Tänane kuupäev 09 Juul, 2020 18:19\n26. leht 182-st\n[ 2719 postitust ] Mine lehele Eelmine 1 ... 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29 ... 182 Järgmine\nPostitatud: 22 Apr, 2019 9:30\nOlen umbes sama meelt. Eesmärk on ju merekaitse, mitte ühe või teise aluse soetamine. Merekaitse algab rannikult ja nihkub kontsentriliste ringidena järgnest kaugemale rannast.\nÜks asi veel - oma arvukuselt ja tulejõult me ilmselt VF Balti laevastikuga võistlema ei hakka. Ja mitte ainult Balti laevastikus pole asi. "Tänu" uutele madala süvisega Buyan-tüüpi korvettide relvastusele võtmisele ja vene siseveeteede olemasolule võivad ühel hetkel ka Musta mere laevastiku sellised alused ilmuda Kroonlinna. Või Kaspialt. Või saada neid Kalibr tiibrakette (meie laevade pihta) Mustalt merelt.\nAga kui antud vastasseis loodusesse projitseerida (seal on olelusvõitlus igapäevane probleem), siis madude kontekstis oleks Eesti MeV nagu meie kodune rästik, VF laevastik nagu kobra. Rästikul pole kobra vastu erilisi võimalusi. Küll aga paneb kari tulisipelgaid selle kobra pintslisse nagu naksti, niiet luukere jääb ainult järgi. Põhjusel, et kobra pole taoliseks võitluseks kohandatud. Kobra on kohandatud võitluseks endataolistega.\nSeega, luues VF laevastikohu vastu sümmeetrilist vastust pealveelaevadega (ja arvestades nt Skandinaaviast märksa teistsugust rannikut, mis pakub vähe varjet), on sellise merelise mõõduvõtmise tulemus laias laastus ette teada. See on tegelikult järgi proovitud juba varem, Falklandil ja Lahesõjas näiteks, kus nõrgema osapoole kaitse sümmeetrilist meresõda pidada palju tugevama poolega lõppes hävitava lüüasaamisega. Ühesõnaga, vaja on välja mõelda midagi teravamat. Eelkõige: kas mõjutada vastast viisil, kus nad on halvemini kaitstud ja neil on raskem meid mõjutada (õhust, maismaalt) või merel teha seda nii, et nada ei suudaks oma enamlevinud relvasüsteeme meie vastu kasutada. Julgen arvata, et üks Hamina-klassi taoline alus on küll asi, mille vastu VF merevägi on suhteliselt hästi relvastatud ja ette valmistatud. Soome puhul tasandab võimalusi nende sopiline rannik, mis loob palju võimalusi "hit and run" tegevusteks ja ülikõva olukorrateadlikkuse süsteem (veealustest hüdrofonidest kuni MV luurekompanii vaatluspostideni saartel). Meil taolisi asju pole.\nPostitatud: 22 Apr, 2019 10:00\nSee on võibolla mitte-peavoolukorrektne võrdlus, aga Iraani merevägi, otsides merelist vastukaalu tohutu suurele ja suuri aluseid kasutavale USA laevastikule, on hakanud looma taolisi asju:\nVõibolla nad lugesin Marine general Riperi tegemistest 2002, kuna see ületas uudistekünnist: https://en.wikipedia.org/wiki/Millennium_Challenge_2002\nSeal Riperi "punane pool" taoliste alustega just ründaski.\nTeevad järgi: https://www.naval-technology.com/featur ... ure1670-2/\nEesmärk on ju merekaitse, mitte ühe või teise aluse soetamine. Merekaitse algab rannikult ja nihkub kontsentriliste ringidena järgnest kaugemale rannast.\nSiinjuures olen täiesti eri meelt. Merekaitse hakkab ikkagi merelt (ja nihkub kontsentriliste ringidena - mida iganes see lause tähendama peaks - järjest kaugemale merest). Merel olekut ei ole võimalik teha ilma merel kohal olemata. Ühel või teisel viisil. Seetõttu on mingi hetk see aluse soetamise jutt täiesti adekvaatne ja asjakohane. Küsimus on meie jaoks mitte selles, et kas osta laev, vaid selles, et milline laev osta.\nMerelise kohaloleku (jälle üks peen termin) puhul tuleb aru saada ka sellest, et suur osa ülesannetest, mida seal tehakse, ei ole otseselt sõjalised. Kas neid peab tegema kaitsevägi? Ei pruugi.\nAh jaa - loomulikult on Otti jutt sellest "õigest kaitse-eelarve jaotusest" suuresti ebaõige. Norra näide ei ole päris asjakohane. Milliseid majandushuvisid meie kaitsma hakkame? Hollandi puhul jällegi sama.\nPostitatud: 22 Apr, 2019 12:06\nVeelkord küsimus- milleks anti siis taanlastele see ainus sõjalaeva vurhvi alus tagasi? Kui on kõva plaan sõjalaevadega merd kaitsta. Kusjuures, kui mälu ei peta, saadi see ju ilma rahata ja suht-koht merekõlbulikuna? Ja nüüd plaanime kallimaid ning uuemaid suuri aluseid jõu näitamiseks ja mereteede kaitseks? Et ikka põhjalikumalt läbi tagumiku mõista, et see tee väga optimaalne pole.\nPostitatud: 22 Apr, 2019 12:32\nToo ei olnudki mu mälust ju sõjalaev, Lemet..\nMiski Gröönimaa kalavete (ookeani)patrulllaev hoopis..\nPärast (vist) veel staabilaevaks ümber kohandet..\nEt üks põrgusuur ja olematu relvastusega (mere)sihtmärk ühesõnaga..\nMeile mõttetu aluse musternäide..\nPostitatud: 22 Apr, 2019 12:56\nPalun vabandust, et väljendun ikka ja jälle ebatäpselt - minu lause eesmärk ei olnud rääkida "suurest ja võimsast" sõjalaevast, või üleüldse mingist konkreetsest laevast, vaid tahtsin lihtsalt tõdeda, et ilma laevadeta merelist kohalolekut teha ikkagi ei saa. See, kas see laev on 10m paat, 20m paat, 50m "väike laev" või 100m "suur laev", ma mingit seisukohta ei võtnud. Praegu teostame merelist kohaolekut piirivalve laevade ja meie miinijahtijatega. Nende puuduseid ja eeliseid teame.\nPS. Ei andnud taanlastele tagasi - lõikasime seibideks. Ning mahavõtmise hetkel ei olnud (eriti) sõjakõlbulik. Ning - nagu Borja ütles - oli pigem juhtimislaevaks kohandatud patrull-laev.\nPostitatud: 22 Apr, 2019 14:06\nTaanlased ise liigitavad sedasorti aluseid siiski fregattideks...\nPostitatud: 22 Apr, 2019 14:16\nMerel toimuvasse on võimalik sekkuda erinevalt. Lõppude lõpuks on vaja ka sõjalaevu, absoluutselt arusaadav. Minu jaoks on küsimus järjestuses. Täna on need maalähedasemad asjad ju tegemata ja küsimus teemas näib olevat sekundaarne - (nagu hankeplaan) - milliseid laevu me vajame. Ja maalt tuleb tasapisi nihkuda merele, sest mida kaugem "ring", seda rohkem maksab.\nMeri on vaadeldavuse ja otsetule andmise mõistes sama, mis maismaal lage (tasane) maastik. Me ei alustanud KV taasloomist 1991 avamaastikul sõdimise võimega (seda teeme alles täna, 28 aastat hiljem). Ikka sissisime ja sõdisime metsas/soos ja kergete relvadega. Sama loogika on ju merel - kui sa pole suuteline lagedal sõdima, siis tuleb susida metsast. Ehk siis tulistada kaldalt, toppida merre vaikselt miine ja teha oma tegu ära enne, kui vastane reageerida jõuab. Kuidas saab puuduliku tulejõuga ronida lagedale põllule - seda loogikat ma ei suuda tabada.\nMa olen siin juba korda kaks kirjutanud, millega tegeleb Soomes rannikubrigaad ja mida nad toodavad. Kui see ritta laduda, siis selgub, et need mõned raketikaatrid on tegelikult selle "merekaitse" suhteliselt väike osa. Aga see muu, suurem ja valdavam osa, meil sootuks ju puudub. Ja veel üks asi - vaadake kaardilt Soome rannikut ja siis Eesti rannikut Soome lahe lõunakaldal. Mina väidan, et Soome rannik pakub (väikeste) laevadega tegutsemiseks tunduvalt paremaid võimalusi. Soome rannikukaitse peamine "löögijõud" oli pikka aega (1969-1992) 100 Tk 56 koguses 14 4-relvalist patareid võtmepiirkondade kaitseks merelt (maakeeli tanki T-55 tornidest tehtud rannapatareid).\nVeel olen öelnud, et meresõjaliselt nõrgemate riikide tegevus tugevamate vastu, kasutades pealvee sõjalaevu, pole olnud üldiselt edukas. Veelgi enam, need on enamasti lõppenud sündmusega, mida läänes nimetatakse "kalkunilaskmine". Näiteks Lahesõjas https://en.wikipedia.org/wiki/Battle_of_Bubiyan\nAnaloogne episood (kuigi väiksemas mahus) esines ka 1982 Falklandil (kus Briti kopterid uputasid 2 Argentiina patrull-kaatrit). Vastane lihtsalt ründas õhust, kus väiksematel alustel on end probleemne kaitsta.\nPostitatud: 22 Apr, 2019 21:15\nMinu poolt viidatud protsendid kirjeldavad probleemi, mille tõstatas RKK oma raportis „To the Seas Again“. Lisaks sedastab see, et Läänemerel pole abi NATO-lt loota ja iga riik peab vähemalt oma kodutöö ära tegema. Teiseks, ei saa Eestis rääkida raha puudusest, kui riik suudab kolme riiklikku merelaevastikku ülal pidada. Siinkohal julgen anda hinnangu, et see ei ole riigi rikkust (või selle puudumist) arvestades mõistlik. Soovituse jagada merelised ülesanded selgelt relvastatud ja mitte-relvastatud organisatsioonide vahel, praeguse kolme ja osaliselt kattuva asemel, tegi uuring „Eesti merejulgeolek“ juba mõni aasta tagasi .\nSee, kas merekaitse algab kaldalt või merelt, on filosoofilise tunnetuse küsimus. Praktiliselt algab kõik merel toimuv laevast, sest Jeesused me ehk pole, aga merekaitse põhjus on ikkagi maismaal – seal elab inimene. Ühest Norra allikast leidsin hea seletuse väikeriigi väeliikide tähtsuse kohta: (1) tähtsaim väeliik on ilmselgelt maavägi, (2) eelarve jaotamisel peab kõigepealt aga tegelema õhuväega (sh õhukaitsega), sest see on igasuguse maakera pinnal toimuva sõjalise tegevuse eelduseks .\nAsümmeetria on tore, aga ka see allub füüsika seadustele. Piltidega Pärsia lahest, eriti Hormuzest, pole mõtet illustreerida võimalikke lahendusi Soome lahel. Vaadake lootsiraamatuid  ja võrrelge ilmastikuolusid. Kahtlemata peab asümmeetria olema eesmärgiks, aga seda me ei saavuta Boghammeritega, mis peale Jumindat või Soelat vett täis või mille meeskond ei suuda merehaiguses ennast isegi kinni hoida. Asümmeetria tuleneb keskkonnast, milles opereerime, selle väga heast tundmisest ja ära kasutamisest. Võrreldes Soome-Rootsiga oleme kehvemas seisus, aga võrreldes Läti, Leedu või Poolaga, hoopis paremas.\nKihtidest, alustan kaugemalt :\nIMG_8727.JPG [ 710.31 KB | Vaadatud 1804 korda ]\nJa sealt edasi juba regulaarne maavägi. Kui vastast pole õnnestunud merel peatada, siis tõenäoliselt on õnnestunud teda kulutada, mis annab maaväele aega valmistumiseks. Need kihid ei pruugi olla geograafilised, et 1 on kaugemal kui 2, vaid pigem võimete kombinatsioon. Kui esimese kahe kihi ära jätame, saame Soome lahenduse, aga edasisel ärajätmisel muutub kogusüsteem küsitavaks. Ehk siis küsimus on kust alustada ja kui palju alustada.\nSee on ideaal, pikk vaade. Kui näiteks 50 aasta pärast nii on, on hästi. Mida me aga täna teha ei tohi, on end rumalate otsustega nurka mängida. Kuigi PPA panustab täna olukorrateadlikkusse ja teeb seda ka edaspidi, ei asenda nad kaitseväge ega jõua ka kõige kaugemas tulevikus kihtideni 2-6. Sama mõttekäik ka ’asjadega’ – Läti Skrundat teha ei tohi, sest see välistab edasise arengu.\n2.\thttps://www.ksk.edu.ee/wp-content/uploa ... k_veeb.pdf\n3.\tBørresen, J. (1994) The Sea Power of the Coastal State. In: Seapower: Theory and Practice. Till, G. (ed.). Ilford: Frank Cass, p 157.\n4.\tVt Admiralty Sailing Directions: NP 63 Pärsia lahe ja NP 19 ja 20 Läänemere kohta.\n5.\tVt näiteks: https://digital-commons.usnwc.edu/cgi/v ... nwc-review\nPostitatud: 22 Apr, 2019 22:47\nKui MeV asendab sõna "laevad" sõnaga "kaatrid" ja neid rakette neile ka hangitakse, siis selline lähenemine mulle meeldib. Lisaks rahuajal kasutamise võimekus PPA ja teiste ametite toetuseks.