaks kõik sellega seotud trükiste (plakatid, flaierid) kujundused.\nKui soovid teada, mis seob Kudrunit Setomaaga ja mis plaanid tal seoses Seto Kuningriigipäevaga on, loe täispikka intervjuud järgmisest ajalehest Setomaa!


O.T.T. Archives - Läänlane.ee\nAvaleht»Posts tagged with»O.T.T.\nMahe- ja väiketootjad kolisid iganeljapäevase müügikoha Posti tänavalt Haapsalu turule\nBy Ivar Soopan on 24. okt. 2017 Kõik uudised, Läänemaa\nKohalikud väike- ja mahetootjad korraldavad nüüdsest kaubatunnikest neljapäeviti kl 16.30-17.30 Haapsalu turuplatsil (Jaama 7/Jüriöö 7). Läänemaa O.T.T. eestvedaja Karin Tiit teatas, et praegune Posti 40 plats on küll parim koht, kuna asub linna keskel, aga klientidel ei ole kusagil parkida. “Inimesed pargivad keelatud kohtades ja jalutavad üle tee väljaspool tähistatud ülekäigurada, mis on ohtlik,” märkis Tiit. […]


Astraalkeha möllab - Eesti Ekspress\nKranaat 12. aprill 2017\nViimase punapeaga juhtus eile selline lugu, et käisime väljas söömas ja sõime ühiselt liualt. Sööma asudes valisin välja kõige parema lihatüki ja lõin oma kahvli sinna sisse, aga täpselt sama lihatüki pihta lõi samal ajal ka mu punapea.\nTüdrukul lõi nägu särama. „Me tahtsime sama tükki. See näitab, et me oleme nii ühtekad. Ilmselgelt oleme teineteisele loodud,“ rõõmustas ta.\nKuidas kohus lahendas Kõmmari tapmise mõistatuse 46


ÕPETUS: Masturbraining ehk brainstorm iseendaga : Imagine\nÕPETUS: Masturbraining ehk brainstorm iseendaga\nOlles loovinimene, tuleb sul tihti mõelda ideid üksi. See aga tähendab, et sa ei saa loota meeskonna poolt tulevale kriitikale, erineva nurga alt tulevatele ideedele ja tiimis tekkivale sünergiale. Sa oled täiesti üksi. Mida sa teed?\nKuidas masturbaininguks ettevalmistuda?\nLeia probleem ja tee see söödavaks\nKui sa tahad olla võimalikult edukas, siis vajad sa mõõdupuud oma edukuse mõõtmiseks. Iga lahenduse mõõdikuks on probleem. Sinu ülesanne on enne brainstormi defineerida oma probleem ja veenduda selle õigsuses. See aitab sul hoida fookust ja väldib uute probleemide püstitamist.\nKui sul on probleem püstitatud aga see tundub uskumatult suur, siis jaota see kaheks…neljaks…kuueks. Mida väiksemateks tükkideks sa oma suure probleemi jaotad, seda lihtsam on sellest läbi närida.\nAeg söömiseks, aeg loomiseks\nSa sööd hommikust kell kaheksa. Sa teed lõunapausi kell kaksteist. Sa ei söö õhtussööki peale seitset. Aga mis kell sa brainstormid?\nSinu ülesanne….ei sinu kohustus on saada teada, millal oled sa kõige loovam. Kas see juhtub kohe peale lõunasööki või on sinu kreatiivsed hiilgehetked hoopis 15 minutit enne tööpäevalõppu? Kui sa tead millal sinu keha ja vaim on kõige loovamad, siis on sul ideaalne võimalus ajastada ka oma brainstorm iseendaga samale ajale. Loodame lihtsalt, et su hiilgehetked ei toimu kell kolm öösel.\nA mis teised teevad?\nEnne brainstrormi soovitan vaadata otsa oma sihtrühmale ja küsida temalt kuidas ta su probleemi lahendaks. Muidugi ära ütle talle, et ta lahendab seda probleemi iseendale ja unusta mainida ka et ta peab olema loov. Siis ei ole õhus pinget ja protsentuaalne võimalus ausat vastust saada on kordades suurem.\nPeale seda heida pilk mitte konkurendi vaid sihtrühma kapsaaeda. Tutvu julgelt teiste brändide ja toodete tegevustega sinu sihtrühma suunas. Sealt saad sa teada millise nurga alt müüakse sinu toote tarbijale ajakirju, autosid, pangalaenu või parkasid. Kõik täiesti erinevate lähenemistega.\nKui on usb, näita ust.\nArvuti, telefon, telekas, nutikell, nutikaal, kalkulaator, mikrolaineahi, külmik, auto, trimmer ja traktor. Mitte ükski neist ei sobi sinu brainstormile. Sinu parem(ehk loominguline) ajupool ei hakka kunagi korralikult tööle kui sinu vasak(ehk süsteemne) ajupool koguaeg mõnd tehnikat näpib. Võta brainstormile kaasa pliiats, paber ja hea tuju. Päriselt. Rohkem ei ole vaja.\nParim ja ebameeldivaim inspireerija – tähtaeg\nMitte ükski brainstorm ei ole olnud edukas kui sul on ühe probleemi lahendamiseks lõputult aega. Kui sul on aega lahendust mõelda, siis on sul aega ka lakke vahtida ja vahepeal endale üks kaneelimaitseline topeltlatte teha. Tähtaeg annab sulle piitsa ja lõpetab ebavajaliku ideedelihvimise.\nKui tähtaeg puudub. Pane see endale ise.\nEi ole midagi hullemat kui udune pilt. Sama on ka brainstormijaga – fookusest väljas loovinimene on amatöörlik loovinimene. Püsi fookuses ja tooda kvaliteeti.\nLeia oma sisemine Eston ja astu…ei…jookse üle piiride. Brainstorm ei ole koht kus ennast tagasi hoida. Kui sul on kindel probleem ja iga idee leiab siiski probleemile lahenduse, siis aga palun. Pane hullu ja astu välja eelarvest, sihtrühmast, ootustest ja võimalustest. Alati saab ju maa peale tagasi tulla.\nÄra mõista hukka.\nKui sa oled igapäevaselt salliv ja mõistev, siis ära unusta seda omadust ka brainstormil. Enesekriitika ajutormi ajal on üks surmavamaid omadusi. Iga idee on suurepärane ja kõik lahendused on paljulubavad. Küll ülejäänud tiimiliikmed hiljem su ideed kriitikaga paika panevad. Selle pärast ei pea küll muretsema.\nÜksiku brainstormija loovtehnikad\nKui jooksed omadega kinn, siis siin on sulle mõned brainstormi loovtehnikad. Olen need välja valinud just sellepärast, et järgnevaid tehnikaid saab rakendada nii üksi kui ka tiimiga.\nProbleemi kuus nurka\nLoovtehnika “Kuus nurka” laseb sul analüüsida püstitatud probleemi kuue erineva nurga alt. See toob sulle uusi mõtteid ja tekitab huvitavaid seoseid – ideaalis.\nNeed kuus nurka on järgmised:\nKirjelda oma probleemi.