EUR-Lex - 32006D1639 - ET\nELT L 310, 9.11.2006, lk 15—40 (ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, SK, SL, FI, SV)\nbulgaariakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 54 Lk 224 - 249\nrumeeniakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 54 Lk 224 - 249\nhorvaadikeelne eriväljaanne Peatükk 13 Köide 053 Lk 123 - 148\njõustumise: 29/11/2006; jõustumine avaldamise kuupäev +20 vt artikkel 51\nkehtivuse lõpu: 31/12/2013; kehtetuks tunnistatud 32013R1287\nTeadusuuringud ja tehnoloogiaarendus, Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted\nArvamus majandus- ja sotsiaalkomitee; ELT K 65/2006 lk 22\nOtsus nõukogu; antud 12/10/2006\nEttepanek komisjon; komitee 2005/0121 lõppvariant\nKaasotsustamismenetlus Arvamus regioonide komitee; ELT K 115/2006 lk 17\nArvamus Euroopa Parlament; antud 01/06/2006\n12002E156 Kõik käesoleval dokumendil põhinevad dokumendid\n31996D0413 Kehtetuks tunnistamine 52005PC0121 Vastuvõtmine Muudetakse:\nParandatud 32006D1639R(01) Muudetud 32012R0670 Lisamine Lisa III BI alates 01/08/2012\nMuudetud 32012R0670 Asendamine Artikkel 26 .2 B) alates 01/08/2012\nMuudetud 32012R0670 Asendamine Artikkel 31 .2 alates 01/08/2012\nMuudetud 32012R0670 Lisamine Artikkel 31 .2BI alates 01/08/2012\nMuudetud 32012R0670 Lisamine Artikkel 31 .2QQ alates 01/08/2012\nMuudetud 32012R0670 Lisamine Artikkel 31 .2QT alates 01/08/2012\nMuudetud 32012R0670 Lisamine Artikkel 31 .2SX alates 01/08/2012\nMuudetud 32012R0670 Lisamine Artikkel 31 .2TR alates 01/08/2012\nMuudetud 32012R0670 Lisamine Artikkel 8.5 BI alates 01/08/2012\nAsendatud 32013R1287 Konsolideeritud redaktsioonid\nMuudatusettepanek 52011PC0659 Muudatusettepanek 52011PC0834 Repeal Viidatud aktid:\n32006R2256 Kõik käesolevale dokumendile viitavad dokumendid\n(1) 23. ja 24. märtsil 2000. aastal Lissabonis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu seadis eesmärgiks muuta Euroopa Liit maailma kõige konkurentsivõimelisemaks ja dünaamilisemaks teadmistel põhinevaks majanduseks. Ülemkogu rõhutas väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEd) soodsate tingimuste loomise, heade tavade levitamise ja liikmesriikidevahelise suurema ühtluse tagamise olulisust. 15. ja 16. juunil 2001. aastal Göteborgis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu leppis kokku liidu säästva arengu strateegia osas, et tagada majanduskasvu, sotsiaalse hõlvamise ja keskkonnakaitse koosarenemine. Ettevõtjate tootmismudelitel on säästvas arengus oluline roll.\n(2) Et aidata kaasa konkurentsivõime ja uuendussuutlikkuse tugevdamisele ühenduses, infoühiskonna arendamisele ja tasakaalustatud majanduskasvul põhinevale säästvale arengule, tuleks luua konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm (edaspidi "raamprogramm").\n(3) See on kooskõlas kevadisele Euroopa Ülemkogule esitatud komisjoni 2. veebruari 2005. aasta teatisega "Koostöö majanduskasvu ja töökohtade loomise nimel, Lissaboni strateegia uus algus", milles kutsutakse üles võtma meetmeid, et tagada majanduskasv ja konkurentsivõime ning muuta Euroopa investeerimis- ja töökeskkonnana atraktiivsemaks, meenutades, et on vaja soodustada ettevõtlust, kaasata ettevõtete käivitamiseks piisavalt riskikapitali ja säilitada Euroopa tugevat tööstusbaasi, hõlbustades samal ajal uuendustegevust, eelkõige ökouuendusi, info- ja sidetehnoloogia rakendamist ning ressursside säästvat kasutamist. Ehkki konkurentsivõime põhineb suures osas aktiivsetel ettevõtetel, mis tegutsevad avatud ja konkureerivatel turgudel ning mida toetavad sobivad raamtingimused, eelkõige uuendusi soodustav reguleeriv raamistik, on ka ühendusepoolne rahastamine oluline, toetades ja pakkudes täiendava rahastamise võimalust, et lahendada turul esinevaid probleeme.\n(4) Euroopa Ülemkogu poolt Santa Maria de Feiras 19. ja 20. juuni 2000. aasta kohtumisel heaks kiidetud Euroopa väikeettevõtjate hartas (edaspidi "harta") kirjeldatakse väikeettevõtjaid kui Euroopa majanduse alustala. Väike- ja käsitööndusettevõtjate eripära, vajadusi ja ootusi tuleks riikide ja Euroopa poliitikas tõhusamalt arvesse võtta. VKEde edendamiseks võetavates ühenduse meetmetes, nagu komisjoni 10. novembri 2005. aasta teatis pealkirjaga "Ühenduse Lissaboni kava elluviimine – kaasaegne VKE-poliitika majanduskasvu soodustamiseks ja tööhõive suurendamiseks", tuleks arvesse võtta hartas seatud eesmärke ning raamprogrammi tuleks kasutada nende eesmärkide saavutamise vahendina.\n(5) Raamprogrammis tuleks eelkõige käsitleda VKEsid, nagu need on määratletud komisjoni 6. mai 2003. aasta soovituses 2003/361/EÜ mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate määratlemise kohta . Programmis tuleks pöörata erilist tähelepanu kiiresti kasvavate ning mikro- ja käsitööndusettevõtjate erijoontele ja -vajadustele ning spetsiifilistele sihtgruppidele, sealhulgas naisettevõtjatele.\n(6) Raamprogramm peaks koondama ühenduse erimeetmed ettevõtluse, VKEde, tööstusalase konkurentsivõime, uuendustegevuse, info- ja sidetehnoloogia, keskkonnatehnoloogia ja aruka energeetika valdkonnas, mida on siiani reguleeritud järgmiste õigusaktidega: nõukogu 25. juuni 1996. aasta otsus 96/413/EÜ (Euroopa tööstuse konkurentsivõimet tugevdava ühenduse tegevusprogrammi rakendamise kohta) , Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 1997. aasta otsus nr 1336/97/EÜ (üleeuroopalisi telekommunikatsioonivõrke käsitlevate suuniste kohta) , Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuli 2000. aasta määrus (EÜ) nr 1655/2000 (keskkonna rahastamisvahendi (LIFE) kohta) , nõukogu 20. detsembri 2000. aasta otsus 2000/819/EÜ (ettevõtjaid ja ettevõtlust, eelkõige väikseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid (VKEsid) käsitleva mitmeaastase programmi kohta (2001-2005)) , nõukogu 22. detsembri 2000. aasta otsus 2001/48/EÜ (millega võetakse vastu ühenduse mitmeaastane programm, et stimuleerida Euroopa päritoluga digitaalse infosisu arendamist ja kasutamist ülemaailmsetes võrkudes ja edendada infoühiskonna keelelist mitmekesisust) , Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2003. aasta otsus nr 1230/2003/EÜ (millega võetakse vastu energeetika mitmeaastane tegevusprogramm "Arukas energeetika – Euroopa" (2003–2006)) , et toetada säästvat arengut energeetika valdkonnas ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta otsus nr 2256/2003/EÜ (millega võetakse vastu mitmeaastane programm (2003–2005), mis käsitleb e-Euroopa 2005 tegevuskava järelevalvet, heade tavade levitamist ning võrgu- ja infoturvet (MODINIS)) .\n(7) Raamprogrammiga peaks kehtestama ühised eesmärgid, terviklik finantspakett nende eesmärkide saavutamiseks, erinevad rakendusmeetmed, järelevalve ja hindamise kord ning meetmed ühenduse finantshuvide kaitseks.\n(8) Vastavalt komisjoni 11. märtsi 2003. aasta teatisele pealkirjaga "Uuendustegevuse poliitika: liidu lähenemisviisi ajakohastamine Lissaboni strateegia taustal" ja OECD Oslo käsiraamatu valguses hõlmab uuendustegevus toodete ja teenuste valiku ning nendega seotud turgude uuendamist ja laiendamist; uute kujundus-, tootmis-, varustamis- ja levitamismeetodite kehtestamist; juhtimise, töökorralduse ning töötingimuste ja tööjõu oskuste muutmist, samuti hõlmab see tehnoloogilist ja muud uuendustegevust ning organisatsioonilisi uuendusi.\n(9) Raamprogramm ei hõlma vastavalt asutamislepingu artiklile 166 tehtud teadusuuringute ja tehnoloogiaarendusega seotud tegevusi. See peaks täiendama ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013) , edaspidi "seitsmes RTD raamprogramm", käsitledes uuendustegevust, mis hõlmab nii tehnoloogilist kui ka muud uuendustegevust, mis on jõudnud viimasest tutvustamisetapist kaugemale ja on valmis turule viimiseks (uuenduslike lahenduste rakendamise katsetamine turgudel). Peab olema tagatud, et teadusuuringute arendustegevuse ja rakendamise (tehnosiire, kaasa arvatud stardieelne etapp) vahel ei oleks ühtegi rahastamislünka. Seega on teadusuuringute tulemuste ärisse üleviimise rahastamine ülesanne, mis tuleb täita tihedas koostöös seitsmenda RTD raamprogrammi ja muude asjakohaste teadusprogrammidega.\n(10) Raamprogramm peaks samuti hõlmama uuel ja uuenduslikul viisil kasutatavate olemasolevate tehnoloogiate turuleviimist. Teatud tingimustel hõlmavad mõlemad programmid, st raamprogramm ja seitsmes RTD raamprogramm tehnoloogilise tutvustamise katseprojekte. See toimub üksnes juhul, kui teatud tehnoloogilisi lahendusi (näiteks info- ja sidetehnoloogia tehnilisi standardeid) tuleb valideerida muus osas juba tutvustatud tehnoloogia turuleviimise etapis.\n(11) Raamprogramm peaks täiendama struktuurifonde ja muid asjakohaseid ühenduse programme, võttes samas arvesse, et iga vahend peaks toimima oma erimenetluse kohaselt. Seeläbi ei peaks samu abikõlblikke kulusid kahekordselt rahastama.\n(12) Raamprogrammi ühiste eesmärkide saavutamiseks tuleks rakendada eriprogramme "Ettevõtluse ja uuendustegevuse ja programm", "Info- ja sidetehnoloogia poliitika toetusprogramm" ja "Arukas energeetika – Euroopa".\n(13) Kõikide raamprogrammiga hõlmatud programmide ja tegevuste puhul tuleks arvesse võtta läbipaistvuse ja sugudevahelise võrdsete võimaluste põhimõtteid.\n(14) Käesoleva otsusega kehtestatakse kogu raamprogrammi kehtivuse ajaks finantspakett, mis kujutab endast iga-aastase eelarvemenetluse käigus peamist juhist eelarvepädevale institutsioonile eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe  punkti 37 tähenduses.\n(15) Igale eriprogrammi jaoks tuleks koostada konkreetne soovituslik eelarve.\n(16) Tagamaks, et rahastamine on suunatud üksnes turuprobleemide lahendamiseks, ja pidades silmas turumoonutuste vältimist, peaks rahastamine raamprogrammi raames vastama riigiabi käsitlevatele ühenduse eeskirjadele ja sellekohastele õigusaktidele ning kehtivale VKEde ühenduse määratlusele.\n(17) Euroopa Majanduspiirkonna lepingus (edaspidi "EMP leping") ja assotsiatsioonilepingute protokollidega nähakse ette vastavate riikide osalemine ühenduse programmides. Muude kolmandate riikide osalust peaks olema võimalik, kui lepingud ja menetlused seda võimaldavad.