\nKui seda ei saa, siis ma ei näe Mereväel kui sellisel praeguses olekus mõtet (miinijahtimine on tore ja väljamaale lubatud võimekus, aga palju neid laevu/inimesi/jne on sõjaaegsete miinide otsas õhku lennanud? Mine võta kinni, kas miinijahtimise tulemusena või lihtsalt on tegu ohuga, mis väga aktuaalne polegi. Võin vabalt ka eksida, pole ausõna sellesse süvenenud.).\nLiikuvad raketipatareid rannikul on teine äge asi, mis mulle meeldib ja rannakaitse all ma seda pigem mõtlekski. Pluss võtmepunktide hoidmise-kaitsmise võimekus (sadamakaitse jms).\nPostitatud: 23 Apr, 2019 9:29\n(Tiib)raketivõimega pealvee sõjalaeva maksumusest moodustavad vähemalt 80% pardal olevad relva- ja seiresüsteemid. Seepärast ärge laske ennast eksitada näiteks Eestis ehitatud piirivalvekaatrite odavatest hindadest - navigatsioonivõimeline kere maksabki suhteliselt vähe, suurusjärgud mõned miljonid.\nNäiteks 2000. a valmis Balti Laevaremonditehases Piirivalveameti tellimusel PVL-111 Vapper, mis oleks võibolla suuruse poolest raketikaatri toorikuks sobiv. Kiirekäiguline, lamedapõhjaline, piisavalt suur. Maksis 38 miljonit krooni ehk 2,4 miljonit eurot. Siiski, selliste Hamina-taoliste laevade letihinnaks arvatakse täna olevat ca 100 miljonit. Millest hinnavahe? PVL-111 pardal on suhteliselt rudimentaarne relvastus ja sensorid. Näiteks puudub korralik 3D radarisüsteem (Haminal on EADS keskmaaradar), relvastus koosneb visuaalselt sihitavast stabiliseerimata 25 mm vene ÕT kahurist jne.\nPostitatud: 23 Apr, 2019 9:38\nTahaks eraldi avaldada arvamust selle kalambuurika vastu, stiilis "jalaväega rannaliival" (Sõdurist) ja "jalaväelane raskekuulipildujaga".\n7. Kaldal paiknevad rannikuüksused seirevõrgu täiendamiseks ja objektikaitseks. See on vist see, mida siin foorumis rannakaitseks kutsutakse. Turvavaip rannaaladel on valiidne mõttekäik. 1930ndate näitel kuulus sellisesse turvavaipa ca 700 meest. Tänapäevane jalaväelane kadakate vahel, isegi kui ta omab raksekuulipildujat, on paraku kasutu ohtude vastu merel ja merelt, sest ta suure tõenäosusega ta isegi ei näe vastast. Ehk siis tegemist on eelnevaid kihte toetava, mitte iseseisva võimega.\nOlen ise osalenud maabumisõppusel ja paaril meredessanditõrje õppusel (ja saanud ka natuke koolitust) - selline kirjeldus, et keegi istub rannas, on eksitav. Kuna meil puuduvad vajalikud otsetulesüsteemid, siis sellisel juhul on seal "rannaliival" üksnes vaatlus ja lahingut peetakse maabunud vastasega mõnevõrra rannast eemal, kui tal on juba raskevõitu laevadelt tuletoetust tellida. Igasugu positsioonid "rannaliival" külvatakse erineva metalli ja lõhkeainega üle, niiet omamata seal midagi Atlandi valli taolist, pole see "rannaliival" olek kuigi jätkusuutlik (muideks samal põhjusel, miks on meie enda jõududega peetav pealveesõda merel venelaste vastu meie jaoks jätkusuutmatu).\nSee, kas merekaitse algab kaldalt või merelt, on filosoofilise tunnetuse küsimus.\nNo see on ohtlik lihtsustus. Merekaitse algab kaldalt, kuna seda dikteerib praktiline taktika. Kui sa pole tulejõus piisavalt tugev, ei ronita sõdima lagedale, vaid üritatakse oma tegu piltlikult öeldes "metsa varjust" ära teha. Lagedal (nii maal kui merel) kontrollib olukorda lihtsalt see, kellel on suurem tulejõud. Hetkel on VF võimekuste teemas uudis, kuidas venelased katsetasid 600 km lennukaugusega tiibraketti, mis startis kai ääres seisvalt allveelaevalt.\nKui me hästi meenutame, siis Süüria sõjas demoti korduvalt, kuidas Kalibr tiibraketid lasti lendu Kaspia merelt ja läbides 1300 km, tabasid märke Süürias.\nTaolise tulejõu ja luurevõime vastu on meie rahalises seisus ainus toimiv võimalus hoida end "võsa varju" ja tagada, et vastane ei tea, kuhu sind lasta (puudub selge ja piiritletud sihtmärk). Radaritele hästi märgatav (meie rannikul puuduvad ka looduslikud radarivaatlust segavad takistused), pealveelaev, pardal 100 km lennukaugusega, radarinähtavust eeldavad tiibraketid (viide Soomele) ja mõned lähimaa ÕT raketid, pole sellise vastase vastu kuigi toimiv lahendus. Kui sa tahad tingimata seda merel teha, pead sa olema üles ehitatud nii, et vastase pealveelaevale oled ebasobiv märklaud (relvasüsteemid ei võimaldab sinuga efektiivselt võidelda - siin tuleb mängu see Iraani tüüpi laevastik) või teha seda vastase jaoks ootamatult (mis eeldab märkamatut lähenemist ehk maa kaitset).\nVene admirali rollis, saadaksin ma Su raketikaatrite vastu hoopis merelennuväe. Õhust on väga hea radariväli ja enamik laevavastaseid tiibrakette on lastavad kaugemalt kui sellise aluse pardal olev 10-15 km kaugusega SHORAD süsteem tõrjuda suudab. Edasi, ma tean su pardal olevate rakettide arvu - tiibrakette tuleb lihtsalt poole rohkem sihtmärgi kohta. Standardne vene merelennuväe trikk juba USA lennukikandjate ründamise plaanidest.\n1982 (kus navigatsiooniolud on hullemad kui meil) Falklandil osutus Argentiina laevastik praktiliselt kasutuks. Inglaste laevastiku tegevust suutsid mõjutada ainult:\n1. tiibraketirünnakud õhust 2. tiibraketirünnakud saartelt 3. õhurünnakud pommidega (viimane variant oli ründajale väga verine). Ainus, mis briti laevastiku naha päästis, oli Argentiinal olnud Exocet tiibrakettide väike arv (rünnakud lõppesid, kui raketid otsa said). Ja veel - pole teada, et tiibraketilaskjaid oleks inglased kuigivõrd mõjutada suutnud - rünnakud saartelt olid ootamatud ja teadmata kohast (raketid asusid veoautodel) ja rünnakud mandrilt startivate Etendard-hävitajatega viidi läbi väljaspool brittide radarite nägemisulatust, kus parimal juhul oli loota sisselendava raketi avastamist natuke enne tabamust.\nPostitatud: 23 Apr, 2019 15:46\nKui MeV asendab sõna "laevad" sõnaga "kaatrid" ja neid rakette neile ka hangitakse, siis selline lähenemine mulle meeldib.\nKasutagem ikka ilusat eesti keelt. Kaater on laensõna vene keelest, mis omakorda on laenatud germaani keeltest – sealt, kus Peeter I kogemusi ammutas. Inglise cutter, skandinaavia kutter on eesti keeles kutter, mis tähendab aga midagi muud. Tõsi, sõnale ’raketikaater’ ilusat eesti algupärast vastet pole veel leidnud.\nmiinijahtimine on tore ja väljamaale lubatud võimekus, aga palju neid laevu/inimesi/jne on sõjaaegsete miinide otsas õhku lennanud? Mine võta kinni, kas miinijahtimise tulemusena või lihtsalt on tegu ohuga, mis väga aktuaalne polegi. Võin vabalt ka eksida, pole ausõna sellesse süvenenud\nMiinide poolt uputatud laevade statistika USN näitel vt https://www.popsci.com/blog-network/shi ... val-weapon . See statistika räägib meremiini ja selle tõrjumise aktuaalsusest ka edaspidi. Miinide ja miinitõrjega on igal pool nii, et need on väheseksikad – keegi ei sõida kiiresti ei lase midagi, vaid peab pigem mõtlema ja vaikselt nikerdama. Paraku näitavad enamus konflikte alates Korea sõjast kuni mõlema Lahesõjani, et miinitõrje unarusse jätmine maksab kätte. \n1982 (kus navigatsiooniolud on hullemad kui meil) Falklandil osutus Argentiina laevastik praktiliselt kasutuks.\nArgentina merevägi jäi sadamasse teatavasti peale ARA Belgrano uputamist poliitilistel kaalutustel. Lugege näiteks RADM Woodwardi mälestusi – hea sissejuhatus meresõjapidamise anatoomiasse . Aga jällegi, millega me oma probleeme illustreerime? Avamere sõjapidamisega ei saa üks-ühele illustreerida meresõjapidamist Läänemerel. Et Eesti merekaitse diskussioonis tõsisemalt kaasa lüüa soovitan lugeda vähemalt Milan Vego raamatuid Naval Strategy and Operations in Narrow Seas , Maritime Strategy and Sea Denial  ja kirjutisi littoral warfare’st .\nNo see on ohtlik lihtsustus. Merekaitse algab kaldalt, kuna seda dikteerib praktiline taktika.\nKui keegi soovib nii lääne- kui idamaailmas kehtivaid merekaitse ja meresõjapidamise paradigmasid (Mahanist, Corbetist, Gorskovi ja Tillini) falsifitseerida, siis palun tehke seda! Meil on kaks väga head platvormi selleks – Sõdur praktikutele ja Sõjateadlane põhjalikumateks kirjatükkideks.\n1.\thttps://www.usni.org/magazines/proceedi ... give-ships\n2.\thttps://www.amazon.com/One-Hundred-Days ... 1557506523\n3.\thttps://www.amazon.com/Strategy-Operati ... 0714644250\n4.\thttps://www.amazon.com/Maritime-Strateg ... 1-fkmrnull\n5.\thttps://digital-commons.usnwc.edu/cgi/v ... nwc-review\nPostitatud: 23 Apr, 2019 16:01\nArgentiina laevastik ei istunud peale Belgrano uputamist sadamas, viimane Argentiina laeva uputamine (õhurünnakuga) toimus 22. mail, Belgrano uputati 2. mail. Mulle tundub, et Argentiina admiraliteet sai selgelt aru, et (avamere) merelahing brittidega lõppeb Argentiina laevastiku hävimisega ja valis õhust susimise strateegia. See osutus märgatavalt edukamaks ja britid kandsid ka kaotusi, Exocet tiibrakettidega uputati üks hävitaja (Sheffield) ja vigastati teovõimetuks lennukikandjaks kohandatud transpordilaev Antlantic Conveyor) (mõlemad õhust lastud Exocet'idega) ning vigastati ühe hävitajat Glamorgan (saarelt kaldalt lastud Exocetiga). Lisaks kaotused madalrünnakutest pommide ja mittejuhitavate rakettidega. Arvestades vähem kui kümmet raketti, mis olid - väga kõvad tulemused. Lisaks ei kaotanud Argentiina Briti tegevuse läbi ühtegi raketikandjast lennukit.\nUmbes analoogsete järeldustele tulid oma võimaluste kohta USA laevastiku vastu venelased. Nimelt olid põhilised vahendid võitluseks USA lennukikandja lahingugrupiga (millest lähtuv peamine oht oli hulk lennukeid) olid õhust ja vee alt lastavad tiibraketid, mitte pealveelaevad. Ameeriklased oleks need pealveelaevad lihtsalt uputanud kaugel-kaugel lennukikandjatest lennukite abil.\nEdukaid raketikaatrite kasutamise episoode on teada kaks. Esimene neist oli Vahemerel Iisraeli hävitaja Eilat uputamine ja 1971 India laevastiku läbi viidud rünnak Karachi sadamale (operatsioon Trident). Vähem edukaid raketikaatrite kasutamise episoode on rohkem (põhiliselt Vahemerel ja Pärsia lahel).\nPostitatud: 25 Apr, 2019 0:27\nMeil on vaja nii ranna- kui ka õhukaitset. Minumeelest võiksime vaadata üle ka ukrainlaste s-125 viimase uuenduse, nad on seal praktiliselt kõik ringi teinud, et oleks sõltumatus suurest naabrist. Oluline asi on uus esimese astme kiirendi, mille abil ta hetkel lendab kuni 40 km kaugusele ja 25 km kõrgusele. 7 km kõrgusel oleva lennuki avastab 100 km kauguselt, suudab lasta ka tiibrakette. Loodud on isesihtiv poolaktiivne juhtimissüsteem (seda pole venelaste uuendustes olemas!), põhimõtteliselt on rakett nüüd lase ja unusta. Huvitav on see, et tema lennu algus on ballistiline, ehk algul paneb ülesse kõrgusele, kust sihtmärki näha ja sealt suundub jahile, ehk merel on tema eest võimatu varjuda, aga laskeseadme saab seetõttu kaldast kaugemale viia. Kogu radari teema on tänapäevastele komponentidele ringi tehtud. Lõhkepea peaks tal olema 60 kg, mis on igale tänapäevasele laevale probleem. Katsetatud on seda, nii õhu, maa kui ka vee märkide laskmiseks. Paar patareid meie põhjarannikul ja Saaremaal teeks igatahes karistamatu sõjalaevade liikumise päris raskeks.