\nLahenda sama probleem teises olukorras\nVõrdle probleemi sarnastele muredele loodud lahendustega\nAnalüüsi probleemi põhjust\nLahenda sama probleem oma isklikus elus\nOle kliendi poolt ja vastu\nTee oma probleemist miks küsimus ja vasta sellele. Seejärel tee oma vastustest miks küsimused. Vasta ka neile. Kui kordad sama tegevust 3–5 korda, siis leiad rohkem kui 20 uut nurka mille alt oma probleemile läheneda.\nKumb tuli enne? Kopi või disain.\nKui oled oma ideega hädas ja ei tea kuidas edasi, siis joonista paberile 20+ tühja kasti ja hakka neisse lahendust kujundama. Seejärel ürita neile juurde mõelda kopi ja vaata kas mõnes peitub tugevus muutuda kandvaks ideeks.\nKui kontoris mõte ei liigu ja kõik ideed on kas liiga väikesed või liiga tavalised, siis värskenda keskkonda. Mine ja mõtle pargis. Mine kohvikusse ja mõtle seal. Kõnni ümber maja ja kirjuta ideid kõndides.\nAjud peale tormi ehk kuidas ideed kokku panna\nHea veini idee saladus – aeg\nKui sa oled oma ideed kirja saanud ja uhkusega pärismaailma naasnud, siis lase ideel puhata. Anna talle tund…või viis ja vaata seda ideed uuesti kaine ja värske pilguga. Kui looming tundub ka peale puhkust hea, siis mine ja esitle ideed tiimile.\nKui sa tahad olla karbi teravaim pliiats, siis terita ennast regulaarselt. Astu välja oma igapäevasest keskkonnast. Käi uues kohvikus lõunal, sõida ringiga koju, mine parki kõndima, astu sisse kohalikku Maximasse või osta midagi Kaubamajast. Kuula uut muusikat ja ürita mõista igat laulusõnades peituvat allegooriat(eriti räpis). Osale arutelus, mis ei puuduta sinu eriala. Ürita mõista bemmimehe armastust autologoga ketside ja nokatsi vastu.\nTee midagi, mida sa igapäevaselt ei tee ja leia igast uuest olukorrast uus sihtrühm või käitumismaneer. Kui maailm on su pliiatsikarp, siis uued kogemused on su teritaja.\nOtselink postitusele: https://www.imagine.ee/blog/opetus-masturbraining-ehk-brainstorm-iseendaga/


BANAANID LASTELE: MILLISES VANUSES SA ANNAD? - KASULIKUD NõUANDED\nBanaanid lastele: millises vanuses sa annad?\nPerekonnale lisandudes muretsevad vanemad muret, mis on nende murenemise põhitoidus. Reeglina peetakse banaane parimaks täiendavaks toiduks koos õunte ja suvikõrvitsadega. Kuid on olemas lapse vanuse ja tema individuaalsete tunnuste piirangud. Väga sageli põhjustab lapse enneaegne vastuvõtmine kõige ettenägematumaid tagajärgi. Me lahendame selle samm-sammult, et saaksite oma arvamuse teha.\nBanaani mõju lapse kehale\nPole saladus, et troopilised puuviljad on oma keemilises koostises väga toituvad. Lisaks meeldib lapsele pühenduda banaanipüreele, tema keha on küllastunud vajalike ainetega. Banaan on mõeldud hüpoallergiliseks lootele, mistõttu seda peetakse ideaalseks lisandite lisamiseks juba varases eas.\nAluseks on B-rühma kuuluvad vitamiinid. Neil on positiivne mõju lapse psühho-emotsionaalsele taustale, mis moodustab kesknärvisüsteemi. Kaltsium fosforiga vastutab luukoe arengu eest, see muutub tugevaks mikrovoolude täitumise tõttu.\nBanaan parandab meeleolu, muudab lapse vähem kapriisiliseks, aitab kaasa mugavale magamisele. Ulatuslik mineraalide ja vitamiinide nimekiri on lihtsalt vajalik, et lapsed areneksid vastavalt vanusekategooriale.\nSüdamelihases on vaja kaaliumi ja magneesiumi, samas kui vere koostise parandamiseks ja aneemia vältimiseks on vaja rauda. Tänu nende kõrgele toiteväärtusele, kuuluvad banaanid toidule, et vältida ritsete teket.\nEsitatud puuviljade aluseks on aminohapped ja tärkliserikkad ühendid, viimastele antakse rohkem kui 1/5 toote kogumahust. Tänu tärklisele lagundatakse viljad täielikult ja normaliseeritakse seedetrakti aktiivsus.\nSageli kombineeritakse liha kuumutatud piimaga, mille järel antakse selline kokteil köha või bronhiidi all kannatavale lapsele. Kokteili koosseisus on ka kõik, mis võimaldab ajusel korralikult toimida ja areneda.\nKui me järgime keskmisi statistilisi andmeid, esineb ootamatu reaktsioon harva esineva loote sissetoomisel dieedile. Sel põhjusel võimaldavad eksperdid banaanide lisamist toidulisanditesse alates kuuekuulisest vanusest.\nNeid soovitusi kohaldatakse nende imikute suhtes, kelle emad tarbisid vilja enne rasestumist ja kogu rasedusperioodi vältel. See tähendab, et lapse keha on valmis kõiki selles tootes sisalduvaid aineid omaks võtma.\nVaatamata kasutuselevõtu positiivsetele tulemustele tuleb arvesse võtta võimalikke allergiaid. Reeglina tundub, et ta rikub puuviljade ladustamise ja töötlemise tingimusi. Kui banaanid on parema transpordi jaoks leotatud keemiaga, jõuab see koorega läbi. Kemikaalid põhjustavad negatiivseid tagajärgi.\nKui saate menüüsse siseneda\nEkspertide arvamus selles küsimuses on erinev. Mõned väidavad, et on lubatud puuvilju anda lastele alates 5 kuust, teised pooldavad lapse ravimist 7 kuu pärast. Seetõttu on keskmine ja suhteliselt ohutu vanus kuue kuu pärast.\nTuleb kohe öelda, et esimest dieeti sisaldavat banaani ei kasutata. Meistrivõistlustel antakse õunu või suvikõrvits. Arutatavad puuviljad toimivad lisana, vastasel juhul ei võta beebi keha selle koostist vastu.\nKui sa puuvilja koristad ja ravid, peate alustama väikese gurmee eelistustest. Lapsed alates kuuest kuust annavad 1 tl. haruldaste kartulipurgide kujul. Järk-järgult tõuseb arv 2 spl. l\nPärast 8-kuulist vanust on lubatud mureneda 3 spl. l. tuua mahu aeglaselt poole väikese suurusega viljadesse. 10 kuu jooksul ravitakse last peaaegu täielikult viljaga, tükeldatakse viiludeks.\nRoheliste puuviljade aluseks on tanniinid, mis vastutavad suurenenud gaasi moodustumise ja teiste seedetrakti ettearvamatute reaktsioonide eest.