\n(18) Raamprogrammi ja eriprogramme tuleks nende kohandamiseks korrapäraselt kontrollida ja hinnata. Võimalusel tuleks hindamisaruannetes uurida soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist programmi tegevustes.\n(19) Samuti tuleks võtta asjakohaseid meetmeid, et vältida eeskirjade eiramist ja pettusi ning et nõuda tagasi kadumaläinud, valesti makstud või ebaõigesti kasutatud vahendid vastavalt nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2988/95 (Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta) , nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusele (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramise eest)  ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 1073/1999 (Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta) .\n(20) Tööstus- ja teenindussektoris sõltub ettevõtjate kasv ja konkurentsivõime nende võimest kiiresti kohaneda muutustega, oskusest ära kasutada oma uuenduste potentsiaali ja arendada kõrgekvaliteedilisi tooteid. See väljakutse puudutab iga suurusega ettevõtjaid, eriti aga väiksemaid ettevõtjaid. Seetõttu on asjakohane algatada eriprogramm "Ettevõtluse ja uuendustegevuse programm".\n(21) Ühendus saab olla liikmesriikide jõupingutuste katalüsaatoriks ja koordinaatoriks. Ta võib toetada ja täiendada liikmesriikide saavutusi, eelkõige edendades riiklike ja piirkondlike kogemuste vahetust, määratledes ja levitades häid tavasid ja uuenduslikke ideid ning parandades ettevõtlust ja uuendustegevust toetavate üleeuroopaliste teenuste kättesaadavust, eriti VKEdele.\n(22) Komisjoni 28. jaanuari 2004. aasta teatises pealkirjaga "Tehnoloogiate toetamine säästvaks arenguks: Euroopa Liidu keskkonnatehnoloogia tegevuskava" kutsutakse ühenduse programme üles toetama keskkonnatehnoloogiate arengut ja rakendamist ning koondama rahastamisvahendeid keskkonnatehnoloogiasse tehtavate investeeringutega seotud riski jagamiseks.\n(23) Et toetada uuenduslike toodete ja teenuste Euroopa turu loomist on vaja, et liikmesriigid ja komisjon looksid uuenduslikele toodetele ja teenustele atraktiivsed tingimused, kaasa arvatud ennetava lähenemise kaudu riigihangetele, et aidata luua juhtturge, parandades samal ajal VKEde juurdepääsu ja avalike teenuste kvaliteeti, ning parema reguleerimise ja normide kaudu, mis põhinevad vajaduste varasel etteaimamisel. Komisjon peaks pakkuma juhiseid uuendustesõbralike riigihangete osas.\n(24) Tehnoloogilise uuendustegevuse osas tuleks VKEsid ergutada osalema kõrgtehnoloogia valdkondades nagu kosmos ja turvalisus ning arendama Galileo satelliitpositsioonimissüsteemi pakutavaid rakendusi.\n(25) Ökouuendus on mis tahes liiki uuendustegevus, mille eesmärk on märkimisväärselt ja näitlikult edendada jätkusuutlikku arengut, vähendades mõju keskkonnale või tagades loodusressursside, sealhulgas energia tõhusama ja vastutustundlikuma kasutamise. Ökouuendus on arenev mõiste ning raamprogramm peab seetõttu jätkuvalt reageerima edasistele muutustele. Ökouuenduse edendamisega peaks raamprogrammi raames püüdma kaasa aidata keskkonnatehnoloogia tegevuskava rakendamisele.\n(26) Võttes arvesse keskkonnaprogrammi LIFE+ ("LIFE+") meetmeid, tuleks raamprogrammiga julgustada keskkonnatehnoloogiate rakendamist katse- ja turustamisprojektide kaudu, lähendades uuenduslike tehnoloogiate edukat tutvustamist ja nende turul kasutamist ning kaotades tõkked nende turulepääsule ning edendades vabatahtlikke lähenemisviise näiteks keskkonnajuhtimise alal ning asjaomaste osaliste võrgustiku loomist. Raamprogrammiga tuleks toetada ettevõtete ökouuendusi projektide ja riskikapitalifondidesse tehtavate ühisinvesteeringute kaudu, kuid programmist ei peaks LIFE+ alusel rahastatavaid kulusid kahekordselt rahastatama.\n(27) VKEdele ettenähtud ühenduse turupõhised rahastamisvahendid täiendavad riikliku tasandi rahastamisskeeme ja lisavad neile mõju. Need võivad soodustada eelkõige erainvesteeringuid uute uuenduslike ettevõtete loomiseks ja toetada suure kasvupotentsiaaliga ettevõtteid laienemisetapis, et vähendada märkimisväärset omakapitali puudujääki. Need võivad parandada olemasolevate VKEde juurdepääsu laenudele, et toetada nende konkurentsivõimet ja kasvupotentsiaali.\n(28) Euroopa Investeerimisfond (EIF) on VKEde riskikapitalile ja tagatisvahenditele spetsialiseerunud ühenduse asutus. Ta pöörab erilist tähelepanu väikerahastamise, samuti käivitamisetapi rahastamise toetamisele vastavalt turu nõudlusele ja parimatele tavadele. Ta aitab kaasa ühenduse eesmärkide saavutamisele, kaasa arvatud teadmistepõhine ühiskond, uuendustegevus, majanduskasv, tööhõive ja ettevõtlusvaimu edendamine. EIF tagab ühenduse programmide haldamise vajaliku järjepidevuse ja on sellel alal saanud ulatuslikke kogemusi. EIFi tegevust VKEdele ettenähtud ühenduse rahastamisvahendite haldamisel komisjoni nimel on sõltumatute hindamiste tulemusel loetud heaks tavaks. EIF omab ka asjatundlikkust, et toetada uusi avaliku sektori ja erasektori partnerlusel põhinevaid liikmesriikide poolt algatatud meetmeid, mille eesmärk on kaasata kapitaliturgudelt suure riskiteguriga investeeringuid väikeste uuenduslike ettevõtete jaoks.\n(29) Finantskeskkonna eelseisvad muutused ja uued raamatupidamisstandardid muudavad finantseerimisasutused riski suhtes tundlikumaks, viivad klassifitseerimiseni ja võivad vähemalt üleminekuperioodil raskendada VKEde võimalust saada laenu. Ettevõtluse ja uuendustegevuse programm peaks seega vastama VKEde muutuvatele rahastamisvajadustele, kaasa arvatud lähirahastamise vajadusele ja nende kohanemisele uue finantskeskkonnaga, vältides samal ajal turumoonutusi. Lisaks peaksid meetmed aitama kaasa finantsasutuste võimekuse tõstmisele uuendustegevusega seotud riski hindamiseks, et arendada tehnoloogia hindamist ja parandada VKEde suutlikkust turgude pakutavaid rahastamisvahendeid paremini kasutada.\n(30) Ettevõtlust ja uuendustegevust toetavatel kõrgekvaliteedilistel teenustel on oluline osa selles, et tagada VKEdele juurdepääs teabele kaupade ja teenuste siseturu toimimise ja võimaluste kohta, samuti uuenduste, teadmiste ja tehnoloogia riikidevahelise ülekandmise osas. Nimetatud teenustel on oluline osa ka VKEde juurdepääsu lihtsustamisel nende suhtes kehtivaid ühenduse õigusakte ja vastuvõetavaid õigusakte käsitlevale teabele, et VKEd saaksid selleks kulutasuval viisil valmistuda ja kohanduda. Ettevõtetele ettenähtud olemasolevate Euroopa toetusvõrgustike, näiteks euroinfokeskuste ja innovatsiooni levikeskuste kaudu on omandatud märkimisväärseid kogemusi ja oskusi. Välishinnangutes on rõhutatud, et Euroopa ettevõtlust toetavate teenuste horisontaalset ulatust tuleks tugevdada, mis hõlmab ka koostöö optimeerimist olemasolevate teenistuste ja konsultatsioonipunktide vahel eesmärgiga luua koondinfokeskus, et vältida kliendi jooksutamist ühe ukse tagant teise taha. See puudutab info levitamist ühenduse programmide kohta ja VKEde osalemise edendamist nendes programmides, eriti VKEde osalemist seitsmendas RTD raamprogrammis. Hinnangutes on samuti rõhutatud komisjoni ja VKEde koostöö hõlbustamise tähtsust.\n(31) Ühendus peaks looma kindla analüütilise aluse, et toetada poliitiliste otsuste tegemist VKEde, ettevõtluse, uuendustegevuse ja tööstussektori konkurentsivõime valdkonnas. Selline alus peaks andma lisandväärtust nendes valdkondades riigi tasandil kättesaadavale teabele. Ühendus peaks hoolitsema tööstus- ja teenindussektori konkurentsistrateegia ühise arendamise eest, samuti heade tavade edendamise eest seoses ettevõtluskeskkonna ja -kultuuriga, kaasa arvatud oskused, ettevõtjate sotsiaalne vastutus ning võrdsed võimalused meestele ja naistele, ja toetama muu hulgas hariduse ja jätkukoolituse kaudu ning nii koolis kui kõrgkoolis noorte ettevõtjate juurdekasvu.\n(32) 20. ja 21. märtsil 2003 Brüsselis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu seadis esikohale uuendustegevuse ja ettevõtluse ning rõhutas, et Euroopa peab ideede elluviimiseks rohkem tegema. Nõuti jätkuvaid meetmeid, et luua tingimused ettevõtjate uuendustegevusele. Lineaarne uuendusmudel, mis eeldab, et teadustöö viib otse uuendusteni, on osutunud ebapiisavaks, et selgitada uuendustegevuse tulemusi ja kujundada asjakohast uuenduspoliitikat. Tunnistades, et ettevõtjad on uuendustegevuse mootoriks, peaks ettevõtjate uuendustegevuse toetamisele suunatud rahastamine ja valmistumine uuenduste turuleviimiseks, samuti uuendustegevuse juhtimine ja kultuur kuuluma seepärast ettevõtluse ja uuendusetegevuse programmi alla. See peaks aitama tagada, et uuendustegevus edendab konkurentsivõimet ning et seda rakendatakse praktilises äritegevuses. 25. ja 26. märtsil 2004 Brüsselis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu lisas, et keskkonnasäästlikud tehnoloogiad on olulised, et kasutada täielikult ära ettevõtjate ja keskkonna vahelist vastasmõju. Ökouuenduste edendamine, mis hõlmab uuenduslikke keskkonnasäästlikke tehnoloogiaid, võib aidata neist täit kasu saada.\n(33) Teadmiste edastamise ja saamise turg on sageli läbipaistmatu ning nii puudulik teave kui kontaktide puudumine tekitavad turutõrkeid. Ettevõtjatel on ka raskusi selliste tehnoloogiate integreerimisega, mis ei kuulu nende tavapärasesse tegevusvaldkonda, ja uut tüüpi oskuste omandamisega. Uuendustegevusega seotud finantsrisk võib olla kõrge, sellest saadav kasu võib arenguprobleemide tõttu hilineda ning maksud ei pruugi edu ja ebaedu seisukohast olla neutraalsed. Puudu võib olla ka vajalikest oskustest võimalusi ära kasutada. Institutsioonilised või õiguslikud takistused võivad põhjustada uute turgude tekke hilinemise või takistada nende teket ja neile juurdepääsu. Pankrotiseadused võivad ettevõtlusriski võtmist läbikukkumishirmu tõttu tugevalt pärssida. Lisaks võivad majandusolud määrata, kas uuendustegevus toimub või mitte. Ettevõtlust, konkurentsivõimet ja uuendustegevust soodustava ärikeskkonna arendamine peaks hõlmama ettevõtluse ja uuendustegevusega seotud majandus- ja haldusreformi tõhustamist, mis on eelkõige suunatud konkurentsivõime suurendamisele, VKEde halduskoormuse vähendamisele ning ettevõtlusele ja ettevõtete loomisele, ümberpaigutamisele, kasvule ja uuendustegevusele parema regulatiivse keskkonna loomisele.