Talverehvid - soodsad rehvid kohe laos saadaval! Kumm.ee\nGoodyear lansseeris uue, põhjamaistesse teeoludesse sobiva lamellrehvi UltraGrip Ice 2, mis võitis Soome ajakirja „Tekniikaan Maailma“ lamellrehvide testi. Goodyeari lamellrehvi UltraGrip Ice 2 arendati ligi kolm aastat, et luua rehv, millel on talvistele teeoludele vastav pidamine, veojõud ja pidurdusvõime. TM rehvitest 10/2014 kokkuvõte Goodyeari uus lamellrehv jõudis kohe testivõitu jagama. Jääl on pidamine hea ja…


SNICKERS Workwear A.I.S fliis Soe, kerge ja veniv fliis on suurepärane vaheriie kihilisel riietumisel. Kaasaaegse ja ergonoomilise disainiga fliis on ülimugav.NAISED. Kogu kollektsioon; Toote järgi. Fliisid ja Särgid Kampsun LUCMA pikk lukk 129,00 Puuteekraani tundlikud pöidla ja nimetissõrme otsad.Kaelusel asub lukk mugavamaks kandmiseks. Varruka ääred ja dressipluusi alumine äär on soonikkoes. Varrukatel on pöidla jaoks eraldi.See contact information and details about Sertifitseeritud terapeudid. Jump to. Minu terapeutilise tegevuse alused on saadud erakoolist Ivar Lukk Jane Rannamets.esmaspäev, mai 22, 2017. Ma vihkan jalanõusid! Vol sada või midagi.Disainitud USA, see lukk on kõige rohkem positiivseid kommentaare arstid ortopeedid kogu maailmas. seda kasutatakse paljudes kliinikutes raviks kumerust pöidla.Ainus miinus sellel jopil on, et lukk vajub pidevalt alla ja peab kogu aeg kergitama seda. Viskasin pöidla püsti ja jooksin vaikselt edasi.Eve Lukk PhD, on muusikaterapeut ja terapeutilise hääletöö meetodite arendaja, koolitaja ja lektor, kaitsnud doktorikraadi muusikateadustes muusikateraapia.Ülemises osas lukk mugavamaks kasutamiseks; Särk on kõrge kaelusega, lukuga ja kätistel on pöidla augud. Vali. Härkila Coldfront Lady särk.\nKahesuunaline lukk mis on lisakaitse saavutamiseks kaetud kahe elastsed randmeosad koos pöidla aasadega. Vastab standarditele: EN14605: Tüüp 3B 4B EN13982-1.Tõsiselt pohhui pilguga, kingad, hallid dressid, pintsak ja pöidla jämedune kuldkett. on kas sul on jalas püksid millel on lukk või nööbid.Rukka Goethe jakk Rukka Goethe jakk. Gore-Tex Performance Shell 2-kihiline kangas ja vastupidavast Cordura ® 500D.Soe vooder, jope 200g isolatsiooniga.Näeb välja täiesti standartne vasevärvi lukk. ning sellele avaldatakse pöidla/sõrmega survet nii, et lukk keerleks võtmega pööratavas suunas.Selleks vajuta ja vea pöidla või nimetissõrmega tugevalt mööda murdejoont ning tõmba murdejoon küünega üle. riba lukk lõime lõikamine.Kontakt nüüd 70002 pöidla lülitada Cam riivi, paneel kapis lukk, tsingi sulamist Core ja plastikust keha pähkel Cam lukk 70002 mudel: 70002 materjal:.Terapeutilise suhte kolmandaks osapooleks on just häälepill ning kõik need sõnalised ja sõnatud helid, Rohkem töötoa läbiviijast:.Hambulised pöidla- ja näpurauad, kummagi käeraua maksimaalne sisemine ümbermõõt on 165 mm, kui lukk on suletud lukustusmehhanismi viimases sälgus;.Eve Lukk, PhD, on muusika- ja kus koolitab terapeutilise hääletöö ja muusikateraapia huvilisi. Muusikaterapeudi ametis töötab Eve Astangu.\nYKK lukk. YKK on Jaapani firma, • Elastsed ja soojad käisemansetid, avausega pöidla jaoks • Seelik-tüüpi lumekaitse PÜKSID • Mugavad.komplekti ja kateedri vahel olevat luer lukk -ühendust. kohalt pöidla ja nimetissõrmega kinni hoides eemaldage nõela läbipaistev kaitseümbris.Terapeutilise jooga, vastunäidustused. Doing hinge, laiendada lagi kõht ja rindkere, pööra oma pea ja vaadata vasaku käe pöidla. Hingata ühtlaselt.Polüamiidist tugevdused küünarnukkidel ja varruka otstes pikendavad villase kampsuni eluiga. ½ lukk ees ja pöidla-aasad lisavad mugavust. Materjal:.Tartu College'is. Kohale saabub dr. Eve Lukk, teadur Tallinnast, kes on Eestis juba mitmed aastad vedanud muusikateraapia ja terapeutilise hääletöö integreeritud.- kummiga varrukaotsad koos pöidla silmusega ja kummiga sääreotsad - kahesuunaline lukk koos teibitava katteliistuga - ebemevaba, antistaatiline EN1149-5:2008.Valgus Pro - proteesi, vaid ortopeedilise fiksaator, väike vstavochka vahel pöidla ja sõrmede jala. Toggle navigation. Kasutage lukk lihtsalt.Varrukatel on pöidla jaoks eraldi ava. kvaliteetne metallist lukk ning rinnal ja külgedel asuvad mahukad taskud.Vasakpoolsel varrukal asub tikitud.Pikisuunalised risti asetsevad lamedad jalad.| |Terapeutilise treenimisega Sel juhul sisemise osa pöidla paindub väljapoole ja on moodustatud valus.\nOma anatoomiliselt vormitud lukk pöidla võimalik saavutada järgmised tulemused: parandab ebaõiged positsiooni sõrme, mis ei võimalda tal ühendada järgmise.Tegemist oli umbes jämeda pooliku pöidla suuruste marjadega, Vannitoa lukk pole meil siiani vahetatud ning meile pakuti juba uut pooleaastast lepingut.Eve Lukk. You are here: Home; Lisaks jaganud eraettevõtjana oma teadmisi ja oskusi psühhoedukatiivse lähenemisega mängulise ja terapeutilise häälekasutuse.Järgnevalt 32 kasulikke nõuandeid ja näpunäiteid oma iPhone ja iPad. Ei tohi olla üks, mida saab kasutada.Varrukatel on pöidla jaoks eraldi ava. Kaelusel asub lukk mugavamaks kandmiseks. DR logo on tikitud tagumisel küljel, trükitud rinnal.• Kahe kelguga YKK lukk, • Elastsed ja soojad käisemansetid, avausega pöidla jaoks • Ohutust suurendavad helkurribad. PÜKSID • Mugavad.Jaki varrukasuu on soonikust koos pöidla avaga. Tootekood: 15610000-00047 , Laoseis: 45 Mugavamaks riietamiseks on kombinesoonil.GYAN MUDRA nimetissõrme ja pöidla ühendus. SHUNI MUDRA Mahabandh-.Issuu is a digital publishing platform that makes it simple to publish magazines, catalogs, newspapers, books, and more online. Easily share your publications.\nOstusoovi korral jäta oma e-mail. Teavitame sind, kui toode on meie poodides saadaval.riba lukk lõime lõikamine … Loe edasi: Põimimine ja siis õpib laps käest lahti laskma. Õige haaramisrefleks on pöidla ja ülejäänud sõrmede.Eve Lukk on muusikateraapia ainekursuste õppejõud. Terapeutilise häälekasutuse suunitlusega koolitusi ja teraapiarühmi on ta läbi viinud ligi 20 aastat.See metoodika põhineb järkjärgulist ühine tõttu fikseerimise pöidla õigesse asendisse. Kui lukk on juba sõrme, pead vajutage tihedalt vastu.Concealer lukk Valgus Pro Kui kasutatakse regulaarselt, ei ole ümberpööramine pöidla teljel. Alarõhu vähendada hõõrumist ühist.Peamine eelis see lukk on see, • Väga kõrge kasuteguriga. Võrreldes sarnaste rajatiste raviks kumeruse pöidla Valgus Pro osta palju soodsam.artresan – Reviews, hind, kuidas see toimib, arvamused, kogemused, koostis, annus, kõrvaltoimed, kust osta4.2 (84.13%) 121 votes Valu Liigestes. Traditsiooniline.Ostusoovi korral jäta oma e-mail. Teavitame sind, kui toode on meie poodides saadaval.K´s Kids´i mänguasjad on arendatud just lapse füüsilist, tunnetuslikku ja sotsiaalset arengut silmas pidades. K´s Kids´i õppimise kolmnurk sisaldab.


Hotel Cabin, Reykjavík – hinnad uuendatud 2019\nPakkumised Islandil – Hotel Cabin (Hotell), Reykjavík\nHotell Hotel Cabin\nBorgartún 32, 105 Reykjavík, Island – Hea asukoht – näita kaarti\nCozy room accessible even after late arrival to Iceland. Breakfast was good.\nOndrej Tšehhi Vabariik\nA decent 2 star hotel for staying in Reykjavik. It does not include luxury, but it was by far the cheapest option in one of the most expensive cities in Europe. Staff was friendly, in general. Dinner option was adequate, with salad bar and soups, I found it an excellent idea and very tasty. There's an option to drop you off from the airport, using the normal bus service. So, since it's bloody expensive to get a taxi from the airport, you can use the bus service to reach the main bus station in Reykjavik and then there's a shuttle bus to get you to the hotel, which is very convenient.\nExcellent fresh salad bar for dinner at very reasonable price (ISK 19,900). Also breakfast buffet included in room price.Staff helped us reschedule our shuttle bus pick up to connect to the airport shuttle.\nThe breakfast was good and started at 6am giving you the advantage of starting early in the morning. Good location.\nThe room was small but fully functional and good for the price, including the breakfast (which was good). The location was good - a 20 minute walk into the centre of town.\nBreakfast, close to the shore, good value for the price. Storage for the baggage available.\n„Cozy room accessible even after late arrival to Iceland. Breakfast was good.”\n„A decent 2 star hotel for staying in Reykjavik. It does not include luxury, but it was by far the cheapest option in one of the most expensive cities in Europe. Staff was friendly, in general.”\n„Excellent fresh salad bar for dinner at very reasonable price (ISK 19,900).”\n„Very good location, pleasant personal, good breakfast.”\n„Good location, included ok breakfast, free parking, reasonable price”\n„Comfy beds. Nice breakfast. Half an hour walk into town but felt safe what ever the time.”\n„- bus stop (of the same name!) nearby - free parking”\n„The breakfast was good and started at 6am giving you the advantage of starting early in the morning. Good location.”\n„The room was small but fully functional and good for the price, including the breakfast (which was good). The location was good - a 20 minute walk into the centre of town.”\n„Breakfast, close to the shore, good value for the price. Storage for the baggage available.”\nHotell Cabin asub Reykjavíki idaosas ning vaid 700 meetri kaugusel geotermilisest basseinist Laugardalslaug. Skulptuuridega rannapromenaad on hotellist vaid 400 meetri kaugusel ning Reykjavíki kesklinn on 1,5 km kaugusel. Külalised saavad tasuta privaatselt parkida ja kasutada tasuta WiFi-ühendust.\nKõik toad on televiisori ja privaatse vannitoaga. Mõned toad on maalilise vaatega linnale või merele.\nHotellis Cabin on Rootsi lauaga restoran ja fuajeebaar, kus saate televiisorit vaadata ja jooke nautida. Baaris on iga päev happy hour.\nReykjavíki loomaaed ja perepark on u. 10-minutilise jalutuskäigu kaugusel. Kaubanduskeskus Kringlan jääb alla 2 km kaugusele. Hotelli töötajad võivad aidata korraldada muid tegevusi piirkonnas, näiteks kalapüüki, matku ja vaalavaatlusreise.\nHotel Cabin on Booking.com-i külastajaid vastu võtnud alates 15. juuli 2011.\nMillal soovid peatuda majutusasutuses Hotel Cabin?\nSee moodne ja kompaktne tuba on televiisori ja privaatse dušiga vannitoaga.\nPalun pange tähele, et mõnedel tubadel on koridori pool kardinatega aknad.\nSee avar tuba on lameekraaniga televiisori, külmkapi ja vanniga.\nNeed ülemistel korrustel paiknevad toad on linna- või merevaate, lameekraaniga televiisori ja suure vannitoaga. Lisaks on olemas külmkapp ning tee ja kohvi valmistamise vahendid.\nKompaktne kahe üheinimesevoodiga tuba, kus on konditsioneer, nagi ja televiisor. Pange tähele, et sellel toal ei ole akent.\nKonditsioneeriga kolmeinimesetoas on lameekraaniga televiisor ja istumisnurk.\nViimase 12 tunni jooksul on Reykjavikis 1 majutusasutuses nagu Hotel Cabin tehtud broneering\n4 põhjust, et valida Hotel Cabin\nMajutusasutuses Hotel Cabin pakutavad mugavused\nTähtis teada Hotel Cabin võtab vastu erisoove – lisa need järgmisel sammul!\n€ 44 lapse/öö kohta\nHotel Cabin aktsepteerib neid kaarte ja jätab endale õiguse enne sinu saabumist sinu kaardilt ajutiselt teatud summa blokeerida.\nKKK majutusasutuse Hotel Cabin kohta\nKas majutusasutuses Hotel Cabin on restoran?\nMajutusasutuses Hotel Cabin on 1 restorani:\nKuidas saada majutusasutusse Hotel Cabin lähimast lennujaamast?\nLähimast lennujaamast majutusasutusse Hotel Cabin saamise võimalused:\nKuidas on võimalik majutusasutuses Hotel Cabin peatumise eest maksta?\nMakseviisid ja maksmise aeg võivad varieeruda. Majutusasutuses Hotel Cabin aktsepteeritakse järgnevaid makseviise:\nKui palju tube majutusasutuses Hotel Cabin on?\nKokku on majutusasutuses Hotel Cabin 280 tuba.\nMillist hommikusööki majutusasutuses Hotel Cabin serveeritakse?\nMajutusasutuses Hotel Cabin peatuvad külastajad saavad nautida kõrgelt hinnatud hommikusööki (külastaja arvustuste keskmine hinne: 7.2).\nMillised on sisse- ja väljaregistreerimise kellaajad majutusasutuses Hotel Cabin?\nSisseregistreerimine majutusasutuses Hotel Cabin algab kella 14.00 ning väljaregistreerimine kestab kuni 12.00.\nKui palju maksab majutusasutuses Hotel Cabin peatumine?\nHinnad majutusasutuses Hotel Cabin võivad vastavalt sinu peatumisele (nt valitud kuupäevadele, hotelli reeglitele jne) varieeruda. Hindade vaatamiseks sisesta soovitud kuupäevad.\nMida on võimalik majutusasutuses Hotel Cabin teha?\nMajutusasutuses Hotel Cabin pakutakse järgnevaid tegevusi/teenuseid (kohalduda võivad lisatasud):\nMillist tüüpi tuba on majutusasutuses Hotel Cabin võimalik broneerida?\nTubade valikud majutusasutuses Hotel Cabin:\nKas majutusasutuses Hotel Cabin on parkimine võimalik?\nMajutusasutuses Hotel Cabin on külastajatele (vabade kohtade olemasolu korral) saadaval järgnevad parkimisvõimalused:\n7,2 Hea 718 arvustust\nKõik arvustuse kirjutajad Pered (99) Paarid (337) Sõprade grupid (44) Üksikreisijad (142) Ärireisijad (68)\nKõik hinded Suurepärane: 9+ (128) Hea: 7 – 9 (302) Normaalne: 5 – 7 (217) Halb: 3 – 5 (66) Väga halb: 1 – 3 (5)\n207 inimest otsivad praegu Reykjavikis peatumispaika\nTeekond: Keflaviki rahvusvaheline lennujaam–Hotel Cabin\nUusimad arvustused majutusasutusele Hotel Cabin


Söö kalkunit! Kaks kiiret, lihtsat ja väga tervislikku rooga kalkunilihast - DELFI Naistekas\nSöö kalkunit! Kaks kiiret, lihtsat ja väga tervislikku rooga kalkunilihast\nRannamõisa toitumisnõustaja Henri Ruul annab kaks argiõhtusöögi retsepti, milles on kasutatud kalkuniliha. Miks kalkunit rohkem sööma peaks, saad teada siit: Tervislik ja maitsev: 10 head põhjust kalkunilihasse armumiseks\nSeda vormirooga sobib süüa nii kuumalt kui külmalt. Tervislik ja madala energiasialdusega eine, mida sobib hästi ka järgmiseks päevaks tööle kaasa pakkida.\n700 g Rannamõisa kalkuni rinnafileed\n100 g täisterakaerahelbed\nPurusta blenderiga kaerahelbed, küüslauk ja spinat. Tükelda kalkuni rinnafilee võimalikult väikesteks tükkideks. Lisa munad, maitsesta ja sega kõik ühtlaselt kokku. Määri küpsetusvorm (26 cm läbimõõduga) võiga ning vala segu küpsetusplaadile. Kuumuta ahi 180 kraadini ja küpseta 40 minutit.\nKiire eine, mis sisaldab palju valku, häid süsivesikuid ja rasvu! Sobib hästi ka peale treeningut taastumiseks!\n400 g Rannamõisa kalkunirinnafileed\nKeeda pruun riis. Lõika kalkuni rinnafilee väikesteks tükkideks ja prae keskmisel tulel. Maitsetsa soovi järgi (meresool, pipar, sidrun). Tükelda lehtsalat ja suvikõrvits. Pane kõik kokku ühte kaussi, lisa natuke oliiviõli ning vajadusel maitsesta.\nOlulised asjad, mida peaksid teadma toidu külmutamise kohta\nToortatar — mis see on ja miks seda rohkem sööma peaks?