\nSamuti tuleks loobuda ülepaisutatud isenditest, nad võivad tekitada kõhukinnisust ja allergiat. Sellised puuviljad koguvad liiga palju glükoosi, mis viib allergiateni.\nEelistatakse ainult küpsenud banaane. Nende nahk on kollaseks värvitud, pinnal ei ole musti plaastreid. Kui on alaealisi alasid, laske puuviljal mõneks päevaks puhata. Sel juhul on parem panna puuviljad õunte lähedale.\nPärast edukat valikut hoolitsege puuvilja vananemise eest. Kodus tuleks seda hoida ainult kuivas kohas, külma kokkupuude ei ole vastuvõetav. Pärast omandamist peate süüa banaane 4 päeva, siis nad muutuvad mustaks.\nKui banaan on vastunäidustatud\nLisaks loote positiivsele mõjule lapse kehale on negatiivne külg. Seetõttu kaaluge, kas banaanid võivad olla kahjulikud.\nKui laps kannatab ülekaalulisuse all, siis ei ole soovitatav lisada banaane. Sellistel viljadel on suur sahharoosi ja fruktoosi kontsentratsioon. Need ained viivad koos rasvumise tekkeni.\nVäärib märkimist, et kõnealused puuviljad kuuluvad hüpoallergiliste toodete kategooriasse. Siiski esineb juhtumeid, kus banaanid on individuaalselt talumatud. Sageli väljendub see keha reaktsioon troopiliste puuviljade töötlemisel kemikaalidega. Selle tulemusena võib lapse nahal tekkida lööve, mis sügeleb.\nKui on probleeme seedetraktiga, on vaja toorainete söögikordade edasilükkamist edasi lükata. Ei ole soovitatav anda lastele banaane, kui tal on kõhukinnisus, soole ärritus, puhitus. Tooraine söömine olukorda ainult halvendab.\nKui laps pärineb geneetilise liini järgi suhkurtõbi, siis on rangelt keelatud toitu sisse tuua. Sama kehtib laste kohta, kellel on suurenenud vere hüübimine.\nIgal juhul, kui olete näinud vilja tervisliku seisundi halvenemist pärast puuvilja tarbimist, jätke need toitumiskohast määramata ajaks välja. Selle kohta on kõige parem konsulteerida spetsialistiga.\nVõimalused vilja valmistamiseks\nKui esimest korda kavatsete oma beebi banaaniga tutvustada, soovitatakse püree tugevalt lahjendada söödaseguga või emapiimaga võrdsetes kogustes. Tänu sellele maitseb laps uue, juba tuttava maitsega tassi. Samuti on konsistents üsna vedelik.\nEnne lapse uue vilja andmist valmistage see õigesti. Eemaldage mitte ainult koor, vaid kõik veenid. Esimesel paaril nädalal anda murenemisproduktile toode alles pärast esialgset kuumtöötlemist. Protome a banaan auru või veevannis. Teise võimalusena kasutage aurutit.\nSelleks tükeldage puuviljad väikesteks tükkideks ja asetage see spetsiaalsesse seadmesse või mahutisse, mis on ette nähtud veevanniks. Koo vilja umbes 6 minutit. Pärast seda saab toorainet mis tahes viisil kokku panna. Samuti võib banaani valmistada muul, mitte vähem huvitaval viisil.\nLisaks võib troopilisi puuvilju paigutada niblerisse. Anna lapsele vilja. Tänu absoluutselt ohutule lapse toitmise viisile toimub täiendav igemete massaaž. Kui soovite kartulipüree kiiresti valmistada, kraapige banaan dessertlusikaga.\nTeise võimalusena võib banaanipüree teha lihtsa kahvli abil. Teise võimalusena kasutage segistit või väikest riiv. Vedelama konsistentsi saamiseks lisage massile puuviljamahla, vett või rinnapiima.\nKui soovite säästa palju aega, ostke valmis banaanipüree väikelastele mõeldud purkides. See mass sobib hästi teiste puuviljadega, eriti õunaga. Samuti on lubatud segada kefiiri või omatehtud jogurtit. Hapupiima tooted leiavad meeldiva maitse.\nImikutel on lubatud anda värske banaan. Peamine on muuta puuviljad homogeenseks massiks. Teise võimalusena võite teha midagi puuviljast. Soovi korral segage banaanipüree teiste puuviljatoodetega, täiendava söödaseguga, ema piimaga või kääritatud piimatoodetega. Kui laps on täiesti terve, ei tohiks tekkida probleeme uue toote omastamisega.\nVaadake videot: Meditate Like A Boss - meditation course week 1, with Pandit Bhikkhu, Bangkok (September 2019).


Protokoll sillameister Johan Säga nõudest Hans Luk\nTuli tulema v pers.ind.ipf.sg.3. eesti ette ette s_nimi sg.nom. eesti sillameister silla_meister s sg.nom. eesti Johan Johan s_nimi sg.nom. eesti Säga Säga s_nimi sg.nom. eesti , kirjavahemärk ning ning konj eesti kaebas kaebama v pers.ind.ipf.sg.3. eesti siin siin adv eesti et et konj eesti H. H. lüh. eesti Lukk Lukk s_nimi sg.nom. eesti teda tema pron sg.part. eesti silla sild s sg.gen. eesti tegemise tegemine s sg.gen. eesti juure juur s sg.gen. eesti meistriks meister s sg.tr. eesti tellinud tellima v nud. eesti , kirjavahemärk ja ja konj eesti tema tema pron sg.gen. eesti seal seal adv eesti 77 77 number päeva päev s sg.part. eesti teinud tegema v nud. eesti , kirjavahemärk ja ja konj eesti iga iga pron sg.gen. eesti päeva päev s sg.gen. eesti eest eest adp eesti 1 1 number rubla rubla s sg.part. eesti palka palk s sg.part. eesti nõuab nõudma v pers.ind.pr.sg.3. eesti . kirjavahemärk\nH. H. lüh. eesti Lukk Lukk s_nimi sg.nom. eesti ei ei modadv eesti maksvad maksev adj pl.nom. eesti temal tema pron sg.ad. eesti aga aga konj eesti mitte mitte adv eesti ära ära v eesti , kirjavahemärk et et konj eesti tema tema pron sg.nom. eesti küll küll adv eesti juba juba adv eesti mito eesti korda kord s sg.part. eesti küsinud küsima v nud. eesti , kirjavahemärk ning ning konj eesti selle see pron sg.gen. eesti üle üle adp eesti kohto kohus s sg.gen. eesti sisse sisse adp eesti aiamist eesti palub paluma v pers.ind.pr.sg.3. eesti . kirjavahemärk\nHans Hans s_nimi sg.nom. eesti Lukk Lukk s_nimi sg.nom. eesti ette ette s_nimi sg.nom. eesti kutsutud kutsuma v tud. eesti , kirjavahemärk ning ning konj eesti andis andma v pers.ind.ipf.sg.3. eesti siin siin adv eesti üles üles adv eesti , kirjavahemärk et et