\n(34) Tõkked uuenduslike tehnoloogiate turulepääsul on eriti olulised keskkonnatehnoloogiate puhul. Sageli ei kajasta turuhinnad täielikult toote või teenuse keskkonnakulusid. Turuhinnas mittekajastatud kulud kannab ühiskond tervikuna, mitte keskkonnasaaste tekitaja. See turuprobleem ja ühenduse huvi säilitada loodusvarasid, vältida keskkonnasaastet ja kaitsta keskkonda majanduslikult efektiivsemalt õigustab ökouuenduste toetamist.\n(35) Ühenduse uuendusalaste meetmetega toetatakse liikmesriikide ja nende piirkondade uuendusalase poliitika arendamist ning edendatakse riikliku, piirkondliku ja Euroopa uuendusalase poliitika ja toetustegevuste koostoime kasutamist. Ühendus saab hõlbustada riikidevahelist vahetust, vastastikust õppimist ja koostöövõrkude loomist ja soodustada uuendusalast koostööd. Huvirühmade võrgustike loomine on oluline eeldus uuendusteks vajalike teadmiste ja ideede edasiandmiseks.\n(36) Nõukogu resolutsiooniga, mida toetas 9. detsembril 2004 Brüsseli telekommunikatsiooni nõukogu, pannakse alus uuele infoühiskonna algatusele, et suurendada infoühiskonna panust Euroopa arengusse. Komisjon teeb oma eelnimetatud 2. veebruari 2005. aasta teatises ettepaneku suunata jõupingutused "tugevamale ja kestvamale kasvule ning rohkemate ja paremate töökohtade loomisele". See rõhutab info- ja sidetehnoloogia kasutuselevõtmist nii era- kui ka avalikus sektoris kui olulist tegurit Euroopa uuendustegevuse tulemuste ja konkurentsivõime parandamisel. Seetõttu tuleks kehtestada eriprogramm "Info- ja sidetehnoloogia poliitika toetusprogramm".\n(37) Info- ja sidetehnoloogia poliitika toetusprogrammi meetmed peaksid samuti kaasa aitama i2010-strateegia eesmärkide saavutamisele, võttes samas arvesse ühenduse muid info- ja sidetehnoloogia valdkonna programme, et vältida tegevuste kattumist.\n(38) Info- ja sidetehnoloogia moodustab teadmistepõhise majanduse nurgakivi. Nende arvele võib kanda umbes poole kaasaegse majanduse tootlikkuse kasvust ja need pakuvad unikaalseid lahendusi vastamaks tähtsatele ühiskondlikele väljakutsetele. Avaliku sektori teenuste ja üldises huvides olevate teenuste parandamine peab toimuma tihedas koostöös ühenduse asjakohaste poliitikatega, näiteks rahvatervise, hariduse ja koolituse, keskkonna, transpordi ja siseturu arengu ja konkurentsi valdkondades.\n(39) Uuenduslikul side- ja infotehnoloogial põhinevate lahenduste rakendamist ja tõhusat kasutamist tuleks toetada, eriti mis üldist huvi pakkuvate valdkondade teenuste puhul, kaasa arvatud ebasoodsas olukorras olevate elanikkonnarühmade, nagu puuetega või vanemate inimeste elukvaliteedi tõstmiseks. Ühenduse toetus peaks samuti hõlbustama infoühiskonna arengule suunatud meetmete koordineerimist ja rakendamist kõikides liikmesriikides.\n(40) Programmi e-TEN (üleeuroopaline telekommunikatsioonivõrk) vahehinnangus soovitatakse kasutada nõudlusest lähtuvat lähenemisviisi ühenduse sekkumisel projektidesse, mis toetavad üleeuroopalisi teenuseid üldist huvi pakkuvates valdkondades.\n(41) E-valitsust ja e-tervishoidu käsitlevad komisjoni teatised ja seonduvad nõukogu järeldused kutsuvad üles tegema rohkem jõupingutusi uuendustegevuse, heade tavade vahetuse ja koostoimimisvõime osas ning väljendavad vajadust tugevdada seonduvate ühenduse programmide koostoimet. Koostalitlusvõime on väga tähtis infoühiskonna arengu seisukohalt.\n(42) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 1996. aasta direktiiviga 96/9/EÜ (andmebaaside õiguskaitse kohta),  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta direktiiviga 2001/29/EÜ (autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste teatavate aspektide ühtlustamise kohta infoühiskonnas)  ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta direktiiviga 2003/98/EÜ (avaliku sektori valduses oleva teabe taaskasutamise kohta)  on loodud õigusraamistik digitaalse infosisuga seotud probleemidega toimetulekuks infoühiskonnas.\n(43) Liikmesriikide erinevad tavad põhjustavad jätkuvalt tehnilisi probleeme, mis takistavad liidus igakülgset juurdepääsu avaliku sektori teabele ja selle taaskasutamist.\n(44) Digitaalset infosisu käsitlevad ühenduse meetmete puhul peaks arvestama ühenduse mitmekeelse ja -kultuurilise keskkonnaga.\n(45) Loodusvarade hulka, mille ettenägelik ja ratsionaalne kasutamine on sätestatud asutamislepingu artiklis 174, kuuluvad peale taastuvate energiaallikate ka niisugused olulised energiaallikad nagu nafta, maagaas ja tahked kütused, mis on aga põhilised süsinikdioksiidiheite tekitajad.\n(46) Komisjoni rohelises raamatus pealkirjaga "Euroopa energiavarustuse kindluse strateegia" märgiti, et liit on langemas järjest suuremasse sõltuvusse liiduvälistest energiaallikatest ning see sõltuvus võib järgmise 20–30 aasta jooksul kasvada 70 %ni. Seega rõhutati vajadust tasakaalustada pakkumispõhist poliitikat selgete nõudluspõhist poliitikat edendavate meetmete abil ja nõuti paremini korraldatud ja keskkonnasõbralikumat tarbimist, eriti transpordi- ja ehitussektoris. Samuti nõuti uute ja taastuvate energiaallikate arendamise eelistamist, et reageerida globaalsele soojenemisele ning saavutada varasemate tegevuskavade ja resolutsioonidega püstitatud eesmärgid, et 2010. aastal moodustaks taastuvatest energiaallikatest toodetud energia 12 % ühendusesisesest energia kogutarbimisest.\n(47) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. septembri 2001. aasta direktiivis 2001/77/EÜ (taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia kasutamise edendamise kohta elektrienergia siseturul)  nõutakse liikmesriikidelt siseriiklike soovituslike eesmärkide seadmist, mis vastaksid ühenduse üldisele soovituslikule eesmärgile (12 % siseriiklikust energia kogutarbimisest aastaks 2010) ja eelkõige taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia soovituslikule 22,1 % osakaalule ühenduse elektri kogutarbimisest aastaks 2010. Komisjoni 26. mai 2004. aasta teatises pealkirjaga "Taastuva energia osa ELis" hoiatati, et eesmärk viia 2010. aastaks taastuvatest energiaallikatest toodetud energia osakaal 12 %ni ühendusesisesest energia kogutarbimisest, ei ole saavutatav ilma märkimisväärsete lisameetmeteta.\n(48) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiiviga 2002/91/EÜ (ehitiste energiatõhususe kohta)  kohustatakse liikmesriike rakendama uute ja olemasolevate ehitiste puhul energiatõhususe miinimumnõudeid, tagama ehitiste energiatõhususe sertifitseerimise ning ehitistes olevate kuumaveekatelde ja kliimaseadmete korrapärase ülevaatuse.\n(49) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. mai 2003. aasta direktiivi 2003/30/EÜ (millega edendatakse biokütuste ja muude taastuvkütuste kasutamist transpordisektoris)  kohaselt peavad liikmesriigid tagama, et nende turgudele viiakse miinimumosa biokütustest ja muudest taastuvkütustest.\n(50) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2004. aasta direktiiviga 2004/8/EÜ (soojus- ja elektrienergia koostootmise stimuleerimiseks siseturu kasuliku soojuse nõudluse alusel ja direktiivi 92/42/EMÜ muutmiseks)  kohustatakse liikmesriike analüüsima oma potentsiaali suure tõhususega koostootmiseks ja looma toetuskavasid, mis kajastavad olemasolevat riiklikku potentsiaali.\n(51) Selleks et hõlbustada kõnealuste ühenduse meetmete rakendamist, suurendada taastuvate energiaallikate turuosa ja parandada energiatõhusust, on vaja ühenduse tasandil käivitada konkreetsed edendusprogrammid, et luua tingimused üleminekuks säästvatele energiasüsteemidele, eelkõige taastuvatest energiaallikatest pärineva energia tootmiseks ja tarbimiseks ettenähtud seadmete standardimise toetamiseks, tehnoloogia kasutamise suurendamiseks ja nõudlusega seotud juhtimist käsitlevate heade tavade levitamiseks. Sama kehtib ka ühenduse meetmete puhul, mis on seotud elektri-, elektroonika-, kontori- ja sideseadmete energiatõhususe märgistamise ning valgustus-, kütte- ja kliimaseadmete standardimisega. Seetõttu tuleks algatada programm "Arukas energeetika – Euroopa".\n(52) Programm "Arukas energeetika – Euroopa" peaks aitama kaasa energeetika mitmekesistamise ja varustuskindluse parandamise üldeesmärkide saavutamisele ning ettevõtjate, eriti VKEde, konkurentsivõime suurendamisele liidus, kaitstes samal ajal keskkonda ning täites rahvusvahelisi kohustusi selles valdkonnas. Energiatõhususe parandamise meetmed selles eriprogrammis peaksid samuti keskenduma tootmisprotsesside tehnoloogilisele täiustamisele ning pakkuma tõhususe kasvu transpordilogistika parandamise kaudu.\n(53) Et kehtestatud strateegia mõju säästva energeetika toetamisel oleks täielik, peab ühendus jätkuvalt toetama selle valdkonna poliitika arengut ja teostamist ning kõrvaldama mittetehnilised takistused edenduskampaaniate abil, toetades ühtlasi eelkõige investeeringute kiirendamist ja uuenduslike tehnoloogiate turuleviimist kogu ühenduses.\n(54) Taastuvad energiaallikad ja energiatõhusus on lisaks keskkonnahoidlikkusele ka ühenduse kiiremini kasvavad tööstusharud, luues uusi ja tuleviku seisukohalt olulisi töökohti. Euroopa taastuval energial põhinev tööstus on maailmas juhtival kohal taastuvatest energiaallikatest saadava elektri tootmistehnoloogiate arengus. Need tehnoloogiad tugevdavad majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust ning vähendavad ressursside kasutamist.\n(55) Otsus nr 1230/2003/EÜ kehtivusaeg lõpeb 31. detsembril 2006.\n(56) Otsusega nr 1230/2003/EÜ kehtestatud neljast erivaldkonnast kolme tuleks käesoleva raamprogrammi alusel jätkata: i) energiatõhususe ja energia ratsionaalse kasutamise edendamist (SAVE); ii) uute ja taastuvate energiaallikate edendamist (ALTENER); ja iii) energiatõhususe ning uute ja taastuvate energiaallikate kasutamise edendamist transpordis (STEER).\n(57) Otsusega nr 1230/2003/EÜ kehtestatud programmi rahvusvaheline mõõde (COOPENER) peaks jätkuma uute ühenduse välisabivahendite raames keskkonna ja loodusressursside, sh energia, säästva majandamise temaatilise programmi osana. Siiski peaks olema tihe seos temaatilise programmi asjaomase osa ja programmi "Arukas energeetika – Euroopa" vahel, et aidata VKEdel kasutada ära potentsiaalseid aruka energeetika turge väljaspool Euroopat.