Abiks valijale 4 « Hiiu Leht\nEsitame valimisnimekirjadele kokku 15 küsimust. Tänases lehes leiate vastused seitsmendale ja kaheksandale küsimusele. Vastuseruum kahe küsimuse kohta kokku on 1000 tähemärki – selleks, et vastused saaksid hästi kontsentreeritud. Vastused avaldame laekumise järjekorras.\n7.Kas Hiiumaa vald peab toetama ettevõtlust? Kuidas?\n8.Kas toetate Loode-Eesti meretuulepargi rajamist või mitte? Põhjendage.\n7. Loomulikult peab vald toetama ettevõtluse arengut, sest tööandjate poolt loodud töökohtadest sõltub otseselt, milliseks kujuneb valla tulubaasi osa. Mõistlik on tulla ettevõtjatele vastu ja vähendada asjaajamises bürokraatiat. Lisaks saab vald omalt poolt panustada ettevõtluskeskkonna loomisesse. Heaks taristu näiteks on Kärdla sadama valmimine, millega kaasnes terve rea uute ettevõtete ja kümnete töökohtade tekkimine ja meie sadama külaliste poolt ligi 400 000eurone lisakäive Hiiumaa piirkonda.\n8. Selles küsimuses on oluline keskenduda sellele, et juhul, kui riiklikul tasandil otsustatakse tuulepargi rajamiseks roheline tee anda, siis kuidas kompenseeritakse kohalikule kogukonnale tuulepargi rajamisest tingitud mõjud, kas otse rahaliselt või kaudselt soodsama elektri või mõne muu tulevikumeetme näol. Selge on ka see, et taastuvenergeetika innovatsiooni ja arengut ei ole mõistlik pidurdada. Küll aga ei saa nõustuda sellega, et kui keegi väidab, et meie ei saa tuulepargi küsimustes kaasa rääkida, loomulikult saame ja peamegi.\n7. Hiiumaa saarelisus tähendab meie ettevõtjatele võrreldes mandri omadega kehvemaid konkurentsitingimusi. Võrdsete võimaluste tagamiseks tuleb omavalitsusel riiklike regionaal- ja ettevõtluspoliitika meetmeid kasutades tegeleda. Reformierakond soovib võrdse kohtlemise ühe meetmena seista selle eest, et Hiiumaa ettevõtjad saaksid soodsama hinna ja soodsama võrgutasuga elektrit kui mandril. Vald saab ettevõtlusele kaasa aidata ka läbi transpordiühenduste ja arendustegevuste toetamise. Meie ettepanek on tugeva ja kompetentse Hiiumaa arenduskeskuse loomine omavalitsust ja eraettevõtteid ühendava sihtasutusena.\n8. Meretuulepargi rajamine ei sõltu omavalitsuse tahtest. Kui Eesti riik peaks otsustama loa andmise meretuulepargi rajamiseks, siis peavad sellest tulu saama ka hiidlased. Tulu tuleb loodavatest töökohtadest ja rahalisest toetusest kohalikule kogukonnale. Arendajalt Hiiumaa vallale laekuv raha saab olla üheks katteallikaks soodsamale elektrile ja võrgutasule.\n7. Sõltub, kas tulevane volikogu jätkab tuuletöösturite käpikuna või asub lõpuks oma valijate teenistusse?\n8. Tuuletööstus maailma ei päästa ja CO2 heitmeid ei vähenda. Ei ole roheline, säästlik ega odav, vaid ebastabiilne, saastav, raiskav, kallis ja kahjulik.\nHiidlastele elektrit ei anna ja hinda ei alanda, energiajulgeolekut ei taga, varustuskindlust ei paranda, hoopis ohustab riiklikku julgeolekut.\nHävitab ettevõtlust, töökohti, turismi ja unikaalse elukeskkonna.\nKahjustab tõsiselt inimeste tervist ja tapab elusloodust.\nSotsiaalmajanduslik tagasilöök on pöördumatu inimpõlvedeks.\nKasum läheb välja, kahjud jäävad.\nPakutavad hüved on petlikumad kui SMSlaen.\nTagajärjed jäävad igavesti reostama merd ja silmapiiri.\nHääbuvast kogukonnast saab kaduv ja Hiiumaad ootab sotsiaalne katastroof ning uusküüditamine.\nTegu on globaalse petuskeemiga maksumaksjatelt raha väljapumpamiseks.\nSisuliselt on see infrasooniline rünnak püsielanike vastu ja inimsusevastane kuritegu. Genotsiid.\nLahendus – Tuugenitevaba Hiiumaa.\n7. Kindlasti. Jätkame regulaarseid kohtumisi ettevõtjatega eesmärgiga toetada ettevõtluse arengut, kaasata neid valla arengu kavandamisse ja soodustada töö-\nkohtade loomist. Ettevõtlusega alustamise või tegevuse laiendamise lihtsustamiseks teeme infopanga selleks sobivatest kontori- ja tootmispindadest ning loome koostöös erasektoriga tööstusalad. Töötame välja stipendiumite süsteemi, mis motiveerib häid spetsialiste tulema (tagasi) Hiiumaale ning rajame riigi toel munitsipaalüürikortereid noortele peredele ja spetsialistidele.\n8. Meie meeskonna liikmetel on tuulepargi osas erinevad seisukohad. Küll aga mõistame, et tuuleparkide rajamine ei ole Hiiumaa valla, vaid Eesti valitsuse otsustada. Peame oluliseks toimuvas menetluses kaasa rääkida ja seista Hiiumaa huvide eest.\n7. Jah, loomulikult peaks! Meie programmis on selle kohta kirjas mitu olulist meedet: 1) vallavara korrastamine ja mittevajaliku taristu mõistlikel tingimustel ettevõtjate kasutusse andmine; 2) turutõrke kompenseerimise programmi väljatöötamine koostöös riigiga; 3) ettevõtluskeskuse võimekuse ja kompetentsi tõstmine;\n4) turismi toetamine jne Pikemalt kirjutasime ettevõtluse arendamisest\n29. septembri Hiiu Lehes.\n8. Loode-Eesti meretuulepargi näol on tegemist riikliku planeeringuga. Ka ei ole rannikumeri ühegi Hiiumaa omavalitsuse territoorium. Seetõttu sõltub meretuulepargi rajamine eelkõige arendaja ja Eesti Vabariigi vahelistest lepingutest. Kohalik omavalitsus on Hiiu valla isikus sõlminud arendajaga koostööleppe, milles sätestatud tingimusi peame vajalikuks täita. Koostööleppe rakendamine täiendaks oluliselt valla rahalisi võimalusi. Riik võib tuulepargi teha ka ilma valla nõusolekuta ja vastavate rahaliste eraldusteta.\n7. Omavalitsuse pädevuse piires soodustame vallas ettevõtluse arengut. Hiidlane peab saama töötada kodusaarel. Aitame luua tingimusi töötlevale tööstusele Hiiumaal, aitame kaasa elektri varustuskindluse tõstmisele ja 110kV ringtoite rajamisele, taotleme liitumistasude alandamist, praamipileti hinna jätkuvat alandamist Heltermaa liinil ja samade soodustuste rakendamist Sõru-Triigi liinil.\n8. Lähtume sellest, et üle 8000 inimese on andnud oma allkirja tuuleparkide rajamise vastu, millest Hiiumaale ja Eesti riigile ei teki mingit kasu. Peame Hiiumaa elukeskkonnale kahjulikuks Hiiu valla ja Nelja Energia vahel sõlmitud koostöölepingut. Hiiu vallavolikogu 19 liikmest kiitis koostööleppe heaks 9 – mõelgem: 9 inimest 8000 vastu! Valimisprogrammides ei ole oma seisukohta tuuleparkide kohta väljendanud Ühine Hiiumaa, Sotsiaaldemokraadid, IRL ja Reformierakond, mis tuleb hirmust hääli kaotada. Valijatel on võimalus teha oma valik, kas Hiiumaa jääb tuuleparkidest puhtaks või lubatakse neil tekkida. Võimule saades tühistab Kodusaar koostöölepingu.\n7. Hiiu vald peab kindlasti toetama ettevõtlust. Vald saab soodushinnaga vallale kuuluvaid kinnistuid ja rajatisi ettevõtjatele pakkuda. Seda on edukalt Emmaste vald juba ammu teinud. Samuti võib omavalitsus rajada elektri-, vee- ja kanalisatsioonitrasse kinnistu piirini, mida siis ettevõtjatele välja pakutakse. Lisada võib paljuräägitud, kuid tihti vähem praktiseeritud positiivset suhtumist ettevõtjatesse. Uute ettevõtjate leidmiseks ja toetamiseks saab kasutada ettevõtlusinkubaatori ja tööstusparkide võimalusi.\n8. Ei toeta Loode-Eesti tuulepargi rajamist. Hiidlased ei soovi seda. Tuulepargi rajamisel kaotaksime Hiiumaa suurima konkurentsieelise – puutumatu looduse. Hiiumaalt lahkuksid inimesed,\nkes hindavad keskkonna kvaliteeti. Eesti rikuks rahvusvahelisi lepinguid. Sellise tuulepargi järgi ei ole mitte mingit vajadust. Eesti Vabariik on oma taastuvenergia kohustuse täitnud. Muule Euroopale “taastuvenergiat” toota on mõttetu: energia tootmine peab toimuma tarbimiskohale võimalikult lähedal.\nSildid: Abiks valijale, Ettevõtlus, tuulepark


Lastekaitse Liit » Ettepanekud lisameetmeteks lapsevanemate toetamisel\nLastekaitse Liit › Uudised ja teated › Arvamused › Ettepanekud lisameetmeteks lapsevanemate toetamisel\nSotsiaalministeeriumile ja Eesti Valdade ja Linnade Liidule, aga ka Riigikogu sotsiaalkomisjonile, Sotsiaalkindlustusametile ja Tervise Arengu Instituudile\n24. märtsil 2021 esitas MTÜ Lastekaitse Liit Sotsiaalministeeriumile ja Eesti Valdade ja Linnade Liidule, aga ka Riigikogu sotsiaalkomisjonile, Sotsiaalkindlustusametile ja Tervise Arengu Instituudile omapoolsed ettepanekud lisameetmeteks lapsevanemate toetamisel.\nRiigikogule ja Vabariigi Valitsusele esitatud pöördumises: Aeg on kuulata hääletute hääli! rõhutas Lastekaitse Liit lisaks laste toetamisele vajadust toetada ka lapsevanemaid. Lastevanemate vajaduste väljaselgitamiseks viis MTÜ Lastekaitse Liit ajavahemikul 22.-23. märts 2021 lastekaitsetöötajate seas läbi digitaalse küsitluse „Mida lapsevanemad praegu kõige enam vajavad, et toime tulla?“.\nEttepanekud tuginevad küsitluse põhjal koostatud koondanalüüsile, mis sisaldab lastekaitsetöötajate mõtteid üle kogu Eesti. Küsitlusele vastasid lastekaitsetöötajad 25st omavalitsusest üle Eesti, seega on koondanalüüsis esindatud kolmandik kõikidest KOVidest. Lastekaitsetöötajate kui eesliinitöötajate vaade esitab reaalse pildi tänasest Eestist, kus laste ja lastevanemate toetuseks tuleb tuge pakkuda nüüd ja kohe.\nLastekaitse Liit on seisukohal, et võti on koostöös, st laste ja perede toetamisse peavad senisest enam panustama riik ja omavalitsused, aga protsessides saavad oma panuse anda ka mittetulundus- ja erasektor.\nLoe täiendavalt täismahus MTÜ Lastekaitse Liidu ettepanekuid lisameetmeteks lapsevanemate toetamisel\nKoondanalüüs “Mida lapsevanemad praegu kõige enam vajavad, et toime tulla? Lastekaitsetöötajate vaade.”\nReporteritund | Eriolukord ja raskustes pered (ülevaate olukorrast andis Helika Saar)


#lush is on! #fun with #stepbrother\n"#lush is on! #fun with #stepbrother"