konj eesti tema tema pron sg.nom. eesti ei ei modadv eesti olevad olev adj pl.nom. eesti tellinud tellima v nud. eesti , kirjavahemärk tema tema pron sg.gen. eesti olla olema v inf. eesti aga aga konj eesti mõisa mõis s sg.gen. eesti herra härra s sg.gen. eesti käest käest adp eesti silla sild s sg.gen. eesti meistert eesti vana vana adj sg.gen. eesti põhja põhi s sg.gen. eesti peale peale adp eesti nõudnud nõudma v nud. eesti ja ja konj eesti herra härra s sg.nom. eesti tema tema pron sg.gen. eesti läbi läbi adp eesti ka ka adv eesti J. J. lüh. eesti Sägat Säga s_nimi sg.part. eesti silla sild s sg.gen. eesti juure juur s sg.gen. eesti käsknud eesti tulla tulema v inf. eesti . kirjavahemärk\nKaebaja kaebaja s sg.nom. eesti andis andma v pers.ind.ipf.sg.3. eesti tunnistajaks tunnistaja s sg.tr. eesti J. J. lüh. eesti Ruusmann Ruusmann s_nimi sg.nom. eesti . kirjavahemärk\nJaan Jaan s_nimi sg.nom. eesti Ruusmann Ruusmann s_nimi sg.nom. eesti ette ette s_nimi sg.nom. eesti kutsutud kutsuma v tud. eesti , kirjavahemärk ning ning konj eesti andis andma v pers.ind.ipf.sg.3. eesti siin siin adv eesti üles üles adv eesti , kirjavahemärk et et konj eesti tema tema pron sg.gen. eesti kedagid eesti silla sild s sg.gen. eesti kaublemist eesti ei ei modadv eesti olevad olev adj pl.nom. eesti kuulnud kuulma v nud. eesti , kirjavahemärk jää jääma v pers.imp.pr.sg.2. eesti tugede tugi s pl.gen. eesti tegemise tegemine s sg.gen. eesti juure juur s sg.gen. eesti olevad olev adj pl.nom. eesti Lukk Lukk s_nimi sg.nom. eesti teda tema pron sg.part. eesti küll küll adv eesti kaubelnud kauplema v nud. eesti , kirjavahemärk ning ning konj eesti 50 50 number kop kop lüh. eesti päevas päev s sg.in. eesti pakkunud pakkuma v nud. eesti . kirjavahemärk\nH. H. lüh. eesti Lukk Lukk s_nimi sg.nom. eesti nimetas nimetama v pers.ind.ipf.sg.3. eesti selle see pron sg.gen. eesti pääle pea s sg.all. eesti , kirjavahemärk et et konj eesti Riidaja Riidaja s_nimi sg.nom. eesti mõisa mõis s sg.gen. eesti herra härra s sg.nom. eesti seda see pron sg.part. eesti silla sild s sg.gen. eesti meistri meister s sg.gen. eesti palka palk s sg.part. eesti lubanud lubama v nud. eesti maksa maks s sg.part. eesti , kirjavahemärk ja ja konj eesti selle see pron sg.gen. eesti pääle pea s sg.all. eesti ette ette s_nimi sg.nom. eesti pandis pant s sg.in. eesti , kirjavahemärk et et konj eesti nemad tema pron pl.nom. eesti J. J. lüh. eesti Sägaga säga s sg.kom. eesti senna senna s sg.gen. eesti lähaks eesti , kirjavahemärk ja ja konj eesti seda see pron sg.part. eesti asja asi s sg.part. eesti seal seal adv eesti ehk ehk adv eesti ilma ilma adp eesti kohtuta kohus s sg.ab. eesti ära ära v eesti seletaks seletama v pers.knd.pr.neg. eesti , kirjavahemärk J. J. lüh. eesti Säga Säga s_nimi sg.nom. eesti oli olema v pers.ind.ipf.sg.3. eesti sellega see pron sg.kom. eesti ka ka adv eesti rahul rahul adv eesti , kirjavahemärk ning ning konj eesti tegid tegema v pers.ind.ipf.pl.3. eesti maha maha adv eesti , kirjavahemärk et et konj eesti nemad tema pron pl.nom. eesti tuleva tulev adj sg.gen. eesti nädal nädal s sg.nom. eesti senna senna s sg.nom. eesti lahkuvad lahkuma v pers.ind.pr.pl.3. eesti . kirjavahemärk\nSai saa s_nimi pers.ind.ipf.sg.3. eesti mõstetud eesti , kirjavahemärk eel eel adp eesti seisvad seisev adj pl.nom. eesti asja asi s sg.part. eesti , kirjavahemärk nenda nõnda adv eesti kui kui konj eesti sündinud sündima v nud. eesti kirja kiri s sg.ill. eesti panna panema v inf. eesti . kirjavahemärk


#MBKFD: Eesti moedisainerid sõidavad esimest korda Kiievi moenädalale – Portail\nMeil on ääretult hea meel tuua teieni uudis, et esimest korda sõidavad neli eesti moedisainerit üheskoos Kiievi moenädalale, et tuua rahvusvahelisel moesündmusel lavale eesti värskeimat disaini tutvustav moeetendus. Ning mis veel parem – raporteerimise eesmärgil ühineb Kiievisse sõiduga ka Portail!\n4. veebruaril Mercedes-Benz Kiev Fashion Days raames toimuval moeetendusel näitavad oma sügis-talv 2017 kollektsioone Äli Kargoja (moebränd August), Triinu Pungits, Kristel Kuslapuu ja Kätlin Kikkas (moebränd KÄT). Eesti disainerite Kiievi moenädalal osalemise taga on moeagentuur fashionavant, mille eesmärk on toetada eesti disainereid müügi-, turundus- ja PR-tegevustes ning aidata neil kasvada ka Eesti piiridest väljapoole.\nPiret Rätsepa, fashionavanti kaasasutaja sõnul valiti eesti disainerite ühisetenduseks Kiievi moenädal, kuna see üritus on aastate jooksul silma jäänud hea hüppelauana just nimelt alustavate disainerite jaoks. „Rahvusvaheline press ning erinevate riikide sisseostjad kogunevad Kiievisse, et leida uusi talente just Kesk- ja Ida-Euroopa regioonist,” selgitab Rätsep, „seetõttu tundubki meile see moenädal õige kohana, kus eesti disainiga esindatud olla.”\nTriinu Pungits on nimetatud disainerite seltskonnast ainus, kellel Kiievi moenädala külastuse kogemus varasemast olemas – tema külastab Mercedes-Benz Kiev Fashion Daysi teist korda. „Eelmisel korral järgnes moenädala külastusele märkimisväärselt palju meediakajastust rahvusvahelises meedias ning seda enam olen põnevil, et Kiievisse tagasi minna,” sõnas Pungits.\nEesti disainerite ning Portail.ee osavõttu Mercedes-Benz Kiev Fashion Days üritustel toetavad Nordica, Eesti Suursaatkond Kiievis ja moeagentuur fashionavant.\n25 komplekti Riga Fashion Weekilt, mida tahame SS17 hooajal kanda