\n(58) Vastavalt hea valitsemistava ja parema õigusliku reguleerimise põhimõtetele on komisjon teinud sõltumatutele ekspertidele ülesandeks anda eelhinnang ühenduse uuendatud mitmeaastasele energeetikaalasele programmile, mis peab jätkama 31. detsembrini 2006 kestvat programmi "Arukas energeetika – Euroopa". Eksperdid jõudsid oma hinnangus järeldusele, et on vaja tagada programmi "Arukas energeetika – Euroopa" jätkumine pärast 2006. aastat ning muuta see veelgi laiahaardelisemaks ja ambitsioonikamaks. See programm tuleks kehtestada samuti Euroopa tugevuse ja pädevuse edasise parandamise eesmärgil säästvate energiatehnoloogiate ja nende rakendamise valdkonnas.\n(59) Arvesse tuleks võtta vajadust saavutada raamprogrammi rakendamise kasutajasõbralikkus ja sellega seotud haldusmenetluse lihtsustamine. Komisjon peaks avaldama kasutusjuhendi, millega kehtestatakse selged, lihtsad ja läbipaistvad üldpõhimõtted toetusesaajate osalemisele raamprogrammis, ning seda laialdaselt levitada. Eelkõige peaks see hõlbustama VKEde osalemist. Kasutusjuhendis tuleks kirjeldada toetusesaajate õigusi ja kohustusi; rahandussätteid, näiteks abikõlblikke kulusid ja toetuste määrasid; halduseeskirju ja -menetlust reguleerivaid põhimõtteid, eelkõige kasutajasõbralikke taotlemismenetlusi, kus rakendatakse vajadusel kaheetapilist taotlemismenetlust tingimusega, et selline menetlus ei pikenda ajavahemikku hindamise ning lepingu allkirjastamise vahel; projekti tulemuste kasutamise ja levitamise eeskirju; ettepanekute hindamis-, valiku- ja otsuse tegemise põhimõtteid.\n(60) Kulude-tulude analüüsi alusel võib komisjon kasutada raamprogrammi rakendamiseks uut või olemasolevat täitevasutust, nagu on osutatud nõukogu 19. detsembri 2002. aasta määruses (EÜ) nr 58/2003, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded .\n(61) Raamprogrammiga tuleks toetada ka tagasisidet Euroopa uuendustegevuse poliitika tulevaste struktuuride ja vajaduste kohta.\n(62) Kuna käesoleva otsuse eesmärke, mis on seotud ühenduse konkurentsivõime ja uuendustegevuse parandamiseks võetavate meetmetega, ei suuda üksikud liikmesriigid piisavalt saavutada, sest selleks on vaja mitmepoolseid partnerlussuhteid, riikidevahelist liikuvust ja kogu ühendust hõlmavat teabevahetust, ning neid on vajalike meetmete olemuse ja toime tõttu parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuspõhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuspõhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.\n(63) Käesoleva otsuse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused .\n(64) Arvestades eriprogrammide teemade laadi, peaks komisjoni iga eriprogrammi rakendamisel abistama eraldi komitee. Need komiteed kohtuvad perioodiliselt samal ajal, mis võimaldab ühisistungeid ettevõtluse ja uuendustegevuse programmi korralduskomitee poolt koos komisjoniga määratletud horisontaalse või ühise tähtsusega küsimuste arutamiseks.\n(65) Raamprogrammi elementide vahelise sidususe ja selle tõhususe suurendamise huvides peaks komisjoni nõustama konkurentsivõime ja uuendustegevuse strateegiline nõuandekomitee.\n(66) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2005. aasta otsusega nr 456/2005/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse mitmeaastane tegevuskava digitaalse infosisu juurdepääsetavuse, kasulikkuse ja kasutatavuse suurendamiseks Euroopas , kehtestatakse mitmeaastane programm nimega "eContentplus". Kõnealuse otsuse kehtivusaeg lõpeb 31. detsembril 2008. Pärast seda kuupäeva tuleks digitaalse infosisu kättesaadavuse, kasutatavuse ja kasutamise edendamiseks ettenähtud meetmeid jätkata käesoleva otsusega sätestatud info- ja sidetehnoloogia poliitika toetusprogrammi raames.\n(67) Otsuses 96/413/EÜ sätestatud meetmed tuleks hõlmata ettevõtluse ja uuendustegevuse programmi. Otsus 96/413/EÜ tuleks seetõttu kehtetuks tunnistada,\n1. Käesolevaga algatatakse konkurentsivõime tõstmiseks ja uuendustegevuse edendamiseks ajavahemikul 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2013 ühenduse meetmete raamprogramm (edaspidi "raamprogramm"), milles pööratakse erilist tähelepanu VKEde vajadustele.\na) tõsta ettevõtjate, eelkõige VKEde konkurentsivõimet;\nb) edendada kõiki uuendustegevuse liike, sh ökouuendusi;\nc) kiirendada säästva, konkurentsivõimelise, uuendusliku ja laiahaardelise infoühiskonna arenemist;\nd) edendada energiatõhusust ning uute ja taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu kõigis sektorites, sealhulgas transpordis.\n2. Raamprogrammi eesmärkide saavutamiseks viiakse ellu järgmised, II jaotises kirjeldatud eriprogrammid (edaspidi "eriprogrammid"):\na) ettevõtluse ja uuendustegevuse programm;\nb) info- ja sidetehnoloogia poliitika toetusprogramm;\n1. Raamprogrammi eluviimiseks ettenähtud finantspakett on 3621300000 eurot.\nb) ühinemiseelse strateegia põhjal abi saavad läbirääkija- ja kandidaatriigid vastavalt üldpõhimõtetele ja -tingimustele, mis reguleerivad nende riikide osalemist ühenduse programmides, mis on käivitatud asjaomaste raamkokkulepete ja assotsiatsiooninõukogu otsustega;\nc) Lääne-Balkani riigid vastavalt sätetele, mis määratakse koos nende riikidega kindlaks pärast raamkokkulepete sõlmimist nende osalemise kohta ühenduse programmides;\nd) muud kolmandad riigid, kui see on lubatud kokkulepete ja korraga.\nKomisjon koostab raamprogrammi ja iga eriprogrammi kohta rakendamise aastaaruande, milles tuuakse välja tema poolt toetatud tegevused ja selleks eraldatud vahendid ning tulemused ja võimalusel mõju. Lisaks on "Ettevõtluse ja uuendustegevuse programmi" aastaaruandes selgelt määratletud ökouuenduslikud tegevused.\nRaamprogrammi vahe- ja lõpphindamine ning vajalikud eelarvelised assigneeringud lülitatakse "Ettevõtluse ja uuendustegevuse programmi" iga-aastasesse tööprogrammi.\na) juurdepääs rahalistele vahenditele, et toetada asutamisel olevaid ja arenevaid VKEsid ning investeerida uuendustegevusse;\nb) soodsa keskkonna loomine VKEde koostööks eelkõige piiriülese koostöö valdkonnas;\nc) igat liiki uuendustegevus ettevõtjate poolt;\ne) ettevõtlikkus ja innovatsioonikultuur;\nf) ettevõtlusele ja uuendustegevusele suunatud majandus- ja haldusreform.\na) riskikapitalifondidesse ja investorite võrgu arendatavatesse investeerimisvahenditesse tehtavate investeeringute mahu suurendamine;\nb) välisfinantseeringute hankimine VKEde jaoks laenuvahendite varal toimuva rahastamise vahenditesse;\nc) VKEde finantskeskkonna ja investeerimisvalmiduse parandamine.\na) VKEsid toetavate teenuste edendamine;\nb) VKEde piiriülest koostööd teiste ettevõtjate ja teiste uuendustegevuses osalejatega abistavate ja julgustavate meetmete toetamine, sealhulgas VKEde kaasamine Euroopa ja rahvusvahelisse standardimistegevusse;\nc) ettevõtjate rahvusvahelise koostöö edendamine ja hõlbustamine, sealhulgas piirkondlikul tasandil ning ka VKEde võrgustike kaudu, eesmärgiga kooskõlastada ja arendada nende majandus- ja tööstustegevust.\na) valdkonnakohase uuendustegevuse, -keskmete, -võrkude, avaliku sektori ja erasektori uuendusalase partnerluse ja asjakohaste rahvusvaheliste organisatsioonidega toimuva koostöö ning uuendustegevuse juhtimise edendamine;\nb) riiklike ja piirkondlike ettevõtlusuuendusprogrammide toetamine;\nc) uuenduslike tehnoloogiate ja kontseptsioonide praktilise kasutuselevõtu ning olemasolevate tehnoloogiate ja kontseptsioonide uuendusliku rakendamise toetamine;\nd) riikidevahelise teadmiste ja tehnoloogia edasiandmisega seotud teenuste ning intellektuaalse ja tööstusomandi kaitse ja haldamise toetamine;\ne) uut tüüpi uuendusalaste teenuste arendamine ja katsetamine;\nf) tehnoloogia ja teadmiste edendamine andmete arhiveerimise ja edastamise kaudu.\na) keskkonnatehnoloogiate praktilise kasutuselevõtu ja ökouuendustegevuse toetamine;\nb) ühisinvesteeringute tegemine riskikapitalifondidesse, mis pakuvad omakapitali muuhulgas ka ökouuendusse investeerivatele ettevõtjatele II lisas sätestatud korras;\nc) ökouuendusvõrkude ja -klastrite, avaliku sektori ja erasektori ökouuendusalase partnerluse edendamine ning ökouuendusi hõlbustavate ja soodustavate uuenduslike ettevõtlusteenuste arendamine;\nd) uute ja ühtsete ökouuendustele suunatud lähenemisviiside edendamine sellistes valdkondades nagu keskkonnajuhtimine ja toodete, protsesside ja teenuste keskkonnasõbralikkus, võttes arvesse kogu nende elutsüklit.\na) ettevõtlusvaimu, -oskuste ja -kultuuri edendamine ning ettevõtlusega seotud riski ja kasu tasakaalustamine, eelkõige naiste ja noorte jaoks;\nc) poliitiliste meetmete väljatöötamise ja osalejate, sh riiklike ja piirkondlike programmide juhtide vahelise riikidevahelise koostöö toetamine, eelkõige eesmärgiga edendada programmide ja meetmete VKE-sõbralikkust;\nd) ettevõtete asutamise ja ülemineku soodustamine.\na) andmete kogumine, saavutatu analüüsimine ja jälgimine, poliitikasuundade arendamine ja kooskõlastamine;\nb) tööstus- ja teenindussektori konkurentsivõime tõstmise strateegia määratlemisele ja edendamisele kaasaaitamine;\nc) üksteiselt õppimise toetamine riiklikes, piirkondlikes ja kohalikes haldusasutustes, et saavutada paremaid tulemusi.\na) suure kasvupotentsiaaliga ja uuenduslike VKEde süsteem (GIF);\nb) VKEde tagatissüsteem (SMEG);\nc) suutlikkuse arendamise kava (CBS).\na) aitab üleeuroopalise riskikapitali turu parandamise eesmärgil asutada ja rahastada VKEsid ning vähendada omakapitali ja riskikapitali puudujääke, mis takistab VKEdel kasutada oma kasvupotentsiaali;\nb) toetab suure kasvupotentsiaaliga uuenduslikke VKEsid, eriti neid, mis tegutsevad uurimis-, arendus- vm uuendustegevuse valdkonnas.\n- esimene osa, "GIF1", katab asutamis- ja käivitamisetapi investeeringuid. Selles osas investeeritakse spetsialiseeritud riskikapitalifondidesse, nagu esmaetapi fondid, piirkondlikud fondid, konkreetsetele sektoritele, tehnoloogiatele või teadusuuringute ja tehnoloogia arendusele suunatud fondid ning äriinkubaatoritega seotud fondid, mis omakorda annavad kapitali VKEdele. GIF1 võib osaleda ka investeerimisel investorite võrgu arendatavatesse fondidesse ja investeerimisvahenditesse,\n- teine osa, "GIF2", katab laienemisetapi investeeringuid ja investeerib spetsialiseeritud riskikapitalifondidesse, mis omakorda annavad kvaasikapitali või omakapitali suure kasvupotentsiaaliga uuenduslikele VKEdele nende laienemisetapis. GIF2 muudab väljaostmise või ettevõtte odavaks ülesostmiseks mõeldud asendusinvesteeringud liigseks.