Getty pildid Kõrval Andy Scott/18. august 2017 13:09 EDT/Uuendatud: 2. märts 2018 13:50 EDT\nMiley poolvend Christopher Cody Cyrus sündis kaheksa kuud varem kui tema kuulus õde-vend. Tema ema on Kristin Luckey, kes vastavaltPeegel, oli Billy Rayga 'lühike suhe', kui ta oli Lõuna-Carolinas ettekandja. ' Kuigi Billy Ray ei üritanud Christopherit kunagi varjata, polnud tal väidetavalt poisi elus suurt isalist rolli. 'Chrisiga on vaja suhteid luua, kuid nende kihlumisest on möödunud juba mitu kuud,' rääkis Luckey poisi suhetest Billy Rayga. 'Chris on suurepärane laps ja ta saab sellega väga-väga hästi hakkama. Ta üritas palju enda sees hoida, aga ma tean, millal ta haiget teeb ja tema juurde tõesti jõuab. ” Ta lisas: 'Keegi ei tunnista tema sünnipäeva ega isegi tema jõule.'\nOlenemata kaugetest suhetest Billy Ray'ga, pole Christopheril vaid pooleldi õe, Miley kohta öelda midagi toredat. 'Ta on nüüd sama, kes ta oli enne kogu seda kuulsust. Ta on endiselt minu tobe õde. Miley pole üldse isepäine inimene. Ta proovib lihtsalt kõvasti tööd tehes lõbutseda ja ma ei tea kedagi, kes talle ei meeldiks, ”rääkis ta ajalehelePeegel.\nEsimesed praod ilmusid 2010. aastal, kui Billy Ray esitas pärast 17-aastast abielu abielulahutuse. 'Nagu võite ette kujutada, on see meie pere jaoks väga keeruline aeg,' ütles paar a avaldus. 'Proovime läbi töötada mõned isiklikud asjad. Me hindame teie mõtteid ja palveid. ' Billy paljastab selle hiljem GQ et paljud neist 'isiklikest asjadest' olid seotud show-äripere juhtimise pingetega, kuid seda rohkem minutiga, sest Billy Ray kutsus lahutuse üles alles viis kuud hiljem Inimesed. 'Ma tahan oma pere kokku panna,' teatas ta episoodis Vaade, lisades: 'Asjad on parimad, mis nad kunagi olnud on.' Õnnelik lõpp, eks? Mitte nii kiiresti ...\nUmbes kolm aastat pärast Billy Ray abielulahutust oli Tishil kord kaaluda abielu sõlmimist. Sel ajal nimetasid nii Tish kui ka Billy Ray lõhet 'isiklikuks asjaks', kuid paberimajanduse vallandamine ei olnud ilmselt nende suhete lõpetamiseks piisav. Jep, vaid üks kuu pärast seda, kui Tish esitas lahutusdokumendid, teatas paar Instagramis, et on leppinud. 'Me mõlemad ärkasime ja mõistsime, et armastame üksteist ja otsustasime, et tahame koos püsida,' ütlesid nad oma avalduses Inimesed. 'Me mõlemad asusime paariteraapiasse midagi sellist, mida me pole 22 aasta jooksul koos olles teinud. See lähendas meid ja avas meie suhtluse hämmastavalt.'\nAastal 2010Us Weekly avaldas pommiraporti, milles väitis, et Billy Ray esitas abielulahutuse pärast teadasaamist, et Tishil on suhe rokkari Bret Michaelsiga, aga ka veel vähemalt ühe põgenemisega. Teadaolevalt sai Poisoni esimees perega lähedaseks pärast dueti lindistamist Mileyga. Varsti pärast seda alustas ta väidetavalt Tishiga 'on-the-loll romantikat'. 'Billy Ray polnud täiesti teadlik toimuvast,' lisas allikas.\nMichaels kindlameelselt eitas raportit Rebane ja sõbrad(kaudu Inimesed). 'Olen olnud tema perekonnaga igavesti sõber,' ütles ta. 'See sai alguse minust ja Miley lihtsalt töötasid koos laulu. Tema emale Tishile meeldib 'Igal roosil on okk'. Esimene kontsert, mida Miley kunagi nägi, oli Poison, ja seetõttu tahtsid nad selle uue plaadi jaoks ümber teha. ' Ta lisas: 'Kui ma stuudios olin, tuli Miley sisse ja laulis mu laulu ja see oli see.'\nUmbes kuu aega enne seda, kui ta avaldas, et ta lahutab oma lahutust, andis Billy Ray avameelsuse, võiks öelda, et lõuatõmbamise intervjuuGQ ajakiri. Loos ta susisesHannah Montana, teise nimega Disney Channel'i sari, mis tegi Mileyst superstaari. 'Ma ütlen teile kohe - kuradi show hävitas mu pere,' ütles ta. 'Ja ma istun seal ja lähen:' Jah, tead mida? Mõni andis kõik. ' See on minu moto ja arvake mis? Ma pean selle sööma. Ma tegin kõik-andsid-kõik hästi. Ma andsin kõigile-kõigile-samal ajal, kui kõik teised panka läksid. See kõik on kurb.\nBilly Ray täpsustas hiljem oma märkusi GQpealTere hommikust Ameerika, (via Inimesed ), tunnistades, et tema räpane lahutus oli temast parima saanud. 'Ma armastanHannah Montana. Ma armastan Disneyt. Ma ei muudaks midagi, ”ütles ta.\nKui Miley jõudis teismelisse ja õhutas arvukalt skandaale, väitsid mõned, et Billy Ray ja Tish lasksid tütrel liiga kiiresti kasvada, eriti kui nad jättis teatud vahejuhtumid rahuldamata kui lihtsalt Miley on Miley. Seal oli kurikuulus Vanity Fair fotosessioonkui ta poseeris alasti 15-aastaselt; oli aeg, mil ta andis lapitantsu 44-aastasele mehele 16-aastaselt; ja oli aeg, mil ta samal aastal tantsis masti peal etenduse 'Pidu USA-s' ajal\nÜtles Billy RayGQ et tema 'ma olen lahe isa' vastus oli sageli orkestreerivad tema käitlejad, ometi tunnistas ta sedaTere hommikust Ameerika et kunagi oli ta võinud olla parem isa. 'Tegutsesin isaks sõbraks,' ütles ta (via Inimesed). 'Olin suurepärane mängukaaslane. Pean silmas seda, et õpetasin [oma lastele] tulekahjusid telkima ja ehitama, mootorrataste ja neljarattaliste ning hobustega sõitma ja kõiki neid toredaid asju ajama. Olin selles väga hea. ”\nTema ajalHannah Montana Päevi peeti Mileyt sageli kui jumalikku, veidrat nohiklikku poissi, kes sobis suurepäraselt Disney kaubamärgiga, kuid kulisside taga oli ta üles kasvanud nagu palju Ameerika teismelisi, mis tähendas, et ta kutsub esile probleeme kõigega alatesalaealiste joomine kunisuitsetamine bongist välja.\nTa avaldas kahetsust mõne juhtumi üle, näiteks Salvia kurikuulsa löögi pärast ('Minu jaoks oli see halb otsus minu fännide ja minu poolt seismise tõttu,' rääkis ta)Marie Claire), kuid oli ka teisi hetki, kui Miley ütles, et tema avalik kuvand on tema tõelise mina jultunud eksitamine. Võtame näiteks aja, mille peale ta nõudis Kogu taotlus otseülekandes et ta polnud kindel, kas ta kunagi tätoveeringu saab, osaliselt seetõttu, et ta vihkab nõelu. 'Ma valetasin,' Miley rääkis MTV 21. sünnipäeva tähistamise ajal. 'Teadsin alati, et hakkan tätoveeringuid saama,' rääkis staar, kes sai just 2017. aasta juunis oma üheteistkümnenda tinditüki.\nÜhel hetkel üritas Billy Ray suhtekuulutusi alahinnata, öeldes Us Weekly (kaudu Hollywoodi kõmu), 'Ma ütlen teile, mida - nad on suurepärased sõbrad ja moodustavad hea meeskonna. Nad kirjutavad koos palju laule ja laulavad - see on uskumatu. '\nKuid Miley oli Ryan Seacrestiga tehtud raadiointervjuus (via MTV). Küsimusele, kas nad käivad kohtingul, vastas ta: 'Võib-olla, võib-olla mitte.' Seejärel kuulutas ta: 'Mul on praegu täielik tuju!' kui ta kajastas Gastoni muusikaliste annete üle, hea väljanägemise ja tõsiasja, et ta on 'tõeliselt suurepärane kristlane'. No ei, see ei kõla nagu kutsikaarmastus.\nBilly Ray kasutas intervjuudTere hommikust Ameerika täpsustada märkusi, millele ta esitas GQ, eriti need, milles ta näiliselt väljendas muret, et Miley võib minna sama traagilist rada pidi nagu Kurt Cobain, Marilyn Monroe ja Michael Jackson. Kurt oli üks neist tüüpidest. Seetõttu olen Miley pärast mures. Ma arvan, et tema maailm keerles lihtsalt nii kiiresti ja ta ümber oli nii palju inimesi, mis teda ei aidanud, ”rääkis Billy Ray GQ. 'Nagu Anna Nicole Smith - võis näha, et rongivrakk tuleb. Püüdsin tegelikult jõuda Anna Nicole Smithi poole, sest ütlesin Tiisile ja kõigile mu ümber, öeldes: 'See on katastroof.'\n'See, mida ma öelda tahtsin ja mis ma loodetavasti ütlesin, et see on kuulsus, võib olla ohtlik loom,' rääkis ta hiljem Tere hommikust Ameerika, pärast teateid, mis tema kommentaarides olid ärritunud Miley. 'Ja see on delikaatne asi. Teate, kui asute sellesse valdkonda ja lööte selleks hetkeks nii kõvasti maha. Kuid kuulsus on ohtlik. ”\nKuigi ta vaatab tagasi oma töötamise kogemuseleHannah Montana hellalt, On Miley tunnistanud, et telesaate filmimise kurnav protsess ja tähelepanu keskpunktis kasvamine mõjutasid tema vaimu ja keha negatiivselt. 'Alates 11aastasest oli see:' Sa oled popstaar! See tähendab, et sa pead olema blond ja sul peavad olema pikad juuksed ja sa pead panema mõne sädeleva tiheda asja, '' rääkis ta Marie Claire aastal 2015. ”Vahepeal olen see habras väike tüdruk, kes mängib 16-aastast parukat ja tonni meiki. See oli naguVäikelapsed ja tiaarad. '\nAastal 2013 kasutas Miley (või ei kasutanud) oma Twitteri kontot oma isa kohta räpase pesu õhutamiseks. Ema lahutuse esitamise järgselt šokeeris laulja 'Me ei saa peatada' kõiki, kui ta isaga piiksatas (via Yahoo!), 'Kuna teie tekstid ja e-post ilmselgelt ei tööta, kas soovite seda rääkida?' (See säuts on sellest ajast kustutatud.)\nMõni nädal hiljem muutusid asjad veelgi veidramaks, kuna Miley väidetavad säutsud muutusid vaenulikumaks. 'Kuna te ei vasta minu tekstidele, annan teile tunni tõe rääkimiseks või ma ütlen teile,' kirjutas Miley väidetavalt ( New Yorgi päevauudised) Isale koos pildi temast koos Billy Rayga Chicago kaastäht, Broadway näitlejanna Dylis Croman.\nJustkui ühest Cyruse tütrest poleks piisavalt draamat, näib nüüd, et Miley noorem õde Noa, kes sai 2017. aastal 17-aastaseks, on valmis looma enda vastuolusid. VastavaltPeegel, ta juba avaldab muusikat sigarettide suitsetamise ja purjusoleku kohta, skandaalsete rõivaste kandmine punasel vaibal ja paneb tema albumitele nimeNC-17.\nNeed võivad olla vaid mõned põhjused, miks Miley on hiljuti avaldanud suurt õde muret, kui Noah valmistub sisenema Hollywoodi. 'Loodan, et inimesed on tema vastu jätkuvalt armsad ning kaastundlikud ja austavad teda,' rääkis Cyrus ABC uudised. 'Ja ärge lihtsalt mõistke tema üle kohut ega ole tema suhtes liiga karm. Kuna ma ei muretse tema pärast, võivad kõik teised tema suhtes olla tõeliselt vihkavad ja karmid. ” Miley lisas: 'Ma tahan, et ta kasvaks üles ja saaks end tõeliselt enesekindlana tunda ega tunneks end ebakindlalt, kuidas keegi teda kunagi on tundnud.'\nvictoria salainglite nimed\nchris pratt kuum