Olen olnud halb inimene, lohakas kodanik, hoolimatu isik, sitt naine ja lahja ema. Selle asemel, et lastega pealinnas raha tuulutada, loomaaias trampida, rannas vedelda, riidekaubamajades kruiisida ja palju muud kena ja naiselikuks peetavat teha, ajan ma oma aspergerlikku muusikurida. Mu lapsed ei pea kyll emme peenardes orjatööna kõplama ega ennast puuriitade vahel vigaseks tallama, nõudepesu ja akende poleerimine ei ole kah tähtsaimad jutu-, nutu- ja kisateemad, aga ilmselt olen ma ikkagi liiga leebe ja kamandamiskartlik olnud... Nad ei viitsi muga pille mängida...\nYhesõnaga, käisin mina ykspäev Talinas ja selle kaunis tööstuslinnaosas Maardus, istusin põmst 10 tundi autoroolis, koos väikeste kohvi- ja aiandipausikestega, ja nägin igasugu imeasju.\nYhes tanklas kasvasid sellised kaunid kukeharjad suurtes betoonpottides kohe tankimismassinate kõrval.\nVõttis aega, mis võttis, aga ära tõin vaat sellise vidina.\nOlgu hr Igor S Maardust tänatud. Eriti selle eest, et pilli tutvustades näitas, kuidas barreevõttega mängida korraga nii kitarri- kui bassiosa, ja kes nt Justin Johnsonit on kuulnud, peaks aru saama, millest jutt. Siinmetsas karjuva bändikaaslasepuuduse tingimustes on see väga tähtis ja ainuvõimalik viis nt elektrilise bluusi rida arendada...\nYks põnev, aga mittemuusiku jaoks ropp uus mänguasi on mul veel, mis Ibanetsuga kokku sobib nagu vorst leivaga. Nimelt bassi syntesaatoripedaal. See teeb 8-keelse kidra bassikeeltest kärina vm põnevat, aga kõrgemad sagedused pääsevad ilma moonutuseta läbi, olenevalt sellest, kuidas filtri nuppe keerata, nii et yks pill, aga mitu asja. Teised pedaalid sellega hakkama ei saa. Plõnnisin neid täna hommikul verandal, teate kyll, sellel diivanil, kus muidu koerake aset võtab, ja olin liigutatud inimese mõistuse synnitustest. Aitäh, GPSi, guugli mäpsi, väikeste elektrooniliste lampkastikeste ja helipea leiutajad. Eriti aga soovin tänada hr R.Dieselit, sest poolsurnud jalgadega on uimasevõitu, aga jõuline diiselmootoriga auto igatahes parim valik.\nJa ma kirjutasin yhe enneolematult lihtsa loo. Sellel ei ole sõnu, aga tabulatuur on järgmine:\n(Taktimõõt 4/4, Mõõdukalt)\nEm|Am|Em|Em|| (korrata nii kaua, kuni isu ja jäksu on)\nPostitaja: mustkaaren kell 20:26\nSildid: pillid, siirup\n14. august 2018 08:38\n14. august 2018 11:21\nJa siitkandist mööda sõites nagu läbi ei astuta, jah?\nAga kena pill muidugi. Ma arvan, et mulle peaks äkki Jõuluvana ühe akustilise tooma. Oleks nagu aeg juba.\nAga jah, eks lastel on omad rajad ...\n20. august 2018 15:50\nMa ei ela enam Tartus, see tähendab, et pealinna ots on 2 tundi pikem kui muidu. Mul hakkavad jalad ära surema ja seetõttu reisid ongi võimalikult lyhikesed ja kiired. Looduse vasta ei saa. 😑\n21. august 2018 13:51


Jora » Arhiiv » Grrrr!\n« Miks õppejõu silmad ei sära?\nMini-Darwini auhind »\nKunagi ammu, kui Kakk (esimest korda) autokoolis käis, anti kaasa sellised õpetussõnad: alati jäta topeltmarginaal. Liikluses on igasuguseid idioote, kes oma peaga absoluutselt ei mõtle ja nõnda tuleb sul kahe eest mõelda.\nTäna tulin tsikliga ITK-st koju. Tipptunni ajal tasub Kadaka pst-lt keerata Laagri poole tulles kohe peale viadukti paremale ja sõita läbi Pääsküla väikeste tänavate ja Veskimöldre. Ilus rahulik tee ja ei pea ummikutes istuma.\nKalda tänaval sõitis ees suur tumeroheline kastiga pikap. Keset tänavat aeglustas, võttis paremasse teeserva ja peatus hetkeks. Paremsuunda muidugi ei näidanud, aga hea küll, juhtub vahel. Asutasin just mööda sõitma, kui teine uuesti liikuma hakkas … ja keeras paremalt teepeenralt vasakule hoovi poole. Tähendab, et suur Chuck Norrise stiilis masin oli korraga põiki tee peal. Ja muidugi ikka ei mingit vasakut suunanäitamist. Ning viimaks – ka lootus, et turakas jõuab hoovi keerata, enne kui temani jõuan, ei pidanud täiesti paika, kuna inimene otsustas keset teed piduri põhja vajutada.\nÕnn on, et Kalda tänaval on 30-ne kiirusepiirang ja selline oli ka kiirus. Ja õnneks oli too autokooliaegne soovitus alateadlikult meeles – igatahes õnnestus autol tagant mööda pääseda. Tänu kaitseinglile ja taevastele jõududele jäi seekord mats olemata. Aga too mingile haljastusfirmale kuuluv kolakas sellele küll kaasa ei aidanud.\nEhk teab keegi, milline autokool meil vaimupuuetega inimesi teenindab? Oleks huvitav teada, kust sihuke töll oma load sai.\nAhjaa, veel – Veskimöldre vahel manööverdas suur prügiauto end teeäärsesse hoovi. Samuti ei mingit suunanäitamist. Õnneks jäi see piisavalt ohutusse kaugusse.\nSee postitus tehti 06.10.2008 kell 18:14\trubriiki Muljed. Kommentaare saad jälgida RSS 2.0 uudisevoo abil. Kommenteerimine ja tagasisideviited on hetkel keelatud.\n1 kommentaar postitusele “Grrrr!”\n07.10.2008 kell 09:15\nSee on ju teada tuntud tõde, et eesti(tegelikult olgem ausad – igal pool) liikluses ellu jääda tuleb teistelt mitte midagi oodates kõik ise ära teha. Loomulikult ainult siis kui on huvi mitte avariisid teha või surnuks sõita ennast. Tahaks veel ära mainide, et näiteks soome(mida peetakse suhteliselt hea liikluskultuuriga riigiks) liiklus ei ole rahulikum mitte selle pärast, et seal kõik paaniliselt liikluseeskirja järgiksid vaid pigem selle pärast, et kui eestis paned suuna sisse, et rada vahetada, siis antakse pigem gaasi ja yritatakse sind takistada kui soomes lastakse sind vahele. Ja samuti ei keeruta nii palju soome juhte tolmu yles, sõitis piinliku täpsusega kahrealisel maanteel kõrvuti täpselt lubatud 90-ga(või millega iganes), mida eestis paraku väga tihedalt kohtab. Ehk siis eesti liikluse suurimaks probleemiks(vähemalt soomega võrreldes) on mitte kiiremad juhid vaid debiilsed juhid(nagu ka Kaku näitest paistab).\nLoodan, et ei tulnud nii segane, et midagi aru ei ole saada.