\na) annab vastutagatisi või vajadusel kaastagatisi abikõlblikes riikides tegutsevatele tagatisskeemidele;\nb) annab otsetagatisi muudele sobivatele finantsvahendajatele.\n- esimene osa: a) finantseerimine laenuvahendite varal laenude või liisingu kaudu vähendab VKEde eriraskusi rahastamisele juurdepääsul, mille põhjustab kas arvatava kõrgema riskitasemega investeerimine teatud teadmistepõhistesse tegevustesse nagu tehnoloogiaarendus, uuendustegevus ja tehnosiire või piisava tagatise puudumine,\n- teine osa: b) mikrokrediit, et julgustada finantseerimisasutusi mängima selles valdkonnas suuremat rolli, pakkudes väikelaene, millega ebapiisavate tagatistega laenajate puhul kaasneksid tavaliselt võrdeliselt suuremad halduskulud. Lisaks tagatistele või vastutagatistele võivad finantsvahendajad saada toetusi, mis osaliselt hüvitavad mikrokrediitide andmisega seotud vältimatuid suuri halduskulusid,\n- kolmas osa: c) tagatised VKEdesse investeeritavale omakapitalile või kvaasikapitalile, hõlmab investeeringuid, mis annavad stardikapitali ja/või käivituskapitali, ja vahefinantseerimist, et vähendada konkreetseid rahalisi raskusi, mis tulenevad VKEde nõrgast finantsstruktuurist ja äritegevuse ülekandmisest,\n- neljas osa: d) VKEde laenurahaportfellide väärtpaberistamine, mille kaudu kaasatakse VKEdele täiendavat krediiti laenude rahastamiseks, kasutades sobivaid riskijagamise kokkuleppeid väljavalitud finantseerimisasutustega. Nende tehingute toetamise eeldusena kohustub kreeditor andma suure osa niimoodi tekkivast likviidsusest mõistliku aja jooksul laenudena VKEdele. Kõnealuse laenuvahendite varal finantseerimise suurus arvutatakse tagatud portfelliriski suurusest lähtuvalt ning kehtestatakse koos ajavahemikuga pärast iga institutsiooniga eraldi peetud läbirääkimiste tulemusel.\na) täiendab uuenduslikesse VKEdesse ja suure kasvupotentsiaaliga VKEdesse investeerivate fondide ja teiste finantsvahendajate teadmisi investeerimise ja tehnoloogia alal;\nb) stimuleerib VKEdele laenude andmist taotluste läbivaatamise korra lihtsustamisega.\na) teabe-, tagasiside-, ettevõtjate koostöö ja internatsionaliseerimise teenused;\nb) uuendusalased teenused ning tehnoloogia- ja teadmiste edasiandmise teenused;\nc) teenused, mis soodustavad VKEde osalemist seitsmendas RTD raamprogrammis.\na) uuringud, andmete kogumine, ülevaated ja trükiste avaldamine, võimaluse korral ametliku statistika põhjal;\nb) partnerlus ning ekspertide, sealhulgas avalik-õiguslike asutuste ekspertide, VKEde saadetud ekspertide ja muude huvitatud isikute kohtumised, ning konverentsid ja muud üritused;\nc) teadlikkuse tõstmine, koostöövõrkude loomine ja muud asjakohased meetmed;\nd) riigi ja piirkonna tasandi tulemuste võrdlev analüüsimine ja heade töötavade uurimine, levitamine ja kasutuselevõtmine.\na) jälgida ja analüüsida konkurentsivõime ja üksikute majandusharude arengut, võttes arvesse ka komisjoni aastaaruannet Euroopa tööstuse konkurentsivõime kohta;\nb) koostada hinnanguid selle kohta, millist mõju avaldavad ettevõtete konkurentsivõime seisukohast olulised ühenduse meetmed ning nende hinnangute avaldamine, et määratleda valdkonnad olemasolevate õigusaktide lihtsustamiseks või valmistada ette uusi õigusloomealaseid meetmeid, mis on suunatud uuenduste valdkonna atraktiivsemaks muutmisele ühenduses;\nc) hinnata ettevõtluse ja uuendustegevuse programmi konkreetseid aspekte või rakendusmeetmeid;\nd) levitada vajalikku teavet ettevõtluse ja uuendustegevuse programmi kohta.\na) rakendamiseks vajaminevad meetmed;\nc) kvalitatiivsed ja kvantitatiivsed eesmärgid;\nd) sobivad hindamiskriteeriumid ja kvalitatiivsed ning kvantitatiivsed näitajad, et analüüsida nende tulemuste tõhusust, mis aitavad saavutada eriprogrammide ning üldise raamprogrammi eesmärke;\ne) täitmise ajakavad;\ng) meetmete valiku- ja hindamiskriteeriumid.\na) ühtse Euroopa teaberuumi loomine ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia toodete ja -teenuste ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogiapõhiste toodete ja teenuste siseturu tugevdamine;\nb) uuendustegevuse edendamine info- ja sidetehnoloogia laialdasema kasutuselevõtu ja ulatuslikumate investeeringute kaudu;\nc) kõikehõlmava infoühiskonna ja tulemuslikumate ja tõhusamate üldist huvi pakkuvate valdkondade teenuste arendamine ning elukvaliteedi tõstmine.\na) tagada takistusteta juurdepääs info- ja sidetehnoloogial põhinevatele teenustele ning luua sobivad raamtingimused konvergeeruvate digitaalsidesüsteemide ja -teenuste kiireks, asjakohaseks ja tõhusaks kasutuselevõtuks, kaasates muuhulgas koostalitlusvõime, avatud standardite kasutamise ning turvalisuse ja usaldusväärsuse küsimusi;\nb) parandada tingimusi digitaalse infosisu arendamiseks, võttes arvesse mitmekeelsust ja kultuurilist mitmekesisust;\nc) jälgida Euroopa infoühiskonna arengut sellekohaste andmete kogumise ning digitaalsete sideteenuste arengu, kättesaadavuse ja kasutamise analüüsimisega, sealhulgas Interneti areng, juurdepääs lairibavõrgule ja selle praktiline kasutuselevõtt ning infosisu ja teenuste areng.\na) edendada info- ja sidetehnoloogial põhinevate protsesside, teenuste ja toodete uuendamist, eriti VKEdes ja avalikus sektoris, arvestades vajalikke kvalifikatsiooninõudeid;\nb) soodustada avaliku ja erasektori koostööd ning partnerlust, et kiirendada uuendusprotsesse ja investeerimist info- ja sidetehnoloogiasse;\nc) propageerida ja teadvustada info- ja sidetehnoloogia ning nende uutest rakendustest tulenevaid võimalusi ja kasu kodanikele ja ettevõtetele sealhulgas suurendada usaldust ja avatust uue info- ja sidetehnoloogia suhtes ning ergutada Euroopa tasandil arutelu info- ja sidetehnoloogia uute suundumuste ning arengute üle.\na) parandada info- ja sidetehnoloogia kättesaadavust, sealhulgas juurdepääsu digitaalsele sisule, ja digitaalset kirjaoskust;\nb) tõsta usaldust infoühiskonna teenuste vastu ning edendada info- ja sidetehnoloogia kasutamist, pöörates erilist tähelepanu andmekaitse küsimuste lahendamisele;\nc) parandada üldist huvi pakkuvate valdkondade elektrooniliste teenuste kvaliteeti, tulemuslikkust, kättesaadavust ja ligipääsetavust ning laiendada ühiskonna elus osalemist info- ja sidetehnoloogia kaudu, kaasates sealhulgas võimalusel koostalitlusvõimelised üleeuroopalised või piiriülesed üldist huvi pakkuvate valdkondade teenused, ning arendada kõigile kasutamiseks sobivaid teenusekomponente ja levitada häid tavasid.\na) rakendus-, katse- ja tehnoloogia turustamisprojektid;\nb) meetmed heade tavade, teadmiste ja kogemuste levitamiseks kogu ühenduses;\nc) temaatilised võrgud, mis koondavad konkreetse teemaga seoses mitmesuguseid huvirühmi, et hõlbustada koordineerimistegevust ja teadmiste edasiandmist.\nb) ekspertide, sealhulgas avalik-õiguslike asutuste ekspertide, VKEde saadetud ekspertide ja muude huvitatud isikute kohtumised, ning konverentsid ja muud üritused;\nc) teadlikkuse tõstmine, koostöövõrkude loomine ja muud asjakohased tegevused;\nd) tulemuste võrdlev analüüsimine riigi tasandil ja heade töötavade uurimine, levitamine ja kasutuselevõtmine.\na) edendustegevus, kontaktide loomine, teabe jagamine ja levitamine;\nb) teabe, teadmiste ja kogemuste vahetamine, konverentside, seminaride, töörühmade või muude kohtumiste korraldamine ja rühmitatud tegevuste juhtimine.\n1. Käesolevaga algatatakse programm "Arukas energeetika – Euroopa" energiatõhususe, taastuvate energiaallikate ja energeetika mitmekesistamise toetamiseks. Programm aitab edendada Euroopa varustamist ohutu ja säästva energiaga, samaaegselt suurendades Euroopa konkurentsivõimet.\n2. Programmiga "Arukas energeetika – Euroopa" nähakse ette meetmed eelkõige selleks, et:\na) soodustada energiatõhusust ja energiaallikate ratsionaalset kasutamist;\nb) edendada uusi ja taastuvaid energiaallikaid ning toetada energeetika mitmekesistamist;\nc) edendada energiatõhusust ning uute ja taastuvate energiaallikate kasutamist transpordis.\nProgrammi "Arukas energeetika – Euroopa" tegevuse eesmärk on:\na) tagada vajalikud tingimused säästvuse parandamiseks, linnade ja piirkondade potentsiaali väljaarendamiseks ning nende strateegiliste eesmärkide saavutamiseks vajalike seadusandlike meetmete ettevalmistamiseks; töötada välja vahendid ja võimalused, et teostada järelevalvet ühenduses ja liikmesriikides programmiga hõlmatud valdkondades võetud meetmete mõju üle ja seda hinnata;\nb) suurendada liikmesriikides investeeringuid uutesse ja tõhusaimatesse tehnoloogiatesse energiatõhususe, taastuvate energiaallikate ja energeetika mitmekesistamise valdkonnas, sealhulgas transpordis, kaotades lõhe uuenduslike tehnoloogiate eduka tutvustamise ja nende laialdase turul kasutamise vahel, et kasutada ära avaliku ja erasektori investeeringuid, edendada strateegilise võtmetähtsusega tehnoloogiaid, vähendada kulusid, täiendada turukogemusi ning aidata kaasa seda laadi investeeringuid tõkestavate finantsriskide ning muude võimalike riskide ja takistuste kõrvaldamisele;\nc) kõrvaldada mittetehnoloogilised takistused energia tõhusal ja arukal tootmisel ja tarbimisel, edendades institutsioonide suutlikkust, sealhulgas kohalikul ja piirkondlikul tasandil, suurendades teadlikkust, eelkõige haridussüsteemi kaudu, edendades kogemuste ja oskusteabe vahetust peamiste osaliste, ettevõtjate ja kodanike vahel üldiselt, soodustades heade tavade ja parimate olemasolevate tehnoloogiate levikut, eelkõige nende edendamise kaudu ühenduse tasandil.\na) energiatõhususe ja energia ratsionaalse kasutamise parandamine, eelkõige ehitus- ja tööstussektoris, välja arvatud artikliga 41 hõlmatud meetmed;\nb) seadusandlike meetmete ettevalmistamise ja kohaldamise toetamine.\na) uute ja taastuvate energiaallikate edendamine elektrienergia, soojuse ja jahutuse tsentraliseeritud ja detsentraliseeritud tootmiseks ning seeläbi energiaallikate mitmekesistamise toetamine, välja arvatud artikliga 41 hõlmatud meetmed;\nb) uute ja taastuvate energiaallikate integreerimine kohalikku keskkonda ja kohalikesse energiasüsteemidesse;\nc) seadusandlike meetmete ettevalmistamise ja kohaldamise toetamine.