Perfektsionisti üksindus ja raskemeelsuse ravi — Sirp\nPerfektsionisti üksindus ja raskemeelsuse ravi\nMust klaver, vaikib mu ees sinule mõeldes ta enam häält ei tee. Must paber, käärid on käes, välja lõikama pean end sinu maailma seest.\nTõnis Saadoja näitus „Etüüdid klaverile ja lõuendile“ Tartu kunstimuuseumis kuni 30. VIII.\nTõnis Saadoja. Etüüdid klaverile ja lõuendile II, III, VII. Akrüül, õli, lõuend, 2015.\n3 × Stanislav Stepaško\nMulle on juba mõnda aega tundunud, et nüüdis- ja eriti kaasaegse kunsti vastuvõtuga seotud probleemid taanduvad suurel määral erinevustele (nii kunstnike kui ka vaatajate) psühholoogilises sättumuses. Käies läbi kolleegidega, kelle asjatundlikkuses ega intellektuaalses aususes ma ei kahtle, märkan sageli, et meie hinnangud kunstile mitte üksnes ei lahkne, vaid on teinekord lausa vastandlikud. Olen jõudnud järeldusele, et kaasaegset kunsti valitseb hegemooniliselt ratsionaalne, analüütiline, tserebraalne inimtüüp. Paraku suudab ja soovib tolle huvisid ja eelistusi jagada vaid väike osa potentsiaalsest vaatajaskonnast. Seevastu kunstist elufilosoofilisi, emotsionaalseid ja esteetilisi väärtuseid ootav vaataja on kunsti ambitsioonikamates kihistustes järjekindlalt hüljatud.\nKohati pseudo-sotsiaalteaduslikkuseni ulatuvat kriitilisust või siis karget ja minimalistlikku kontseptuaalsust on iseäranis järjekindlalt järgitud EKAs ja sellega seostuvates ringkondades. Just viimati nimetatud suundumusse kuulub otsapidi ka Tallinna maalikunstniku Tõnis Saadoja looming. Üks Tartu kunstitöötaja, kuuldes, et hakkan kirjutama Saadoja näitusest, hüüatas siira kaastundega, et see on ju niii igav kunstnik.\nSee on tõsi, Saadoja on tõepoolest igav. Ta on maalinud kümneid kaadreid sulavast jääkuubikust, sadu surmigavaid Tallinna linnavaateid, on maalinud suvalisi väljavõtteid oma päevikust, on maalinud isegi paljaid puitplanke. Siiski, see on metoodiline igavus, sihilik korduvus, väljenduslikkuse puudumine, obsessiivne tähelepanu detailidele. Harold Rosenberg on essees „Igavuse virtuoosid“ sedalaadi kunstilist strateegiat selgitanud järgmiselt: „Sellise kunsti „sõnum“ – ja kuna see on kunst, milles puudub nauding, on sõnum tingimata olemas – seisneb julgustada vaatajat pöörama esimese sammuna teel individuaalse tundlikkuse poole sellisele kunstile selga.“ Samas märgib Rosenberg irooniliselt, et moodsa kunstiteose mitte ükski igavuse määr ei suuda heidutada entusiastlikku kriitikut seda köitvaks pidamast.1 Saadoja varasemas loomingus (eriti sari „Kodulinn Tallinn“) on see rosenberglik provokatiivne antikunsti mõõde selgelt tajutav.\nSaadoja ei ole siiski (üksnes) igav. Isegi Tallinna verbaalselt võimekate nüüdiskunstnike seltskonnast kerkib Saadoja esile intelligentse mõtleja ja sõnastajana. Tema paari aasta tagune raamat graafik Urmas Ploomipuust peaks sõna ja mõtte valdamise ning tähelepanekute tundlikkusega kadedaks tegema iga kunstiajaloolase. Saadoja võtab oma kolleegi loomingu kokku järgmiste sõnadega: „Mida Ploomipuu meile puhtinimlikult näitab, ongi see, kuidas elada rahulikult omas ajas, ilma erilise draama ja teeskluseta, kuidas leida tasakaalu, kuidas aktsepteerida harilikkust ning ikkagi leida sädet, kuidas koduste vahenditega katarsist tekitada, kuidas näha detailides tervikut ja tervikus detaile, väikses toas kosmost ja maalitud pildi taga maailmakaarti. Ning seda, kuidas olla rahul.“2 (See mõte meeldis mulle sedavõrd, et jagasin seda kirjandusteadlasest sõbraga. Äsja kuulsin, et ta oli seda kasutanud pulmakõnes.) Postromantilise kunstnikuna ei ole Saadoja peljanud anda selgitusi ka iseenda loomingule. Saadoja sõnul huvitab teda „mistahes banaalsuse ületamine, ilma et peaks selle eest põgenema. Mulle sümpatiseerib kunst, mis leiab oma motiivid siitsamast lähedalt, kuid suudab need oma käsitluse abil pühitseda.“3\nKuuludes vähemalt ühe jalaga progressiivsete, pretensioonikate, õigete inimestega läbikäivate, juba koolipõlvest külluslikult promotud (ja valdavalt väga igavate) noorema põlve kunstnike seltskonda, on Saadojal kolleegidega võrreldes üks väljapaistev erinevus. Kui näiteks Eesti viimase aja esindajaid Veneetsia biennaalil oleks Vargamäe „teisepere isa“ nimetanud kahtluseta hobusevarasteks, siis Saadoja valdab (ning ei häbene lisaks verbaalsetele võimetele eksponeerida) ka tööga omandatud oskusi (käsitöö, tehniline meisterlikkus ja muud sellised ääretult ebalahedad sõnad). Briti esteetik Richard Wollheim on viidanud ajalooliselt väljakujunenud ettekujutusele, et originaaleksemplarina esinev kunstiteos peab lisaks muudele kvaliteetidele sisaldama teatud osa tööd või pingutust. Kui see element kunstiteosest puudub, on tegemist vaesestatud kunstiga – kunstiga minimaalsel määral.4 Saadoja kunstilisest mudelist ei ole töö kunagi puudunud. Otse vastupidi, sageli on teoste valmimisse kätketud töö hulk paradoksaalses vastuolus nende miinimumi taandatud väljenduslikkusega. Võime korralikult maalida on Saadoja kui kunstniku silmapaistev ja kaheldamatu voorus.\nIsikunäituseid on Saadoja seni ette võtnud pigem harva. Nähtavasti pigem tõsi- ja ausameelse inimesena on ta väljendanud skepsist kunstielu projektipõhise struktuuri vastu, mis üsna ilmselt soodustab pigem püsiva väärtuseta pseudotegevusi.5\nTartu kunstimuuseumi „Etüüdid klaverile ja lõuendile“ koosneb kaheksast suurest mustvalgest maalist. Etüüd tähistab maalikunstis eksperimentaalse iseloomuga eeltööd lõplikule teosele. Etüüdide iseväärtusele lõpetatud töödega võrreldes on osutanud näiteks kunstiajaloolane Ernst Gombrich, märkides, et tänapäeva vaataja eelistab kujutamisele mõista andmist, on harjunud nautima oletamist, oma mõtete projitseerimist avatud kunstiteosele. Moodne vaataja Gombrichi sõnul ühtlasi ratsionaliseerib seda eelistust, kujutades ette, et etüüd on viimistletud teosega võrreldes lähemal autentsele tajule või tundele.6 Saadoja kõneks olevate maalide etüüdlikkus väljendub kõige silmatorkavamalt selles, et maalinguga on kaetud vaid kaheksandik maalipinnast, sealjuures kõigil maalidel sama piirkond (all keskel). Saadoja varasemate fotorealistlike töödega võrreldes on ka maalilaad hoogsam, värvi faktuur ja materiaalsus esile toodud.\nKaheksa ühesuguse kompositsiooniga mustvalge maali näol on muidugi tegemist klaveriklahvidega (kiusatus on ebatäpselt öelda, et näitusekomplekt moodustab oktavi). Tonaalsuselt on Saadoja „Etüüdide“ pildirida rõhutatult minoorne, isegi eleegiline või morbiidne. Kitsasse tundegammasse surutud sentiment on keeratud maksimumi: must Tšaika (mudelauto), kustunud küünal ja isegi silmusega poomisnöör, kõik asetatud klaveri mustale lakkpinnale. Sellised motiivid näivad Saadoja puhul uudsed, varem on kunstniku n-ö ihukriitik Eero Epner märkinud: „Saadoja ei ole kunagi maalinud midagi sentimentaalset. Mitte mingit isiklikku touch’i, mitte ühtegi viidet elatud elule või sellele, mis siis vaimustab, värisema paneb.“7 Samuti on kunstnikule tema varasema loomingu põhjal ebaisikulist ja suhestuvat esteetikat omistanud Anders Härm.\nNõnda jääb õhku tugev kahtlus, kas justkui üle võlli tumedad toonid pole muuhulgas iroonilised või siis näitusepaika silmas pidades hoopis kontekstuaalselt vihjelised. Kammerlikud „Etüüdid“ on Saadoja esimene muuseuminäitus, leides aset Tartu kunstimuuseumis, millega on viimastel aastatel seostunud rida skandaale ja ažiotaaži ning kus on nüüdisaegsele maalikunstile järjekindlalt eelistatud teisi, justkui moodsamaid meediume. Küsimusest Tartu kunstimuuseumi kui näitusepaiga tähenduse kohta näituse kontekstis põikleb kunstnik näitusekataloogi intervjuus siiski osavalt kõrvale.\nKuigi võimalik, ei ole see tõlgendus siiski kõige tõenäolisem. Pigem näib, et kriitikute senised arvamused isikliku sisu puudumisest ning suhestuvast esteetikast kaotavad „Etüüdide“ puhul mõnevõrra kehtivuse. Näitusekataloogis ei häbene kunstnik tunnistada, et talle meeldib üksindus ja nukrus, kõneldes „purunemise või valu aspektist, tundlike momentide kristalliseerumisest“. Saadoja viitab ka moodsat inimest tema elus ümbritsevatele ekraanidele, mille kaudu võetakse vastu suur osa visuaalsetest muljetest. Saadoja maalidel projitseeritakse need moodsad tähenduskihistused lõuendi ning klaveri alalhoidlikule pinnale.\nUsutavasti on „Etüüdide“ kontseptuaalne tähendus lahutamatu nende aistingulisest mõjust. Saadoja kunsti mõtteliseks vastaspooluseks on jätkuvalt banaalsus – sellisena on tema kunst jätkuvalt loomuldasa elitaarne. Kui varem pommitas kunstnik banaalsust triviaalsuse – mainitud sihiliku igavusega –, siis „Etüüdides“ annulleerivad olemise küllastunud ja lämmatavat labasust meisterlikult artikuleeritud raskemeelsed noodid. Arvangi, et nende puhaste, läikivate, külmade pindade – akordide täpselt sihitud raskust leevendamas vaid kõla puhtus – väärtus seisneb märkimisväärses teraapilises mõjus. See mõju on puhtalt esteetiline ning omal moel homöopaatiline. Saadoja kunsti tulevikuperspektiiv võiks seisneda jätkuvas emotsionaalses avanemises ja/või senisest selgemini artikuleeritud sotsiaalses kommentaaris, säilitades juba saavutatud tehnilist, stiililist ja kontseptuaalset väljapeetust.\n1 Harold Rosenberg, Virtuosos of Boredom – Discovering The Present (Chicago, London: University of Chicago, 1973), lk 123–124.\n2 Tõnis Saadoja, Urmas Ploomipuu valge maja, Tallinn, Eesti Kunstimuuseum, 2011, lk 65.\n3 Konspekteeritud ruum. Tõnis Saadoja laemaal Teater NO99s. Eesti monumentaalmaal 1879–2012, Lugemik & Teater N 99, 2012, lk 255.\n4 Richard Wollheim, Minimal Art. On Art And The Mind. Cambridge (Mass.), London, Harvard University Press, 1983, lk 101–107.\n5 Meie aja kunst: Tõnis Saadoja, http://etv2.err.ee/v/kultuur/meie_aja_kunst/saated/398160ba-85a7-4484-bbf2-9e7146a64a88\n6 Ernst Gombrich, From Representation to Expression, Art and Illusion: A Study in the Psychology of Pictorial Representation, London Phaidon, 2012, lk 325–327.\n7 Eero Epner, See lõputu 1980. aastate suvi. Arhitektuurifoto väikese poisiga – õlimaalid lõuendil.


Kodu: Kuidas Värvitud Külmkapis Värvida - 2019 | Et.Interior-Designy.com\nPõhiline > Kodu > Kuidas Värvitud Külmkapis Värvida\nVanane, roostes külmkapp võib tunduda kanderaadijana jäätmete hunnikule, kuid kui see on veel töökorras, anna seadmele teine elu kasulikus või isegi teie köögis. Enne torustiku korrosiooni seadistamist värvige rooste külmkapi epoksüpihustusega katetega, mis on mõeldud kasutamiseks seadmetes, et see saaks...\nTaastage oma vana külmkapp, nii et see ilmub uuesti uuesti.\nVanane, roostes külmkapp võib tunduda kanderaadijana jäätmete hunnikule, kuid kui see on veel töökorras, anna seadmele teine elu kasulikus või isegi teie köögis. Enne toru korrosiooni paigaldamist värvige rooste külmkappi aplikatsioonipritsiga, mis on mõeldud kasutamiseks seadmetes, et anda sellele sarnane uus välimus. Enne värvimist veenduge, et ümbritsev temperatuur on vahemikus 50 kuni 90 kraadi Fahrenheiti ja niiskuse tase ei ületa 84 protsenti. Ärge üritage värvida külmkapis tuulates tingimustes.\nÜhendage külmik lahti ja liigutage kõik asjad jahedasse või teise külmkapi. Küsi abist, et aidata seadet hästi ventileeritavas piirkonnas.\nKaitske põrandat külmkapi all vanade ajalehtede või plastikkilega. Puhastage külmkapi pind pehme nailonpuhastusharjaga ja universaalset puhastusvahendit. Loputage külmik puhta veega ja laske sellel kuivada.\nPuhastage külmkapi pind ja tõmmake pinnalt roostevaba kaanega traatpuks. Puhastage pind traalipuuga, et eemaldada roostevärvi ja värvi jäägid, mida juhttraat puudutab. Jääkide eemaldamiseks pühkige pind pinnakattega.\nEemaldage külmkapist kõik esemed, mida te ei soovi värvida. Kaanepildid, mida te ei saa kunstnike lindiga eemaldada.\nSegistage epoksüpihust värvi aparaadi kanister vähemalt minut pärast seda, kui hakkate kuulda segamispalli rullima kanga sees. See tagab värvide segunemise põhjalikult.\nHoidke seda külmikust umbes 12-16 tolli. Pihustage külmiku pind, kasutades ühtlast tagurpidi ja edasi liikumist. Katke iga seadme värvi kate koos järgmise gaasiga. Värki segatuna hoidmiseks loksutage seda üks või kaks korda iga paari stoki vahel.\nOodake kolm kuni viis minutit, enne kui kasutate külmkappi sekundit. Oodake soovitavat aega kolmanda kihi lisamiseks. Kandke 45-minutilist külmikut neljandat kihti.\nEemaldage kunstlint ja eemaldage kõik külmkapis eemaldatud esemed pärast seda, kui värv kuivas vähemalt kaheksa tundi. 24 tunni pärast asetage külmik tagasi oma lõplikku asukohta ja ühendage see seinakontakti. Lase külmkappil töötada vähemalt 24 tunni jooksul, enne kui asetsevad kõik üksused.\nVanad ajalehed või plastist lehed\nKurss-grade steel wool\nVideo Juhend: PRANK CALL WHISPER CHALLENGE // W HENSUGUSTA.