Stockholmi Eesti Huvikool ootab lapsi eesti keelt õppima | Eestlased Rootsis\nStockholmi Eesti Huvikool ootab lapsi vanuses 0-16-a. õppima eesti keelt läbi teatrimängu, laulu ja käelise tegevuse pühapäeviti kell 11-13. Uksed avame 10.45.\nSügispoolaastal toimub tegevus Stockholmi Eesti Majas, Wallingatan 32.\n14. oktoobrist ootame toimuvad tunnid Stockholmi Eesti Lasteaia ruumides!\n– Mudilasringis on kaks gruppi: tillukesed ja mudilased. Kui üks grupp laulab, siis teine teeb käelist tegevust. Tegevusi juhendavad Maire Vill ja lauluõpetaja Amanda Rass.\n– Draamastuudiosse ootame lapsi alates 5-eluaastast. Õpime jõuludeks ühe lühietenduse “Kadunud jõulud”. Nagu ikka püüame etenduse kohandada just nendele lastele, kes meil Draamastuudios käima hakkavad. Juhendajateks on Sirle Sööt ja Amanda Rass.\nEelmine artikkelTopeltkodakondsust puudutav eelnõu anti uuesti Riigikogu menetlusse


Vaktsineerimine küsimärgi all\n11.-13. 2000 (Terviseleht, www.terviseleht.ee)\nMöödunud aasta novembris ilmus ajakirjanduses lühike teade - Microsofti heategevusfond eesotsas Bill Gates'iga annetab 1,5 miljardit USD vaktsineerimiste edendamiseks eluohtlike lastehaiguste vastu. See summa moodustab ühe osa "Laste Vaktsineerimise Maailmafondist", mis hakkab tegelema vaktsiinide ostu ja levitamisega, seda koostöös rahvusvaheliste finants- ja arenguorganisatsioonidega nagu Unicef ja Maailmapank.\nGatesfondi annetus on suurim, mida see fond eales on teinud. 1998.a tuli sealt 10 miljonit USD uute vaktsiinide juurutamiseks arengumaades.\nKommentaar: suurte summade annetamine vaktsineerimisteks, et vähendada raskeid, tihti surmavaid lastehaigusi arengumaades - see kõlab väga õilsalt. Kuid siin on ka varjukülgi. Sedasorti kampaaniad kujutavad endast tihti rünnakut kohalikule elanikkonnale. Inimeste vabast tahtest ei ole siin juttugi. Nt on vaktsineerimiste läbiviimine Galapagose saartel.\nTeiseks ohuks on nende maade laste alatoitlus. Alatoitluse all kannatava lapse organism ei ole võimeline normaalselt reageerima vaktsiinidele ja vaktsineerimised võivad seal tõsiseid epideemiaid esile kutsuda. Austraalia arst Archie Kalokerinos kirjeldab vaktsineerimiskampaaniate katastroofilisi tulemusi alatoitumuses pärismaalaste hulgas raamatus "Iga teine laps". Ta oli üks väheseid Austraalia arste, kes peale võimalikult suuremate numbrite ka vaktsineerimisjärgsetest sümptoomidest päriselanikkonna seas huvitus.\nKui vaktsiinid oleksid nii efektiivsed, nagu meid tahetakse panna uskuma, miks on siis vaja aina uusi ja uusi vaktsiine uute haiguste vastu? Miks püsivad ja suurenevad allergiad ja muud moodsad haigused? Kas on liiga ülepakutud väide, et mida rohkem vaktsiine, seda nõrgem ja haiglasem on inimene?\nKuigi võitlus niivõrd hästi organiseeritud ja materiaalselt kindlustatud hiigelprojektide vastu tundub lootusetuna, suureneb inimeste hulk, kes antud teema käsitlemisel tervet mõistust kasutavad. Hulk küsimärke nõuab siinkohal vastuseid. On vaja rohkem alternatiivset informatsiooni vaktsineerimiste võimalike tagajärgede ja sellega kaasnevate kõrvalnähtude üle. Sellega ennetame palju haigusi nii füüsilisel kui psüühilisel tasandil. Me ei pea olema tingimata vaktsineerimiste poolt või vastu, kuid igaühel meist, seda eriti lapsevanematel, on õigus olla kursis sellega seotud küsimuste ja probleemidega.\nKaitsepookimine Galapagose saartel\nMöödunud aasta augustis viidi Ecuadoris läbi suur vaktsineerimiskampaania. Ecuador on üks vaesemaid Ladina-Ameerika maid. Galapagose saared, asudes ekvaatoril, 900-1200 km kaugusel Lõuna-Ameerika rannikust, moodustavad oma 16 suure ja hulga pisisaartega (7994 km2) väikese tüki Ecuadorist (283 600 km2).\nJärgnev artikkel põhineb vestlusel kohaliku rahvastikuga ja saarte ainukese haigla vaktsineerimisosakonna peaarsti dr Bastidasega, kes ühtlasi on vastutav kampaania eduka läbiviimise eest. Kuidas see kulges ja milliste tulemustega?\nKampaania läbiviimiseks oli planeeritud 12 päeva. Sihtgrupiks olid lapsed, rasedad ja viljastumisvõimelises eas naised. Dr Bastidas, kes on juba 10a töötanud saarel, on tulemusega rahul. Muide, tema juhtimise all on saavutatud alati väga hea tulemus. Rohkem kui 100%. Kuidas seda erakordset saavutust seletada?\nKeskmiselt sünnib saartel 20 last kuus, kaitsepookimised aga teeb läbi 22 last või rohkem. Need ekstra-beebid on kontinendil sündinud, aga elavad saartel ja saavad oma süstid kodus kätte. Et peale ainukese haigla muud meditsiinilist abi saartel saadaval peaaegu pole, tähendab see ka konkurentsi puudumist. Seega saavutatakse saartel, kus elab 16 000 elanikku, kõrgeim tulemusprotsent kogu Ecuadoris.\nPeaarsti sõnul kasutatakse töös parimaid ja kaasaegsemaid vaktsiine. Tuberkuloosivaktsiin tuleb nt Kanadast ja poogitakse vastsündinuile sünnijärgselt. Et enamus lapsi sünnib haiglas, on seda täide viia lihtne. Sünnituse juures viibib tavaliselt ainult arst. Ämmaemandate süsteemi siin ei tunta. Kodussünnitamist peetakse äärmiselt riskantseks. Kohe pärast sündi saab imik tuberkuloosivaktsiini ja 2 tilka elavat poliovaktsiini lastehalvatuse vastu. Dr Bastidas järgib rangelt ülemaalisi ettekirjutusi. Ka poliovaktsiini kohene manustamine pärast sündi kuulub nende ettekirjutuste hulka. Võib öelda, et eranditult kõik imikud on haiglast lahkudes saanud 2 kaitsepookimist. Peale selle saavad nad kaasa ka standardretsepti antibiootikumidele, sest kes teab...\nApteek haigla kõrval on õitsval järjel. Edu saladus peitub muuseas paljudes retseptides, mis patsiendid haiglast lahkudes kaasa saavad. Rahvas on väga religioosne ja usub "jumalasse ning doktorisse". Lapsed sünnivad tihti vanematele, kes ise on veel tiinerieas või vaevalt 20a vanad ning kogenematud. Kriitiliselt mõelda või arstide ettekirjutusis kahelda pole tavaliselt kombeks. Olla kahtleval seisukohal vaktsineerimiste kasulikkuses on ka poliitiliselt ohtlik. Seda kinnitas üks raadioajakirjanik, kel raadios oma peresaade. Avalikult kahtlusi väljendada muudaks lapsevanemad kõhklevaks, paneks neid rohkem jälgima laste tervislikku seisundit pärast vaktsineerimisi. Selline tegevus on karistatav ja väga ohtlik, kui mõelda, et kogu vaktsineerimiskampaania on poliitiline äri.