\na) kõigi transpordi energeetikaaspektidega seotud algatuste toetamine ja kütuste mitmekesistamine;\nb) taastuvkütuste ja energiatõhususe edendamine transpordis;\na) energiatõhususe ja taastuvate energiaallikate integreerimine mitmesse majandusharusse;\nb) eri võimaluste, vahendite ja osalejate ühendamine sama meetme või projekti raames.\na) ühisanalüüsil põhinevad strateegilised uuringud ning turgude arengu ja energeetikasuundumuste korrapärane järelevalve tulevaste seadusandlike meetmete ettevalmistamiseks või kehtivate õigusaktide läbivaatamiseks, sealhulgas seoses energia siseturu nõuetekohase toimimisega, keskmise tähtajaga ja pikaajalise strateegia rakendamiseks energeetikavaldkonnas eesmärgiga edendada säästvat arengut, samuti tööstuse ja muude huvirühmade pikaajaliste vabatahtlike kohustuste ettevalmistamiseks ning standardite ning märgistus- ja sertifitseerimissüsteemide väljatöötamiseks, võimalusel koostöös kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega;\nb) struktuuride ja vahendite loomine, laiendamine ja ümberkorraldamine säästva energeetika arenguks, sealhulgas kohalik ja piirkondlik energiamajandus, ning neile vajadustele vastavate finantstoodete ja rahaturuinstrumentide väljatöötamine, lähtudes endiste ja praeguste võrkude rakendamisega saadud kogemustest;\nc) säästvate energiasüsteemide ja seadmete edendamine, et kiirendada nende turuosa suurenemist ja ergutada investeeringuid, mis hõlbustavad üleminekut tõhusamate tehnoloogiate tutvustamiselt nende turustamisele, teadlikkuse tõstmise kampaaniad ning institutsiooniliste struktuuride loomine;\nd) teabe-, haridus- ja koolitusstruktuuride arendamine, tulemuste rakendamine, oskusteabe ja heade tavade edendamine ja levitamine kõikide tarbijate hulgas, meetmete ja projektide tulemuste levitamine ning koostöö liikmesriikidega rakendusvõrgustike kaudu;\ne) ühenduse seadusandlike ja toetusmeetmete rakendamise ja mõju järelevalve.\na) ettevõtlus- ja uuendusprogrammi komitee nimetusega EIP korralduskomitee;\nb) info- ja sidetehnoloogia poliitika toetusprogrammi komitee nimetusega ICT korralduskomitee;\nc) programmi "Arukas energeetika – Euroopa" komitee nimetusega IEE korralduskomitee.\n ELT C 65, 17.3.2006, lk 22.\n ELT C 115, 16.5.2006, lk 17.\n Euroopa Parlamendi 1. juuni 2006. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 12. oktoobri 2006. aasta otsus.\n EÜT L 167, 6.7.1996, lk 55.\n EÜT L 183, 11.7.1997, lk 12. Otsust on muudetud otsusega nr 1376/2002/EÜ (EÜT L 200, 30.7.2002, lk 1).\n EÜT L 333, 29.12.2000, lk 84. Otsust on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1776/2005/EÜ (ELT L 289, 3.11.2005, lk 14).\n ELT L 176, 15.7.2003, lk 29. Otsust on muudetud otsusega nr 787/2004/EÜ (ELT L 138, 30.4.2004, lk 12).\n ELT L 336, 23.12.2003, lk 1. Otsust on viimati muudetud otsusega nr 2113/2005/EÜ (ELT L 344, 27.12.2005, lk 34).\n ELT L 79, 24.3.2005, lk 1.\na) 60 % kogueelarvest ettevõtluse ja uuendustegevuse programmi eesmärkide saavutamiseks, millest ligikaudu viiendik suunatakse ökouuenduste edendamiseks;\nb) 20 % kogueelarvest side- ja infotehnoloogiapoliitika toetusprogrammi eesmärkide saavutamiseks;\nc) 20 % kogueelarvest programmi "Arukas energeetika – Euroopa" eesmärkide saavutamiseks.\n- asjakohase rahastamisvahendi kogukestust ja vastavaid jälgimisnõudeid, mida rakendatakse eelarveliste kohustuste perioodist kauem,\n- abikõlblikke riike,\n- rahastamisvahendi uudsust ja keerukust,\n- seonduvaid tegevusi, näiteks turu-uuringud, finantsvahendajate kindlakstegemine ja nendega läbirääkimised, kokkulepete kavandamine, lõpetamine, järelevalve ja aruandlus.\nGIF1 investeerib vahendavatesse riskikapitalifondidesse ja teistesse investeerimisvahenditesse, mis investeerivad kuni 10 aastat tegutsenud VKEdesse, mis on tavaliselt asutamis- või käivitamisetapis, ja pakuvad vajaduse korral täiendavat investeeringut. Tavapärane maksimaalne koguinvesteering vahendavasse riskikapitalifondi on 25 % kõnealuse fondi kogukapitalist või erandjuhtudel 50 %, kui tegemist on uute fondidega, millel on usutavasti eriti tugev katalüsaatoriroll konkreetse tehnoloogia või konkreetse piirkonna riskikapitali turgude arengus ja samuti investorite võrgu investeerimisvahendite puhul. Maksimaalne koguinvesteering vahendavasse riskikapitalifondi on 50 %, kui fondi investeering on suunatud ökouuendustega tegelevatele VKEdele. Vähemalt 50 % mis tahes fondi investeeritavast kapitalist tuleb investoritelt, kes tegutsevad tavapärastele turutingimustele vastavas olukorras ("turumajandusliku investeerimise põhimõtte kohaselt"), olenemata nende investorite õiguslikust olemusest ja omandistruktuurist, kes selle osa kapitalist eraldavad. Ükski kohustus ühesainsas fondis ei ületa 30 miljonit eurot. GIF1 võib investeerida koos Euroopa Investeerimisfondi omavahenditega või Euroopa Investeerimispanga volituste alusel hallatavate vahenditega või muude Euroopa Investeerimisfondi hallatavate vahenditega.\n- uute fondide puhul, millel on usutavasti eriti tugev katalüsaatoriroll konkreetse tehnoloogia või konkreetse piirkonna riskikapitali turgude arengus,\n- fondide puhul, mille investeering on suunatud ökouuendustega tegelevatele VKEdele,\n- fondide puhul, mille on loonud algajad tegevusüksused.\nGIF2 vahendite investeerimisel koos Euroopa Investeerimisfondi omavahenditega või Euroopa Investeerimispanga volituste alusel hallatavate vahenditega või muude Euroopa Investeerimisfondi hallatavate vahenditega on GIF2 maksimaalne osa 15 %. Vähemalt 50 % mis tahes fondi investeeritavast kapitalist tuleb investoritelt, kes tegutsevad tavapärastele turutingimustele vastavas olukorras ("turumajandusliku investeerimise põhimõtte kohaselt"), olenemata nende investorite õiguslikust olemusest ja omandistruktuurist, kes selle osa kapitalist eraldavad. Ükski kohustus ühesainsas fondis ei ületa 30 miljonit eurot.\n- mõju VKEdele kättesaadavaks tehtud rahastamise (laenud, omakapital või kvaasikapital) mahule ja/või\n- mõju VKEde rahastamise kättesaadavusele ja/või\n- kõnealuse vahendaja mõju VKEde rahastamise riskidele.\nEuroopa Investeerimisfond võib vastavalt kokkulepitud ajakavale nõuda finantsvahendajalt tasu, mis arvutatakse eraldatud, kuid kasutamata summade alusel ("vahendustasu"), ja samuti garantiitasusid. Ta võib sisse nõuda ka üksikute väärtpaberistamistehingutega seotud tasud.\nVälishindamise viivad läbi sõltumatud eksperdid, võttes arvesse majanduskasvu ja tööhõive algatust, mis kehtestati nõukogu 19. mai 1998. aasta otsusega 98/347/EÜ finantsabimeetmete kohta uuenduslikele ja töökohti loovatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele – arengu ja tööhõive algatus  ning mitmeaastast programmi, mis käsitleb ettevõtteid ja ettevõtlust, eelkõige VKEsid. Sellega hinnatakse ühenduse rahastamisvahendite mõju VKEdele ja tehakse saavutatud tulemuste kvalitatiivne ja kvantitatiivne analüüs, hinnates eelkõige iga vahendi võimendavat mõju ja tulukust. Liidule tervikuna, liikmesriikidele eraldi ja teistele osalevatele riikidele mõeldud hindamisaruanded sisaldavad statistilisi andmeid, sealhulgas järgmist:\n- GIFi puhul: kaasatud VKEde ja loodud töökohtade arv,\n- investoritele mõeldud tulumäär,\n- SMEGi süsteemi puhul: finantsvahendajate poolt VKEdele antud laenude arv ja väärtus, ja kaasatud VKEde arv ja maksmata jäänud laenude arv ja väärtus,\n- stardikapitali puhul: toetatud organisatsioonide arv ja stardikapitaliga seotud investeeringute maht,\n- partnerluse puhul: toetatud vahendajate ja kaasatud VKEde arv,\n- kõik ökouuendustega seotud konkreetsed tulemused.\n EÜT L 155, 29.5.1998, lk 43.\na. Teabe-, tagasiside-, ettevõtjate koostöö ja internatsionaliseerimise teenused\n- kaupade ja teenuste siseturu toimimise ja võimalustega seotud teabe levitamine, sealhulgas pakkumisvõimalusi käsitlevad juhised,\n- VKEde jaoks oluliste ühenduse algatuste, poliitika ja programmide edendamine ning kõnealuste programmide taotluse esitamise korda käsitleva teabe edastamine VKEdele,\n- tegevus VKEsid käsitlevate olemasolevate õigusaktide mõju hindamiseks,\n- komisjoni mõju-uuringute läbiviimise toetamine,\n- muude asjakohaste vahendite kasutamine, et kaasata VKEd poliitiliste otsuste tegemisse Euroopas,\n- VKEde abistamine piiriülese tegevuse arendamiseks ning rahvusvaheliste võrgustike loomine,\n- VKEde abistamine avalikust või erasektorist sobivate äripartnerite leidmisel asjakohaste vahendite kaudu.\nb. Uuendusteenused ning nii tehnoloogia kui teadmiste edasiandmise teenused\n- teabe levitamine ja teadlikkuse tõstmine seoses uuendustealase poliitika, õigusaktide ja toetusprogrammidega,\n- osalemine teadustöö tulemuste levitamises ja kasutamises,\n- vahendusteenuste osutamine tehnoloogia ja teadmiste edasiandmisel ning partnerluse loomisel erinevate uuendustegevuses osalejate vahel,\n- ettevõtete, eelkõige VKEde uuendusvõime parandamine,\n- sidemete arendamine muude uuendusalaste teenustega, sealhulgas intellektuaalomandiga seotud teenuste vallas.\nc. Teenused, mis soodustavad VKEde osalemist seitsmendas RTD raamprogrammis\n- VKEde teadlikkuse tõstmine seoses seitsmenda RTD raamprogrammiga,\n- VKEde abistamine teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse vajaduste kindlakstegemisel ja sobivate partnerite leidmisel,\n- VKEde abistamine projektide koostamisel, et osaleda seitsmendas RTD raamprogrammis.


Avastusrada jalgrattaga läbimiseks Stroomi-Kakumäe\nAvastusrada on mõeldud jalgrattaga või mõne muu kergliiklusvahendiga läbimiseks. Rada algab Stroomi parklast (rannahoone poolne) ning lõppeb Haven Kakumäe sadamas.\nPalume liigelda ohutult ning arvestada kaasliiklejatega! Küsimuse vastamisel või asukoha jälgimisel tuleks kindlasti peatuda!\nPutukaväil ja Pelguranna mets\nRada on just sulle, kui soovid looduses viibimise enda jaoks veidike huvitavamaks teha ning samal ajal uusi teadmisi omandada. Soovitav oleks kaasa võtta ka paber ja pliiats, et vajadusel märkmeid teha. Samuti võib seda läbida nii üksi, kui grupis, sest rajal tekkinud küsimusi on omavahel põnevam arutada. Kaasa võtta ilmastikule vastavad riided, laetud telefon ja hea tuju.\nKoostajateks TLÜ tudengid Anete, Erik ja Gethly.