Tema väikeste tüdrukute rutiin - Tutvumisleht\nPeaaegu igas suhtes on aegu, kus mees tunneb end pigem vanema kui partnerina. Seda seetõttu, et paljud naised säilitavad juba täiskasvanuks saamisel mõned halvad harjumused, mis neil lapsena tekkisid. Kui teie naine või tüdruksõber oli isa väike tüdruk, omandas ta igasuguseid trikke ja skeeme, mida oma väikeste tüdrukute rutiinis kasutada, mis aitasid tagada, et ta alati oma tahtmise saaks. Tema väikeste tüdrukute rutiin võis hõlmata pisaraid, jonnimist või beebijuttu.\nTal oli rida strateegiaid, mis olid mõeldud kõige kallima isa manipuleerimiseks, ja neid samu strateegiaid võidakse mingil hetkel kasutada ka sinuga manipuleerimiseks. Võite arvata, et tema väikeste tüdrukute rutiin pole suurem asi, kuid poistel on oluline mõista, et selline lapsik käitumine viitab vajadusele ja seda ei tohi julgustada. Praegu lubamine tema väikeste tüdrukute rutiinile tekitab teile ainult suuremaid probleeme, kui ta muutub üha nõudlikumaks ja enesekesksemaks.\nVajadus on tema väikese tüdruku rutiini alus. Esialgu võib see tunduda meelitav, kui ta helistab teile viis korda päevas, kuid enamik mehi teab, et tema väikeste tüdrukute rutiini selline aspekt vananeb kiiresti.\nVajadus, mis on seotud tema väikeste tüdrukute rutiiniga, toimub umbes nii: alati, kui sind pole läheduses, ütleb ta sulle, et on 'üksik' ja kui sa oled läheduses, tahab ta sinu jagamatut tähelepanu. Võite ennast veenda, et ta tõesti vajab teid, kuid ärge laske end petta.\nTõde puuduse kohta on see, et see on omamoodi isekus; see näitab, et ta ei hooli tegelikult sinust, su soovidest ega kohustustest. Ta mõtleb ainult enda peale.\nTegelege oma väikese tüdruku rutiiniga: Pange paika piirid ja pidage neist kinni: kohtuge reedel ja korraldage laupäeval poiste õhtu. Sööge koos temaga teisipäeval ja kolmapäeva hilisõhtul. Head sõbrannad ei tee süütunde. Kui ta paneb sind tundma end süüdi iga sekundi eest, kui sa tema eest ei hoolitse, anna suhetele aeg.\nIga naine karjub ja karjub aeg-ajalt, kuid tantrum on erinev kui teie keskmine emane närvi minema. Raevuhoogu visatav naine on täiesti ebamõistlik ja peaaegu täielikult lohutamatu, mistõttu oleme selle liigitanud tema väikeste tüdrukute rutiini osaks. Ta läheb tuuma üle kõige väiksematest asjadest ja näib, et tal pole kontrolli oma emotsioonide üle. Ta võib isegi öelda haavavaid asju või öelda, et vihkab sind. Tantrumitel on üks eesmärk: muuta oma elu põrguks, kuni annate talle seda, mida ta tahab.\nTegelege oma väikese tüdruku rutiiniga: Naised, nagu ka lapsed, kasutavad oma tahtmise saavutamiseks tantrumeid; seetõttu on halvim võimalik vastus koopale. Võiksite arvata, et lihtsam on järele anda kui tema karjumist taluda, kuid kui näitate talle, et karjumine annab talle selle, mida ta tahab, siis ta lihtsalt karjub sagedamini. Ignoreerige raevukust iga hinna eest.\nMeil on veel kolm tema väikese tüdruku rutiini aspekti, mida arutada & hellip;


Emadepäev nädalaplaan. Punane mööbel\nNädalateemad - Tabasalu lasteaed Tibutare\n10.mai – emadepäev . 11.-15.mai VESI . 18.-29.mai Õhinapõhine mänguline tegevus õpitu kinnitamiseks (õuesõpe, projektõpe jne), lõppeb õppetegevuse eesmärgistatud planeerimine õppekavast lähtuvalt nädalaplaani vormis e-päevikus.\nKuldre Kool - Rõõmusipsikud\nTitle: KADRI TÄNAVA LASTEAIA Author: Lasteaed Last modified by: Merit Kvats Created Date: 11/27/2009 12:36:00 PM Company: Lasteaed Other titles: KADRI TÄNAVA LASTEAIA\nÜhisüritused on isadepäev, jõulupidu, kevadpeod, emadepäev, lõpupidu. Lastevanemate koosolekud kutsustakse kokku vähemalt kaks korda aastas. Rühma lastevanemate koosoleku kutsub kokku rühma õpetaja vastavalt vajadusele. Lastevanemate koosolekutel valitakse hoolekogu esindajad. NÄDALAPLAAN. PERIOOD EESMÄRGID Üldoskused Mina ja\nJänkude toimetused: november 2013\n3 1. Tutvustuseks Mina, Põlva lasteaia Lepatriinu õpetaja , Sirje Jürgenson , olen töötanud selles lasteaias juba alates 1979-st aastast Oma loomult olen ma loov õpetaja, kes püüab muuta tegevusi\nNäiteid Eesti lasteaedade tervisealasest õppe- ja kasvatustööst 4 SISSEJUHATUS Tervise Arengu Instituut algatas ja viis 2008. aastal läbi üleriigilise konkursi „Tervis ja turvalisus õppe- ja kasvatustöös”,\nLASTEAED VIGRI ÕPPEKAVA\n15: Veskitammi Lasteaia emadepäev (0) 09: Esmaspäevane luuletund (1) 08: Suvelaager “Isad ja pojad” (0) 08: Laupäeval lastega tantsupeole “Kodupäike“ (1) 06: Ajakiri “Lasteaed” vajab abi (0) 06: Rahvusooper Estonia lastelaager „Bremeni linna moosekandid“ (0) 06: Lepistiku Lasteaia õpetajad külas kolleegidel Lätis (0) 06\npühapäev – emadepäev 4. juuni – leinapäev 2. november – hingedepäev novembri teine pühapäev – isadepäev 16. november – taassünni päev. Lasteaia Vikerkaar tegevusjuhend Lasteaia juhtimine Eesmärk: Planeerida lasteaia tegevus pedagoogilise protsessi arendamiseks, lastele\nLastehoiu tööplaan | Kalli - Kalli Lastehoid emadepäev nädalaplaan\ntartu ülikool õpingute pikendamine


Volgaklubi kodu Forums-viewtopic-Ettevaatust Auto 2012\nPostitatud: R mai 25, 2012 8:55 am Postita teema:\nKahju, et tänavu kukuvad seltsimehed järjest ära. Aga nagu oleme isekeskis korduvalt arutlenud, ongi igal tootel oma elutsükkel. Siiski on kindlasti 10 ekipaazi lubanud osaleda, mis lubab loota ürituse õnnestumisele.\nPostitatud: R mai 25, 2012 12:37 pm Postita teema:\nEi julgenud enne ülevaatuse läbimist sõna võtta. Nüüd on julgus edukalt taastatud. Kui Tallinn-Pärnu ootamatusi ei too siis kohtume teatri platsil.\nPostitatud: R mai 25, 2012 2:41 pm Postita teema:\nKas on huvilisi Tallinnast koos Pärnu suunas kulgeda?\nMinu poolest võiks Saue viadukti juures mingil kellaajal kohtuda.\nPostitatud: R mai 25, 2012 9:15 pm Postita teema:\nKiilikad kogunevad Kiili tanklas kell 8.00 Tallinna ringteel lisandub kolmas Pärnu Maanteele peaksime jõudma umbes 8.20 või mõni minut hiljem,järgmine peatus on Märjamaal kus liitub veel üks GAZ 21 sealne kohtumis aeg on 9.15 sealt siis edasi Pärnu poole.\nPostitatud: R mai 25, 2012 9:59 pm Postita teema:\nMin vist nii vara ei jõua. Aga tänud vastamast. Usun, et stardin 9.00- 9.30 paiku, Ju siis Pärnus näeme.\nViimati muudetud mehann poolt (L mai 26, 2012 7:33 am), kokku muudetud 1 korda\nPostitatud: R mai 25, 2012 10:08 pm Postita teema:\nJu siis Pärnus näeme.\nVõib olla mõnda ka varem...\nPostitatud: R mai 25, 2012 11:02 pm Postita teema:\nKahjuks ka meie sel aastal Gorkisse ei jõua.Originaalsusest jääb puudu.Teeme Pärnu seekord.Vabandus.\nPostitatud: L mai 26, 2012 10:28 pm Postita teema:\nKui tegu tehtud ja tulemus meeldiv ,siis kõik kenasti.Mina ja Priit täname austatud korraldajaid.Ikkagi tugev eeltöö ja ladus korraldus.Ise oleme õnnelikud väikse läbisõidu ja kena koostöö üle.Vinge üritus oli.\nPostitatud: P mai 27, 2012 9:56 am Postita teema:\nOli väga tore päev. Meie ekipaaz kiidab veelkord korraldajaid traditsioonilise kvaliteetse ürituse eest, ilmataati ilusa ilma eest ja kõiki osalejaid meeldiva seltskonna eest. Emotsioonid on ainult positiivsed. Minu kaardilugeja avaldas soovi järgmise aasta üritusele juba kirja ära panna.\nMeie pildiklõpsud: http://fotoalbum.ee/photos/mehann/sets/1286417?page=1&seek=0\nPostitatud: P mai 27, 2012 11:35 pm Postita teema:\nMa nagu kohe ei oskagi midagi ilusat kirjutada. Oli tore, täname asjaosalisi!\nKiire ülevaade sellest, mida Pärnumaal näha sai :\nTeater Endla oma täies hiilguses -\nIlus punane sõiduauto "Ford" -\nNagu Martin ürituse tutvustuses lubas : kirikud -\nLeidus tuuningut -\nTänapäeval juba haruldaseks muutunud sõiduauto ZAZ 965 -\nPärnakate arusaam rohelisest mõtteviisist? -\nKorraldajatele võib vist nüüd head und soovida?\nPostitatud: E mai 28, 2012 12:42 am Postita teema:\nÜlimalt tore üritus! Väga tore päev! Tänud korraldajatele ja osalejatele!\nPeremees tutvustamas kõiki võimalusi\nEttevalmistused Olümpiaks 1980\nTähtsad tegelased kaugelt jälgimas\nPostitatud: E mai 28, 2012 1:33 am Postita teema:\nTaas üks verstapost seljataga. Taas üks üritus, mida saab meenutada veel vähemalt aastajagu. Mõningaid seiku veel palju kauemgi. Meie jäime üritusega väga rahule. Juba meil korraldajatena salvestusid mälupiltidesse niisugused meeldejäävad kaadrid trassilt, et ma võin ainult unistada, milliseid emotsioone te kõik veel osalejatena saite.\nPole saladus, et igal kevadel tekib endas mingi motivatsioonikriis. No ei viitsi jalgu kõhu alt välja võtta. Äkki ei teeks üldse sel aastal? Keda ikka huvitab? Õnneks on alati mõned aktiivsemad tegelased hakanud juba talvel nõudlikult pinda käima - MILLAL TOIMUB?! KUS TOIMUB?! Ühed kõige aktiivsemad küsimuste esitajad on ikka olnud Dr.Watson, Sm.Mirski ja Karupapa. Neil ei teki kunagi küsimust "kas toimub?". Meil endal küll igal aastal. Aga paljuski just nende seltsimeeste ja veel paljude nimetamata kodanike aktiivsest pealekäimisest oleme igal kevadel ta jälle välja kuulutanud. Alguses alati ilma ühegi konkreetse ideeta, mis tänavu reaalselt toimuma saab.\nJa me pole kunagi pidanud seda kahetsema. Igat üritust saadab üks ühine positiivne nimetaja - osalejad. Te olete täiesti võrratu publik. On väga soe tunne näha, et kus iganes Eestimaa paigas me seda ettevõtmist ka ei korraldaks, te tulete sinna kohale. Oleme teid väntsutanud kõikvõimalike kaugete paikadega ja ise mõelnud, et kas sel aastal ikka saame 10 autot täis. Aga ikka hakkab tund enne starti iga nurga tagant Volgasid välja keerama. Sealjuures suur osa Ettevaatust Auto osalejatest on juba meie raudvara, kes tõepoolest ongi alati kohal. Igal aastal on olnud ka uusi tulijaid ja rõõm on meiepoolne, et paljusid neist oleme näinud veel teist ja kolmandatki korda.\nÜritust saadab terve päeva nii tore ja eluterve meeleolu, mida näeb harva. See tundub kohati lausa uskumatu, kui entusiastlikud ja rõõmsad on kõik meie osalejad, keda me oleme trassil kohanud. Tundub, et volgamehi ei peata miski. Ja tuju ei lange kunagi. Isegi kui keegi peab Volgaga pool kilomeetrit lepikust välja tagurdama, sest ta luges kaarti valesti ja ümber pööata enam ei saanud või kummikindast uue bensiinipumba membraani tegema. Samad emotsioonid jätkuvad kuni ürituse viimase hetkeni. Tegelikult on see meie jaoks väga liigutav hetk, kui inimesed enne lahkumist tulevad kättpidi tänama, et oleme pakkunud neile tõeliselt toreda päeva. Nendel hetkedel kinnistub meil alati kindel teadmine, et just neile inimestele oleme alati valmis seda üritust jälle korraldama.\nEttevaatust Auto ole ole kunagi tahtnud olla Volgade kokkutulek. Volgadel on sellel üritusel tegelikult täiesti teisejärguline roll. Volga on ainult see vahend, mis meid ühendab. Mul on rõõm näha, et iga aastaga üha enam tulevad volgamehed üritusele perega, abikaasaga või südamedaamiga. See on olnud algusest peale meie eesmärk, et see päev peaks olema lähedastega koos veedetud kvaliteetaeg. See peab olema niisugune autoüritus, kus mehed mitte ei küüruta kapottide all autojuttu ajada, vaid kus autod jäävad ühise tegevuse käigus sootuks tahaplaanile. Tegelikult on see ehk isegi rohkem naiste üritus kui meeste oma. Sest Ettevaatust Auto on peamiselt kaardilugejate võistlus. Roolikeeraja roll on siin väga väike. Tulemus sõltub sellest, kui hästi tiim koostab oma marsruudi ja kui efektiivselt kaardilugeja suudab meeskonna punktideni juhatada.\nOleme omalt poolt püüdnud teha seda päeva iga aastaga ladusamaks, muutmata samas ürituse üldist konseptsiooni. See üritus on ja jääb "õhtuks koju" ürituseks, sest see on alati sobivaim lahendus pereinimestele. Oleme püüdnud iga hinnaga lühendada tulemuste kokkuarvutamise aega, et õhtu liiga pikaks ei veniks. Usun, et oleme saavutanud selles üsna hea taseme. Tänavu saime hakkama umbes pooleteise tunniga. Interaktiivne tulemuste ettekandmine on olnud väga populaarne otsus. Nii saavad kõik korraga teada nii omaenda tulemuse kui ka võitja. Täname kõiki, kes olid vaeva näinud oma välimuse kohendamisega. Tänavu oli stiilseid ekipaa¸e juba nii palju, et enam ei osanud isegi kõike stiilsematele auhinda anda. Loodame, et see stiil jääb saatma meie üritust ka edaspidi.\nNagu ikka käis esimese kümne koha vahel hirmus andmine. Kõik olid tegelikult esikolmiku pretendendid, kuid väiksed valearvestused trassi valikul ja mõned valesti vastatud küsimused määrasid palju. Perekond Mirski & Liisu marsruudivalik oli parim võimalikust. Valiti kõige kallimad piirkonnad ja ei jäetud mitte midagi vahele. Kiire auto andis kindlasti mingi eelise, kuid tegelikult ei kaotanud Tanel mitte aegalsema auto pärast, vaid ühe vale vastuse ja paari saatusliku otsuse pärast. Argo sõudis end kolmandaks väga kindla ja hästi valitud marsruudiga. Lubamata endale eksimusi, läbis ta teistest vähem kilomeetreid. Kandsin esikolmiku marsruudi eri värvi joontega kaardile. Kaardil klikkides läheb see ka suuremaks.\nPostitatud: E mai 28, 2012 2:50 pm Postita teema:\nTeeksin ka omalt poolt sügava kummarduse kõigi osalejate ees.\nSellise suurepärase seltskonna jaoks ürituse korraldamine on väga suur au.\nSeal saab igaüks ise soovi korral slaide läbi klõpsida ja vaadata, kuidas läks või kuidas saaks paremini. Ühtlasi on ka läbisõidust tulenev järjestus nüüd õiget pidi.\nNing kui seltsimehed lubavad, siis kasutaksin hea meelega siia teemasse postitatud pilte volga.ee galerii täiendamiseks. Oleks teinekord teetassi ja Ekstra küpsiste kõrval hea sirvida ja parimaid kohti meenutada.\nPostitatud: E mai 28, 2012 3:07 pm Postita teema:\nSuured tänud korraldajatele ka meie ekipaa¸i poolt. Võin kinnitada, et üritus sobib igati pere ja sõpradega koos veetmiseks.\nÜrituse pisik on edasi kantud. Isegi pisitütar kurtis ainult siis kui pidi liiga pikalt roolist eemal istuma.\nPostitatud: E mai 28, 2012 6:59 pm Postita teema:\nMeie pildid ongi kõgile huvilistele kasutamiseks ja salvestamiseks. Aga täieliku IT võhikuna tundub mulle nüüd, et fotoalbum.ee -st ei saa pilte korraliku resolutsiooniga alla laadida. Võite mulle nõu anda, kuhu oleks arukam pilte laadida. Kui keegi soovib mahukamaid pilte, siis saatke PS, saan kuidagi ikka saata.