\nKampaania läbiviimiseks olid dr Bastidase käsutuses nimekirjad kõigi vaktsineerimisele kuuluvate isikute nimedega. 1012 last pidid saama vaktsineeritud lastehalvatuse vastu. Lõpptulemus oli 1001 last - suurepäraselt läbi viidud!\nSamal ajal võeti esmakordselt Ecuadoris kasutusele ka uus vaktsiin, nimelt PMR (mumps-leetrid-sarlakid). Seda manustati lastele vanuses 1-2a. Arst leidis 134 last, lõplikult aga vaktsineeris 202 last. See tulenes tema sõnul suurest arvust sissesõitnutest just kampaania läbiviimise momendil, kes kasutasid soodsat võimalust end tasuta vaktsineerida. Seda enam, et doktor tegi raadio vahendusel selgitustööd uue vaktsiini tutvustamisel. Ta rääkis mumpsi ja sarlakite ohtlikkusest ja veenis lapsevanemaid laskma lapsi vaktsineerida. Leetrite vaktsiin oli juba varem tuntud ja kasutusel. Loomulikult leidis rõhutamist ka fakt, et uus vaktsiin vanematele midagi maksma ei lähe.\nKes selle kampaania organiseeris, ei tea tohter täpselt öelda, aga arvab, et UNICEF. Aga ettekirjutused on olemas, samuti ettemääratud protsent. Seda ei soovi ta lähemalt kommenteerida.\nKaitsepookimine Galapagose saartel 2\nUNICEF oli varustanud kampaania magusa lastelauluga: "Süsti mind, süsti mind, see on meile hea, kuigi see veidi valu teeb, läheb see üle pea, ja siis me enam haigeks ei jää." See lauluke kõlas vaktsineerimiskampaania ajal läbi tänavate valjuhääldist.\nAsi läks isegi niikaugele, et dr Bastidas, saadetuna õdedest ja sõduritest, maja-majalt läbi kammis, eesmärgiks üles leida kõik lapsed vanuses 0-5a ja välja selgitada, on nad vaktsineeritud või mitte. Ühtegi peret ei jäetud vahele. Kõiki küsitleti. Lapsed tänaval aitasid meelsasti kaasa, näidates, kus pered väikeste lastega elavad. Kas siin veel võime heategevuslikust aktsioonist rääkida, on küsitav. Inimesed, kes soovisid oma lapsed nõeltest eemal hoida, pidid nende päästmiseks valetama. Arstliku rünnaku hoidis tavaliselt tagasi argument, et lapsed on juba mandril vaktsineeritud. Need vanemad moodustasid absoluutse vähemuse. Enamus lapsevanemaid on sügavalt veendunud, et kaitsepookimised on ainult kasuks ning on tänulikud, et selle eest maksma ei pea.\nKampaania haaras enda alla peale laste ka rasedad ja viljastumisealised naised. Nende jaoks oli UNICEF teetanusefaktsiini ette näinud, mis käis ühenduses difteeriavaktsiiniga. Dr Bastidas selgitab, et see on tavaline kombinatsioon, kuna nii on see kokteil paremini omastatav. Ei peetud oluliseks naistele selgitada, et vaktsiinis peale teetanusefaktsiini ka lisakomponent difteeriavaktsiin on.\nÕnnestus leida 2373 naist vanuses 19-49a. Vaktsiini oli aga vähevõitu - ainult 200 isikule. Haiglal oli tagavara, mida kasutati vajadusel, ja see lasti kohe käiku.\nKokku õnnestus nõnda vaktsineerida 874 naist 2373st, mis teeb 36%. Paljud leiti üles töökoha kaudu. Sama sõduritest ja medõdedest koosnev meeskond koos dr Bastidasega kammis läbi koolid ja ühiskondlikud asutused, otsides noori naisi. Sõnakuulelikult võtsid noored naised end rivisse. Mõned neist arvasid, et see on kohustuslik ega julgenud sõnagi lausuda, eelkõige šokeeritud sõdurite juuresolekust. Enamus suhtus eelolevasse kaitsepookimisse positiivselt, olles veendunud selle kasulikkuses.\nNii said süstitud kõik õpetajad ühest erakoolist. Üks noortest õpetajatest, kes tahtis sellest keelduda, tuues põhjuseks raseduse, sai vastuseks: "Just sinule on vaktsiin kõige hädavajalikum!" See noor naine haigestus vahetult peale vaktsineerimist; tal tekkisid raseduskomplikatsioonid, ta pidi katkestama töö ja suunduma mandrile arstiabi saamiseks. Temale tõi vaktsineerimine kaasa peale füüsilise ja emotsionaalse kahju ka suured materiaalsed väljaminekud.\nSamas koolis vaktsineeriti ka hulk lapsi. Sai kombeks ette teatamata koolidesse siseneda, kõik uksed sulgeda ja eelnevalt vanematega konsulteerimata vaktsineerimine läbi viia. Erakoolide juhtkond on tihti sellise tegutsemise vastu, kuna laps võib nii mitmekordselt vaktsineeritud saada. 230st rasedast naisest õnnestus vaktsineerida 77. Enamus oli oma 2 teetanusesüsti raseduse ajal juba kätte saanud. See kuulub Ecuadoris standardprotseduuride hulka. Niipea kui naine end rasedana arvele annab, saab ta teetanuse või difteeria-teetanuse-vaktsiini. Pärast 6 nädalat järgneb teine süst. Kolmel järgneval aastal on veel 3 korduspooget ette nähtud.\nKüsimusele selle vaktsiini vajalikkusest vastas dr Bastidas, et arengumaades tuleb ette palju teetanusejuhte ja olukorda ei saa võrrelda Euroopaga. Kas on erandeid rikastele? Ei, vältimaks riski vaktsineeritakse haiglas eranditult kõik naised. Ta ei ole kuulnud sellega seoses olevatest riskidest ega komplikatsioonidest. Naerdes lisas: "Naised surevad siin kõikvõimalikesse haigustesse, välja arvatud teetanus…"\nEcuador on tõesti vaene maa, kuid Galapagose saartel on elatustase kõrgem. Kõigil siin on katus pea kohal ja nälga ei näe keegi, seda tänu turismile. Kliima on väga soodne ja sademetevaene. Haigusi, mille vastu vaktsineeritakse, tuleb ette aruharva. Kuid ettekirjutused on samad, mis mandril ja kõrvale kalduda neist pole lubatud. Suure turistide arvu tõttu on arstide sõnul alati mõnel haigusel võimalik pead tõsta, ja ära hoida on ju parem kui ravida.\nSelline suur vaktsineerimiskampaania leiab kordamist igal aastal. Planeeritud oli küll 3-4 korda, kuid valitsev majanduskriis lubab seda teha vaid korra aastas. Bastidase arvates peaks sellest piisama. Kampaania edukuse tagab lihtne nipp - üks kuu enne algatustähtaega lõpetab ta vaktsineerimised ja palub igaühel tulla kampaania läbiviimise ajal. Vahepeal viiakse läbi ka eraldi kaitsepookimisi leetrite ja teetanuse vastu. Vahel tuleb küll ette ebaõnnestumisi - 1996.a puhkes peale leetrite kaitsepookimisi epideemia 14-16a noorukite seas. Medõde, kes intervjuu ajal kohal oli kinnitas, et haigestunud olid mittevaktsineeritud, arst aga väitis, et haigestunud olid just vaktsineeritud. Ta oli arvamusel, et epideemia just vaktsineerimisest tingitud oli. Peale selle pole ta küll mingitest haiguslikest kõrvalnähtudest kuulnud. Et peaaegu pool rahvastikust peale kampaaniat haigestus, just naised ja väikelapsed, ja mitmesuguseid gripisarnaseid vaevusi omas, köhis ning hingamishäirete all kannatas, pole temani jõudnud. Paljud apteekrid olid sellest teadlikud, kuid arvasid, et see ilmastikust tingitud oli. Kaitsepookimised langesid just aasta kõige "külmemale" perioodile, mis on võrreldav meie sooja sügisilmaga. Kohalik elanikkond peab seda talveilmaks, seega oli piisavalt põhjendatud kõik haigusjuhud, millest paljud haiglaravi nõudsid, ilmastiku süüks panna. Keegi ei avaldanud kahtlust, et need oleks võinud kaitsepookimistest johtuda, kuigi sümptoomid kohe peale seda ilmnesid.