GEMBALLA GT 400 - Kroonika\nGEMBALLA GT 400\nIse tehtud, hästi tehtud. Peab absoluutselt paika ka siis, kui jutt ei käi ainult leivateost. Autosid on ehitatud alati. Ka nõukogude ajal veeresid vahetevahel Eesti teedel isetehtud autod. Enamasti tähendas see muidugi seda, et isetehtud auto omanikul puudus kas raha auto ostmiseks või jaks oodata autoostuloa järjekorras.\nEnamasti nägid isetehtud sõidukid välja üsna õnnetud – detailid oli kokku korjatud kuuridest, ülejääkide või lausa praagi hulgast, sageli sobitati juppe, mis pärit täiesti erinevatelt markidelt. Ainulaadsus oli muidugi tuhandeprotsendiliselt tagatud. Ainulaadsus ajendas inimesi ka poest ostetud autosid ümber tegema ehk tuunima. Autode tuunimine on aga liikumine hapral ja imeõhukesel libedal jääl. Internetist võib leida lausa omaette rubriigi, kus agarad isetegijad on autod täiesti ära rikkunud. Sestap pakub nii mõnigi autotootja ise oma tuuninguvariante – BMW M-seeria või Mercedes-Benz AMG.\nEsmamulje põhjal on Saksa sportauto Porsche oma rahulik-retroliku disainiga nii võimas, kiire ja kaunis ning 911-seeria eri variantide poolest ka piisavalt rikas, et võib tunduda, justkui seda polekski vaja tuunida. Autokatalooge sirvides leiame aga, et Saksamaa on firmasid, mis seda täiuslikkust tuunivad, tihedalt täis! Mõni nimi kõlab pärast järelemõtlemist isegi tuttavlikult.\nUhkustan oma vestlusringides, et järgmisena asun ajakirja jaoks testima viimasel ajal just Porschesid tuuniva Gemballa toodangut ja näen ükskõikseid pilke. Keegi pole seda nime isegi kuulnud! Ometi on Gemballa, mis tuuninguturul toimetanud juba 25 aastat, viimasel ajal just Porsched ette võtnud ning viinud need uskumatutena tunduvate tehniliste näitajateni. ümberkujundatud väljanägemine, see delikaatne teema, on Gemballa puhul sedavõrd diskreetsete ja maitsekate muudatustega, samas piisavalt paikapanev, et mõjuda täiesti iseseisva automargina!\nAvame eesriide – Gemballa GT 400!\nSee, mida näeme, on sündinud Porsche 997-seeria doonori 911 Carrera 4S baasil. GT märgistuse taha kirjutatud 400 räägib hobujõude hulgast.\nVälisdisaini poolest erineb jutualune kaunitar oma teistest vendadest. Eesmine pakiruumikate on süsinikkiust ja vaid väikeste edasiarendustega, ühe lisaavausega. Praktiliselt asfaldini ulatuv esispoiler, mis asub allpool esilaternaid, on aga oma suurte avaustega sedavõrd nõtkelt kauni üldkujustuse jätk, et kui päris algmaterjali kõrval pole, ei meenugi enam, milline see Carrera originaal-eestvaade siis oli…\nSuur ja võimas antitiib ning summuti kaks suurt ava väljuvad keset tagaspoilerit. Maapinna lähedal on vaid õhuvahega, õrnalt ruuduline süsinikkiust difuusor. Oi, see tagantvaade on hingemattev! Küsimus, kuidas see auto nii lai võib olla, kordub ikka ja jälle. Poritiivad tagarataste kohal on sedavõrd laiad, et isegi auto küljepeeglid tunduvad oma siruulatuse näitajate poolest neile alla jääma! Gemballa tuuningupakettidest on sel autol all Racing-stiilis veljed, oma kodaratega sobivad need kogu sportliku üldmulje juurde imehästi. Spoileriring on sedavõrd lai, et kui uks avada, annab ikka üle lävepaku astuda.\nKabiinis tehtud uuendused ei ole samuti midagi üle mõistuse käivat ega häirivat: Gemballa oma põrandamatid, kergmetallivalu-pedaalid, omanimeline näidikuploki kate. Eriline on aga rool – see on muudetud käepärasemaks, paremini pihkusobivaks ja sel on oma käiguvahetus- ning signaalinupud. Võrreldes tava-Carreraga on siit siiski nii mõndagi puudu – armatuurlaua keskelt ei leiagi enam stopperit. Aga autode sportlikkusest ilmselt kõike teadev Herr Uwe Gemballa peab sellist lisandit mitte ainult tähtsusetuks, vaid suisa ohtlikuks – ringraja ringiaegu ei pea auto juhtimisega ametis olev spordihuviline küll ise fikseerima – ringiaegu mõõtku teised! Samuti on tunduvalt vähendatud pardakompuutri näite, kõikvõimalikud rehvirõhud jmt on kõrvale lükatud, sealt saab lisaks kilometraažile vaadata vaid olulisimat – üldist kütusekulu ja keskmist kiirust.\nNii palju on muudetud siis seda, mis silmi rõõmustada saab. Mootor on nagu Carrera 3,8-liitine mootor ikka – täpselt sama kubatuuriga, kuid Gemballa moel ära tuunitud ja 355 hobujõu asemel on sedakorda saavutatud 400. Kui 911 4S Tiptronic-variandi dünaamikat iseloomustab 5,3-sekundiline kiirendus 0–100 km/h ning maksimumkiirus 280 km/h, siis on seekordne prooviauto võimeline näitama neid arve vastavalt 3,9 sekundit ja 310 km/h. Vapustav! Seeriatootmisest tulevatest uutest Carreradest jõuab 100 km/h-ni sama ajaga vaid Turbo-variant. Aga mul on siin neljarattaveoline endine 4S. Kui ma seda kõike proovima lähen ja alustuseks vasaku käega võtit keeran, ei suuda kõrv enam kuuldud numbreid uskuda, sest mootor töötab sellise koguse hobujõudude kohta kohatult vaikselt. Nojaa, litraaž ei ole ju röögatu ning uuesti autost väljudes, et töötavat mootorit auto tagant kuulata, tuleb uhketest sumpsiotstest tõesti vaid sahinat! Täiesti ootamatult vastupidi meil liikuvate isetuunitute plärinale.\nAga tõmme on minu jaoks muidugi ennekogematu! Viimati tundsin midagi sellist Leedu vigurlennuässadega kaasa minnes, kui G-jõud mu põskedesse sangpommid saatis… See auto on ju päris rakett! Vapustav tõmme! Tõepoolest – vapustav. Läbiraputav. Mul ei ole veel olnud au istuda sellise kiirendaja roolis ja seda on põskedega kohe tunda, kui kiirendus sajani jääb juba alla nelja sekundi. Aga lõppkiirust – mu kirge ja kannustajat – selle superautoga kuhugi proovima minna esialgu aega ei ole, sest vormellikult madal kliirens seda Eestis teha ei võimalda. Kuigi tahaks muidugi, sest kogu tuuningupakett, k.a spetsiaalselt 300 km tunnikiiruse jaoks lisatud stabilisaator ning eriti täpne ja konkreetne rool, meelitab seda tegema. Aga tänase laksu sain juba kätte niikuinii!\nAstun autost välja ja tunnen, et olen vapustatud, autostatud, gemballastatud.


Tööotsijaid ootavad ees senisest raskemad ajad - Läänlane.ee\nCV-Online Estonia OÜ augusti tööturu kokkuvõttest selgub, et tööturg on endiselt kukkumas ja tööotsijaid ootavad ees raskemad ajad. Vaatamata sellele, et mitmed valdkonnad on näidanud viimastel kuudel positiivset taastumise märki, on tööandjad augustis olnud oluliselt ettevaatlikumad kui juunis-juulis ning eelmine aasta samal perioodil.\nCV.ee lehel langes tööpakumiste arv augustis juuliga võrreldes 12%, juuniga võrreldes 19% ja eelmise aasta augustiga võrreldes on mahu langus 34%.\n“CV.ee värbamismeeskonna ja kliendihaldurite sõnul on kliendid augustis arusaadavatel põhjustel tavalisest ettevaatlikumad. Kuna meedia on tõstnud taas aktiivselt päevakorda koroonast tulenevad piirangud, siis väljendub teadmatus ja hirm koheselt ka värbamisvajaduses. Värvatakse positsioone, milleta äri eksisteerida ei saa, aga kõik mitte nii vajalikud positsioonid jäävad hetkel pigem ootele,” kommenteeris küsitluse tulemusi CV-Online Estonia turundus- ja teenindusjuht, Maris Viires.\nKandideerijate arv, mis võrreldes 2019. aasta sama perioodiga oli 27% kõrgem, oli augustis siiski veidi madalam kui juulis (-4%) ja oluliselt madalam kui juunis (-11%).\nValdkondade lõikes kasvas kõige enam finants ja raamatupidamine (12% juuliga võrredes, 53% juuniga võrreldes), samuti kasvas praktikapakkumiste arv augustis 53% juuliga võrreldes ning kolmanda sektori tööpakkumised kasvasid 24% juuliga võrreldes. Kolme kuu jooksul on jätkuvalt tõusuteel tööpakkumiste arvu poolest infotehnoloogia, müük, avalik sektor ja kaubandus.\nTugevat tööpakkumiste arvu vähenemist on aga näha põllumajanduses (-62% juuliga võrreldes), meedias ja avalikes suhetes (-38% juuliga võrreldes), ehitus (-30% juuliga võrreldes), hariduses (-26% juuliga võrreldes). Märgatavalt on kukkunud tervishoid/sotsiaaltöö (-18% juuliga võrreldes), pangandus/kindustus (-17% juuliga võrreldes). Veidi enam kui 10% on kukkunud ka mitmed teised valdkonnad: administratiivtöö, õigusabi, turundus/reklaam, tehnika, juhtimine, kultuur, meelelahutus, personalijuhtimine ja turism/hotellindus.\nToome välja eraldi ka augustikuu kõige populaarsemad ametikohad, kuhu kandideeriti ning ametikohad, mida värvati kõige enam.\nKõige enam kandideerijaid saanud ametipositsioonid (tähtsuse järjekorras) Kõige enam esindatud ametikohad töökuulutustes augustis (tähtsuse järjekorras)\nMüügispetsialist /raamatupidaja Küsitluste läbiviija\nOperations specialist Jurist\nOffice assistant Müügijuht\nSales & Marketing assistant Raamatupidaja\nPacking, testing games, taking pictures Klienditeenindaja\nVene keele oskusega e-poe klienditeeninduse spetsialist Psühholoog\nDokumendihalduse spetsialist Müügispetsialist\nEstonian customer support specialist Projektijuht