Andmeteadus kui abiline nelja Eesti firma näitel - Ajakiri Director\nFirma StarshipTechnologiese pakirobot\nStarship Technologiese pakirobot\nKui Directorist sai lugeda andmeteadusest ettevõtja vaatenurgast üleüldiselt, siis Inseneeria toob Teieni neli Eesti ettevõtet – Taxify, Mooncascade, Starship Technologies ja Proekspert, kes andmeteadust juba edukalt kasutavad. Sellest, kuidas nad seda teevad, kirjutab kaasautor Maria Vous.\nTaxify on 2013. aastal asutatud eestimaine tehnoloogiafirma, mis arendab ülemaailmset taksode ja sõidujagamise platvormi. Taxify tegutseb 20 erinevas riigis Euroopas, Aafrikas ja Kesk-Ameerikas, vahendades aastas kümneid miljoneid sõite enam kui 3 miljonile kliendile. Ettevõte kasvab iga kuu 15-25%, olles selle näitajaga täna kõige kiiremini kasvav Euroopa taustaga sõidujagamise platvorm.\nNagu igale ettevõttele, on ka Taxifyle kõige olulisem nende poolt pakutava teenuse efektiivsus. Näiteks – kui iga telimuse pealt juhi rakenduse kasutamist mõne sekundi võrra kiirendada, siis võidetaks iga kuu mitme aasta jagu sõiduaega. Kuidas seda aga andmete abil teha?


Tarlap sai ulmepreemiate jagamisel topeltvõidu - Uudised - Kultuur\nTarlap sai ulmepreemiate jagamisel topeltvõidu\n15. juuli 2013, 19:47\nUlmekirjanik Tiit Tarlap. FOTO: Urmas Luik / Pärnu Postimees\nEesti ulmeauhinna Stalker 2013 parima algupärase romaani eest võitis Tiit Tarlap.\nNädalavahetusel Põlvamaal Saarjärvel toimunud ulmehuviliste iga-aastasel kokkutulekul Estcon tehti traditsiooniliselt teatavaks möödunud aastal ilmunud parimad ulmeteosed.\nParima algupärase romaani auhinna sai Tiit Tarlap kirjastuses Varrak ilmunud teose «Lõhestusjoon» eest. Teisele kohale tuli samuti Tarlapi kirjutatud romaan «Roheliste lippude reservaat», mille esimese trüki andis välja Pärnumaa Tšernobõli Ühendus Gamma, teise kirjastus JI.\nParima algupärase lühiromaani kategoorias tuli võitjaks J. J. Metsavana ja Maniakkide Tänava «Kaelani vaakumis», mis ilmus Raul Sulbi koostatud antoloogias «Täheaeg 11. Viirastuslik rügement», mille avaldas kirjastus Fantaasia.\nParima algupärase lühijutu preemia võitis samas antoloogias ilmunud Veiko Belialsi lühijutt «Seal, kus voolab valgus».\nParima tõlkeromaani auhinna sai vendade Strugatskite «Hääbuv linn», mille tõlkis eesti keelde Veiko Belials ja avaldas kirjastus Fantaasia ulmesarjas «Sündmuste horisont».\nParima tõlkelühiromaani preemia sai George R. R. Martin teosega «Öölendajad», mille tõlkis Tatjana Peetersoo ning avaldas kirjastus Fantaasia «Orpheuse Raamatukogu» sarjas.\nParimaks tõlkelühijutuks tunnistati Ursula K. Le Guini «Nimede seadus» Raul Sulbi koostatud kogumikust «Täheaeg 10. Juubeliväljaanne». Loo tõlkis Eva Luts ja avaldas kirjastus Fantaasia.\nParima jutukogumiku auhind läks jagamisele. Võrdselt hääli said Alastair Reynoldsi autorikogu «Suur Marsi müür», mis ilmus «Orpheuse Raamatukogu» sarjas ning mille koostas Raul Sulbi ja tõlkis Iris Jeletski, ning eesti autorite Maniakkide Tänava, J. J. Metsavana ja Jaagup Mahkra ühismaailma-kogu «Saladuslik tsaar». Mõlemad raamatud avaldas kirjastus Fantaasia.\nStalkeri-auhindu annab välja Eesti Ulmeühing ning võitjad selguvad fännihääletuse tulemusel. Esmakordselt anti auhinda välja 1998. aastal, parima algupärase ulmejutu kategoorias võttis ka toona topeltvõidu just Tiit Tarlap.


Revisjonen fra 8. mar. 2021 kl. 03:38 (vis kilde)


Maailma emad ja isad: ilma perekonnata reisimine võib olla just see, mida vajate | Rändurid 2021\nKui mõtleme sooloreisile, siis kujutame peategelast harva ette kui väikeste lastega isa või ema. Nagu ajakirjanik Nina Kokotas tunnistas USA- s Condé Nast Traveleris, on mõnikord seda laadi seiklus siiski ainus võimalik väljapääs hulluks jäämisest.\n"Vajasin vaatenurka. Vajasin õhku. Seetõttu, kui mulle anti võimalus reisida üksi Galapagose saartele, rääkisin oma abikaasaga, valmistasin talle head peretoetust ja asusin seiklema nagu polekski olemas. homme, "selgitab autor.\nTeie reis, nagu Kokotaski, on täis paljastavaid hetki © Foto: David Marcu saidil Unsplash\nKui ta sihtkohta jõudis, mäe tipust maastikku mõeldes tekkis Kokotasel selgeltnägemise hetk : "Pisarad jooksid mul põskedel alla. Ma ei mäletanud viimast korda, kui olin nii kohal olnud, " meenutab ta.\n"Jah, üksi reisimine lükkab sind edasi, " jätkab ajakirjanik. "See äratab teid üles, avab silmad ja näitab teile seda, mida te ei näe. Kuid see põhjustab ka tohutu enesehoolduse hetke. Töötava ema ja naise jaoks on see midagi, mis võib teie elu muuta. Suur osa sellest, mida me kõik teeme Päevi rõhutavad vastutus, distsipliin ja kontroll (kuidas muidu saaksime kõik ühe päevaga hakkama?), kuid kujutage ette hetkeks, et olete kõigest eemal, süütunne ja hoolitsete ainult iseenda eest. taaskäivitus ja heaolu, mis sealt välja pääseb. "\nKUIDAS ESIMENE JOURNE LÕPPSAKSE SOLITARIUSES?\nSellele küsimusele vastamiseks võtame ühendust psühholoogi Jara Péreziga . "Arvan, et isal või emal on tervislik näidata piisavalt teadlikkust hooldusvajadusest, et me kõik peaksime paar päeva broneerima ja saaksime reisida üksi või koos sõpradega, kuid ilma perekonnata, " selgitab ta.\n"Ma arvan, et seal on midagi väga huvitavat, see tähendab, et on piisavalt usaldust paarisuhte teise liikme või inimeste vastu, kelle olete otsustanud oma lapsed hooldada jätta. See on suurepärane, teades, et nad saavad piisavalt hästi hakkama. hoolitsetud selle eest, et nad saaksid veeta paar päeva ilma sinuta . "\nNad teevad seda, miks sa ei tee? © foto Toni Hukkanen saidil Unsplash\nJaapani restorani Okami omanik Olga Grymierski otsustas eelmisel aastal teha sama, mis Kokotas, innustades hingamispäevadest, mille jaapanlased võtavad ülikooli ja tööelu alguse vahel. "Minu asi oli ennekõike imetlus selle vastu, kuna siin on väga harva keegi üksi reisida, eriti kui nad on naised. See oli ennekõike väljakutse, " räägib ta meile.\n"Alguses oli mul raske seda otsust teha ja selle edastamine perekonnale oli midagi, mida ma ei teadnud, kuidas tõstatada. Pealegi kaalusin võimalust reisida koos oma tütre, õe või parima sõbraga, kuid, Ma ei tea, miski ütles mulle, et on ainult üks elu ja kui teised maailma naised seda tegid, siis miks mitte mina? Vähemalt üks kord elus … "\nKui inimene otsustab seda tüüpi reisi ette võtta, on tõenäoliselt kõige suurem hirm, mis tal ees seisab, sellega, kuidas tema pere seda ette võtab, isegi sellega, kuidas ta peaks seda suhtlema. Kas nad tunnevad end välja jäetuna? Kas nad arvavad, et mul pole olnud nendega toredat aega?\nPérez võtab asja siiski raudselt: "Ma arvan, et on loomulik selgitada, et lisaks vanematele oleme ka inimesed ja meil on vajadusi, mis ei pea tingimata olema seotud perekonnaga, siis sellest piisab. Kui lapsed saavad aru, et perearmastuses olete teie Soodustused on loomulikud ja vajalikud, nad ei pea tundma haiget.\n"Lisaks vanematele oleme ka inimesed" © Clem Onojeghuo foto saidil Unsplash\nVastupidi, kui seda peetakse suureks süütunnetuseks, tajuvad nad, et on midagi, mis ei toimi, ja kui vanemad tunnevad end süüdi, on see tingitud sellest, et nad ei tee asju õigesti. Nii et esiteks on see lihtsalt reis, "kajastab ta.\nOLGA JUHTUM: PÄRITOLU PÄRITOLU\nRestoranipidaja sai omaenda toetuse, kes võttis idee "päris hästi läbi". Mõlemad, nii neli last kui ka tema abikaasa, mõtlesid, kas lõpuks oleks tal seda julgust teha, mis tutvustas veelgi "väljakutse" mõistet, mida ta oma reisil tajus, mis pealegi oli tagasitulek väga päritolu eriline\n"Valisin Leedu, kuna see on maa, kus sündis mu isa, kellega mul polnud eriti palju võimalusi kohtuda, ta lahutas mu ema juba siis, kui olin viieaastane, " selgitab Olga, kes mäletab, et sel ajal, 1918. aastal - ei olnud sajand - Leedu oli Poola, nagu ka tema perekonnanimi.\n"Minu isa lugu oli minu jaoks alati suur mõistatus. Ema, vaatamata sellele, et ta elasin koos temaga üle 20 aasta ja et tal oli neli tema last, ei tundnud ma teda vaevalt, kuna ta oli väga reserveeritud mees . Ma teadsin. et ta oli osalenud sõjas pärast seda, kui Vene armee lahutas ta oma perest, et armeesse värvata, ega näinud ema enam kunagi. See pidi tähendama suurt traumat, millest ta ei saanud kunagi üle … "meenutab rändur.\nOlga dokumenteeris end oma saatusesse veelgi sukeldumiseks © Hr Cupi / Fabien Barrali foto Unsplashil\n"Minu päritolu avastamine ja tänavatel kõndimine, kus mu vanavanemad - keda ma kunagi ei kohanud - olid kõndinud - oli mulle sihtpunkt, peaaegu missioon ." Seetõttu, nagu Elijah Wood tegi filmis Kõike on valgustatud, võttis Olga seal kord uurimistöö ülesande.\n"See oli esimene kord, kui sõitsin üksi. Niipea kui pealinna Vilniusesse jõudsin, kannatasin väga võimsa tunde käes . Üksinda olemine ei aidanud mind sel hetkel eriti, aga uskuge mind, kui ütlen teile, et see oli MINU ELU KOHTA, " rõhutab ta . .\n"Mul oli võimalus teada oma maad, uskumatuid inimesi ja kohti, elada midagi hämmastavat ja korramatut. See oli emotsioone täis nädal; mul oli isegi võimalus reisida õhupalliga, sest Vilnius on ainus koht Euroopas, kus Lisaks tõeliselt ilusale reisimisele võite linnas ka õhupalliga reisida. Teadmine, et sõpru mul veel on ja tunne, et olen kohast osa, tegi kõik veelgi maagilisemaks ja unustamatuks, "selgitab rändur.\nPärast sellist positiivset kogemust on sel ärimehel selge: ta kordab. "Tõenäoliselt tänavu augustis Horvaatiasse, " täpsustab ta. "See on miski, mis täidab nii palju ja laseb teil end nii vabalt kui ka rutiinist eemal olla, et koju jõudes tunnete end eriliselt ja innukalt. Laadite akusid, et jätkata igapäevast rutiini, eriti kui olete ema ja töötaja ".\n"Lacan ütles:" Armastus annab selle, mida teil pole, "meenutab Perez. "See tähendab, et pakume teisele kõike, mis meil on, ja kõike, mida me ei saa anda, puudust, sest see moodustab ka meid terviklike inimestena. Käituda nii inimeste kui ka vanematena, võimaldades meil mõni päev eemal olla. puhata ja üksindust nautida, oleks aktsepteerida seda viga, mis on samuti oluline, mida me pakume, "lõpetab psühholoog.\nAinulaadne reis © Graeme Nicholli foto saidil Unsplash