\nKa hällisurma esineb saartel aeg-ajalt. Just kuu tagasi suri kahekuune imik. Loomulikult pole siin mingit pistmist vaktsiinidega, või siiski? Laps oli sünnijärgselt vaktsineeritud tuberkuloosi- ja poliovaktsiiniga, peale seda saanud antibiootikume, mis haiglast lahkudes olid välja kirjutatud. Arstlik diagnoos oli lapse eest halb hoolitsemine…\nLõpetuseks laseb dr Bastidas vaktsineerimisprogrammi näha: sünnijärgselt tuberkuloosi- ja poliovaktsiin, 2-, 4-, 6- ja 18-kuuselt DPT )difteeria, läkaköha ja teetanus) ja poliovaktsiin, 9-kuuselt leetrid, PMR (mumps, leetrid, sarlakid) 1 ja 2a vahel ning kordusvaktsineerimine DT (difteeria ja teetanus) 12a vanuselt. Järgmisel aastal lisandub sellele veel Hib (meningiit e ajukelmepõletik).\nKampaania ajal kontrollitakse, millised süstid on tegemata ja milliste käes on kord ning patsient saab kõik korraga kätte. Sellest ei tee medõde mingit probleemi. Arst on ettevaatlikum ja laseb lastel nädala jooksul tagasi tulla, et kõike mitte korraga teha. Siiski peab see toimuma kampaania ajal, sest see on vajalik suurema protsendi saavutamise nimel.\nEnne vaktsineerimist kontrollitakse lapse kehatemperatuuri, mõõdetakse ja kaalutakse. See toimub tavaliselt meditsiinilise väljaõppeta personali poolt.\nEt vastunäidustusi peaaegu et ei ole, välja arvatud epilepsia ja krampide esinemine DKT-vaktsiini suhtes, saab iga laps programmikohaselt vaktsineeritud. See on ülemaaliselt kohustuslik. Kooliminekuks on vaja esitada vaktsineerimiste kaart. Vanemad, kes oma lapsi ei soovi lasta vaktsineerida, peavad otsima väljapääsu dokumentide võltsimises ja arsti äraostmises.\nKaitsepookimine Galapagose saartel 3\nSelline suur vaktsineerimiskampaania leiab kordamist igal aastal. Planeeritud oli küll 3-4 korda, kuid valitsev majanduskriis lubab seda teha vaid korra aastas. Bastidase arvates peaks sellest piisama. Kampaania edukuse tagab lihtne nipp - kuu enne algatustähtaega lõpetab ta vaktsineerimised ja palub igaühel tulla kampaania läbiviimise ajal. Vahepeal viiakse läbi ka eraldi kaitsepookimisi leetrite ja teetanuse vastu. Vahel tuleb küll ette ebaõnnestumisi - 1996.a puhkes pärast leetrite kaitsepookimisi epideemia 14-16a noorukite seas. Medõde, kes intervjuu ajal kohal oli, kinnitas, et haigestunud olid mittevaktsineeritud, arst aga väitis, et haigestunud olid just vaktsineeritud. Ta oli arvamusel, et epideemia tingis just vaktsineerimine. Peale selle pole ta küll mingitest haiguslikest kõrvalnähtudest kuulnud. Et peaaegu pool rahvastikust pärast kampaaniat haigestus, just naised ja väikelapsed, ja mitmesuguseid gripisarnaseid vaevusi esines, temani ei jõudnud.\nKaitsepookimised langesid just aasta kõige külmemale perioodile, seega olid piisavalt põhjendatud kõik haigusjuhud, et neid ilmastiku süüks panna. Keegi ei avaldanud kahtlust, et need oleks võinud kaitsepookimistest johtuda.\nKampaania ajal kontrollitakse, millised süstid on tegemata ja milliste käes on parajasti kord ning patsient saab need korraga kätte. Sellest ei tee medõde mingit probleemi. Arst on ettevaatlikum ja laseb lastel nädala jooksul tagasi tulla, et kõike mitte korraga teha. Siiski peab see toimuma kampaania ajal, sest see on vajalik suurema protsendi saavutamise nimel.\nEt vastunäidustusi peaaegu ei ole, väljaarvatud epilepsia ja krampide esinemine DKT-vaktsiini suhtes, saab iga laps programmikohaselt vaktsineeritud. See on ülemaaliselt kohustuslik. Kooliminekuks on vaja esitada vaktsineerimiste kaart. Vanemad, kes oma lapsi ei soovi lasta vaktsineerida, peavad otsima väljapääsu dokumentide võltsimises ja arsti äraostmises.\nSee artikkel on tõlgitud Belgia ajakirjast 't Prikje, mis on vaktsineerimistest tingitud haiguste eneseabigrupi häälekandja. Eesmärgiks on eelkõige vaktsineerimistest tingitud haiguste ärahoidmine, kontaktide võimaldamine asjast huvitatute vahel, informatsiooni levitamine vaktsineerimiste võimalike mittesoovitud tagajärgede kohta ja probleemi avalikustamine, ohvrite kaitsmine ja rõhu avaldamine poliitilisel tasapinnal muuta vaktsineerimised vabatahtlikuks, sealjuures nende kohta õiget ja ajakohast teavet anda. Belgias on vaktsineerimised vabatahtlikud, v.a lastehalvatuse vastu. Kuid üldine meditsiiniline suhtumine on siiski nõudlikult soovitatav, seda ka koolipedagoogide hulgas.\nMinu tütar Säde on sündinud 1988.a Tallinnas. Kui minu kätte sattus polikliiniku kaart kaitsepookimiste kohta, avastasin suureks üllatuseks, et ka tema oli oma elu 5. päeval minu teadmata, just enne sünnitusmajast väljakirjutamist, saanud tuberkuloosivastase kaitsesüsti. Oli see tõesti vajalik? Edasine skeem nägi ette difteeria-läkaköha-teetanusevaktsiini kolmekordset manustamist esimese poole aasta jooksul, 1a leetrid, 1,5a mumps ning 8 korda lastehalvatuse vastu kuni 7.eluaastani. Vahepeal oli veel ruumi korduvaile DLT- ja DT-pookimistele. Samasus arengumaaga on suur, selle eest makstud hinda me kahjuks/õnneks ei tea.


Subtiitrid One Fine Day - Subtiitrid eesti 1CD sub (est)\nOne Fine Day Subtiitrid Eesti\nOne Fine Day Eesti Subtiitrid (1996) 1CD sub\nOne Fine Day - Est - 23,976fps - 1996 - (712.206.336).sub (82418bitid) eelvaade\nOne Fine Day 1996.avi | 733655040 | Filmi failinimi\nOne Fine Day - Est - 23,976fps - 1996 - (712.206.336) 25.000 FPS\ncuma67 @ 30.06.2013 . 423x ( 12.08.2017 ) . Lisa lemmikuks. . Korrigeeri subtiitreid\nFilmi üksikasjad Filmi hinnang:6.5 / 10 (37732)