19 / 08 / 2012 - RayHaber\nPäev: 19 August 2012\nYHT-i hõivatuse määr oli 100%\n19 / 08 / 2012 Levent Ozen 0\nEskisehiri pidu tõttu oli rongide hõivatus 100 protsenti. TCDD Eskişehiri raudteejaam Režissöör Süleyman Hilmi Özer teatas, et hõivatuse hulk YHT-s oli 100% ja ütles: birçok Paljud meie rongid on 100% täis. Mõned rongid protsentides [More ...]\nMarmaray kaevamised on jõudnud lõppfaasi\nIstanbuli Metropolitan linnapea Topbas ütles, et Marmaray kaevamised on peatselt lõppenud ning teinud olulisi avaldusi 2,5i miljonite Istanbuli elanike kohta. Istanbul Metropolitan Municipal linnapea Kadir Topbaş teatas, et 50i lähedal asuv arhitektuuribüroo on saanud faili Çamlıcasse ehitatava mošee projekti kohta. [More ...]\n2015 on Kartal-Atatürki lennujaama 79 minut!\nKadri Topbaş, Istanbuli suurlinnavalitsuse linnapea, teeb investeeringutest 60i. 2004-2012is investeeris Topbaş kokku 52 miljardit TL ja kulutas sellele investeeringule 24 miljardit transpordi investeeringuteks. 10 miljardit TL osa transpordiinvesteeringutest on samuti raudtee [More ...]\nArhitektide ja inseneride grupp rääkis Kadıköy-Kartali metroost!\nKuigi oleme ehitanud maailma vanima metroo, on Rail Systems kahjuks pikka aega tähelepanuta jäetud kuni 1940i aastateni Türgis. Mis puutub maailma arenenud suurlinnadesse, siis ei ole raudteesüsteem veel piisav Istanbulis ja [More ...]\nKadıköy - Kartal Metro aitab kaasa Anatoolia külgturismile\nTUROB president Timur Bayindir, "Kadikoy - Kartal Metro, mis tagab kiirema ja tsiviliseeritud transpordi, parandab elukvaliteeti," ütles ta Kadikoy - Kartal Metro, mis on viimastel aastatel kiirelt kasvavate Anatoolia poolte arv. [More ...]\nKadikoy - Kartal metroo suurim kasu!\nKõneldes Kadikoy-Kartali metroo avamisel, ütles peaminister Erdogan, 572 buss esimesel aastal, et nad ootavad, et 1227i kaubik liiklusest loobuks. Kadikoy's avab Erdogan, Kadikoy Rıhtım Caddesi. Peaminister Tayyip Erdoğan kõneles Kadıköy-Kartali metroo avatseremoonial ja ütles: [More ...]\nTõstvad rongid suurendasid sõidukite liiklust puhkusel\nVõrreldes varasemate festivalidega, on suurema kiirusega rongi (YHT) ehituse tõttu IDO ja D-100 maanteede tihedus Istanbuli ja Kocaeli vahel palju suurem. [More ...]\nRaudtee maandub Trabzoni, Giresuni ja Rize'i\nKeskkond ja linnaplaneerimine Minister Erdoğan Bayraktar külastab Trabzoni, kus ta tuli puhkuseks. Eile kohtus TMMOB IKK komponent 15 minister Bayraktar koos esimehe ja tema esindajaga ning andis teavet Trabzoni tehtud investeeringute kohta. Bayraktar, [More ...]\nPeaminister Erdogan: Türgi võrgu raudteede me laveerima\nPressiliikmed meenutasid, et Istanbuli metrooliinil oli varem ajakirjanikud huumorile ja Erdogan ütles, et sa juba tead seda, ma olen seda näidanud paljudes televisiooniprogrammides. Türgi oleme saanud Maanteeameti? millised võrgud meil on [More ...]\nKadıköy-metrooliin avas, Ankara veel ootab\nVaadates Ankara 18i aastas, on metroo metroo ja jumalikkuse korral vajab hoolt. Miks ei ole küsimus, miks hooletussejätmist ei ole lõpule viidud? Või tulevad; kuid Gokceki töö on väidetavalt möödas. Gokcek, alati esimene [More ...]\nOma uute transpordilahendustega ei ole Istanbul enam linn\nTransport on Istanbuli üks põhiprobleeme. Istanbul on hiline linn. Kuhu sa vaatad tsoneerimisplaani, maavärinale vastupidavaid hooneid, lai tänavaid, kõnniteid, rohelist, metroot, tervet keskkonda, probleemset infrastruktuuri [More ...]\nMetroo liiklus Istanbuli liiklusesse\nPeaminister Recep Tayyip Erdoğan avas 2005i kilomeetri suuruse Kadikoy-Kartali metroo, mis on suurim metrooinvesteering vabariigi ajaloos, kus ta pani aluse 22ile. Ta märkis, et metroo on pühade ajal tasuta. Rääkides eile Kadikoy väljakul, 3,1, toimunud tseremoonial [More ...]\nSeos metroo ja kapitalismi vahel\nKapitalismi puhul on väga oluline, et kapitali kogunemine tooks töötaja tööle majast kõige väiksema kuluga ja kiireima viisiga. Varased kapitalistid, kes on sellest teadlikud, on nõudnud metroo transportimist omavalitsustest 1800i aastatel. [More ...]\nTtsoda Venemaa logistika tippkohtumine\nTrabzoni kaubandus- ja tööstuskoda president M. Suat Hacisalihoglu rääkis Trabzoni peakonsul Dmitri Talanoviga Trabzoni logistika projekti kohta. Dmitri Talanov, Venemaa Föderatsiooni peakonsul Trabzonis ja Trabzoni kaubandus Marina Gorbunovaga [More ...]\nKadıköy-Kartali metroo säästab igal aastal 1.1 miljardit\nKADIKÖY ja Kartali vahel avatakse metrooliin 29i minutiga. Vagunite kogumaksumus on 3.1 miljardit naela, sealhulgas 22 kilomeetreid, ja isegi 1 miljonit 266 päevas reisib tuhandele inimesele. Peaminister Recep Tayyip Erdoğan ütles: [More ...]\nPeaminister Erdogan: Meie eesmärk on koolitada Marmaray't oktoobriks 29\nMeie eesmärk on koolitada Marmarayd järgmise aasta oktoobris 29ile. Me ühendame Londoni ja Pekingi koos Marmarayga. Ma loodan, et see süsteem mere all õpetab meid lootma. 2 teeb volditud toru läbipääsu. See toru läbib autod värava juures. [More ...]\nKadıköy-Kartali metroo kannab ööpäevas tuhat reisijat\nKadıköy ja Kartali vahelist transpordi aega vähendatakse 32 minutini ja 700 saab reisida päevas. Istanbuli linnapea Kadir Topbaş, '2014 aasta enne avamist, 230 5 miljonit kilomeetrit raudteesüsteemi reisijateveoks, 2016'de [More ...]\nTäna ajalugu: 19 August 1924 2 koos Ankara jaamaga. Ärijuhtimise hooned İşletme\nAugust 19 Ankara jaam 1924iga. Hoone, mis asub Operatsioonide direktoraadi hoonete hulgas, ehitati Ankara hotelliks. Ilma 2i - 1924i TCDD peadirektoraadi 64i kasutamata. Piirkondlik direktoraat ja. \_ T [More ...]\nUudiste arhiiv Valige kuu Oktoober 2019 (153) September 2019 (555) August 2019 (508) Juuli 2019 (634) Juuni 2019 (504) Mai 2019 (526) Aprill 2019 (418) Märts 2019 (521) Veebruar 2019 (483) Jaanuar 2019 (502) 2018 (620) vahemik November 2018 (504) Oktoober 2018 (435) September 2018 (517) August 2018 (486) Juuli 2018 (506) Juuni 2018 (581) Mai 2018 (467) Aprill 2018 (545) Märts 2018 (554) Veebruar 2018 (500) Jaanuar 2018 (557) 2017 (509) vahemik November 2017 (427) Oktoober 2017 (538) September 2017 (455) August 2017 (505) Juuli 2017 (479) Juuni 2017 (477) Mai 2017 (493) Aprill 2017 (434) Märts 2017 (540) Veebruar 2017 (477) Jaanuar 2017 (538) 2016 (487) vahemik November 2016 (631) Oktoober 2016 (657) September 2016 (542) August 2016 (608) Juuli 2016 (485) Juuni 2016 (661) Mai 2016 (664) Aprill 2016 (700) Märts 2016 (804) Veebruar 2016 (855) Jaanuar 2016 (751) 2015 (799) vahemik November 2015 (640) Oktoober 2015 (624) September 2015 (428) August 2015 (493) Juuli 2015 (505) Juuni 2015 (535) Mai 2015 (577) Aprill 2015 (622) Märts 2015 (1017) Veebruar 2015 (878) Jaanuar 2015 (1077) 2014 (963) vahemik November 2014 (826) Oktoober 2014 (771) September 2014 (598) August 2014 (808) Juuli 2014 (911) Juuni 2014 (735) Mai 2014 (957) Aprill 2014 (972) Märts 2014 (864) Veebruar 2014 (720) Jaanuar 2014 (733) 2013 (664) vahemik November 2013 (656) Oktoober 2013 (548) September 2013 (570) August 2013 (533) Juuli 2013 (661) Juuni 2013 (577) Mai 2013 (734) Aprill 2013 (1059) Märts 2013 (1102) Veebruar 2013 (811) Jaanuar 2013 (906) 2012 (911) vahemik November 2012 (1168) Oktoober 2012 (830) September 2012 (886) August 2012 (974) Juuli 2012 (863) Juuni 2012 (591) Mai 2012 (445) Aprill 2012 (563) Märts 2012 (699) Veebruar 2012 (546) Jaanuar 2012 (417) 2011 (149) vahemik November 2011 (35) Oktoober 2011 (23) September 2011 (18) August 2011 (25) Juuli 2011 (18) Juuni 2011 (16) Mai 2011 (13) Aprill 2011 (13) Märts 2011 (33) Veebruar 2011 (24) Jaanuar 2011 (13) 2010 (335) vahemik November 2010 (12) Oktoober 2010 (15) September 2010 (12) August 2010 (16) Juuli 2010 (9) Juuni 2010 (19) Mai 2010 (6) Aprill 2010 (3) Märts 2010 (62) Veebruar 2010 (303) Jaanuar 2010 (1838) 2009 (4) vahemik November 2009 (1) Oktoober 2009 (3) September 2009 (3) August 2009 (2) Juuni 2009 (3) Mai 2009 (2) Aprill 2009 (3) Märts 2009 (9) Veebruar 2009 (4) Jaanuar 2009 (3) November 2008 (1) Oktoober 2008 (1) September 2008 (2) August 2008 (1) Juuli 2008 (2) Juuni 2008 (2) Mai 2008 (2) Aprill 2008 (1) Märts 2008 (3) Veebruar 2008 (5) Jaanuar 2008 (2) 2007 (2) vahemik Oktoober 2007 (2) Juuli 2007 (1) Mai 2007 (1) Aprill 2007 (1) Veebruar 2007 (2) Jaanuar 2007 (1) 2006 (1) vahemik Oktoober 2006 (3) August 2006 (1) Juuni 2006 (2) Mai 2006 (2) Aprill 2006 (2) Märts 2006 (2) November 2005 (2) August 2005 (1) Juuni 2005 (1) Märts 2005 (2) Veebruar 2005 (1) Jaanuar 2005 (1) 2004 (1) vahemik Oktoober 2004 (3) Juuli 2004 (1) Mai 2004 (2) 2003 (1) vahemik Oktoober 2003 (1) Mai 2003 (1) Märts 2003 (1) Veebruar 2003 (1) Jaanuar 2003 (1) 2002 (1) vahemik Oktoober 2002 (4) August 2002 (1) Aprill 2002 (1) Märts 2002 (2) Jaanuar 2002 (2) Juuli 2001 (1) Juuni 2001 (1) Märts 2001 (1) Mai 2000 (3) Märts 1999 (1) Oktoober 1998 (2) Märts 1998 (1) August 1997 (1) Oktoober 1996 (1) August 1996 (2) Mai 1995 (1) August 1992 (1) Mai 1990 (1)


Simson riigieelarve arutelul: Koalitsiooni võimetus sisulist debatti pidada tuleb Eestile kahjuks - Riigikogu\nSimson riigieelarve arutelul: Koalitsiooni võimetus sisulist debatti pidada tuleb Eestile kahjuks\n18.11.2015 / Fraktsioonide pressiteated, Eesti Keskerakonna fraktsioon\nRiigikogu Keskerakonna fraktsiooni esimehe Kadri Simsoni sõnul näitab valitsuskoalitsiooni saadikute tänane otsust lükata riigieelarve teisel lugemisel tagasi kõik opositsioonierakonna muudatusettepanekud nende võimetust pidada opositsiooniga poliitilist dialoogi. Simsoni sõnul on taoline käitumine selge märk poliitilisest kultuuritusest, mis tuleb ennekõike kahjuks Eesti inimestele.\n„Opositsiooni ettepanekute seas oli mitmeid mõtteid, mida valitsus ei soovi aktsepteerida vaid seetõttu, et nad on nö vastasleeri poolt esitatud. Oleme taas olukorras, kus vale mees ei tohi õiget asja teha. Me teame, et Eesti põllumehed saavad kordades vähem toetusi kui teiste Euroopa Liidu riikide põllumehed. Siiski ei ole me nõus neid maksimaalse üleminekutoetusega aitama. Absurdne on ka olukord, kus me laome omavalitsustele järjest uusi kohustusi õlule, kuid selleks me neile täiendavaid vahendeid ei eralda. Vahet ei ole, mis on ettepanek ja kus kohast leitakse katteallikas, ettepanek valelt erakonnalt toetust ei leia,“ sõnas Riigikogu Keskerakonna fraktsiooni esimees Kadri Simson.\nSimsoni sõnul näitab taoline käitumine poliitilist kultuuritust ja eriti kummastav on taoline käitumine erakondade poolt, kes veel alles hiljuti ise opositsiooni rolli täitsid.\n„On hämmastav, et näiteks SDE või IRL, kes veel alles hiljuti opositsioonis istusid, on toonased aated kiirelt unustanud ning rakendavad sedasama teerullipoliitikat, mille vastu nad ennist võitlesid. Kiirelt on omandatud Reformierakonna mantra, et häid ideid saab tulla vaid koalitsioonist. See nihe suhtumises teeb kurvaks ning näitab ilmekalt, et tähtis pole mitte Eesti elu edendamine, vaid poliitiliste punktide võitmine,“ lõpetas Kadri Simson.


Uued paagikotid | SW-Motech, Noco, Yuasa jpm.\nSW-Motech uued PRO paagikotid\nSW-MOTECHI PAAGIKOTTIDE UUS GENERATSIOON ON KOHAL!\nPRO paagikotid on saanud täiesti uue ilme tänu klientide tagasisidele, soovitustele ja soovidele. Suuremad välitaskud, elegantne disain. Koti küljes oleva "rail" tüüpi rõngakinnituse abil saad koti asukohta rattal reguleerida täpselt nii, nagu tarvis on. Tänu viimati nimetatud rõngale, mis juba on koti külge kinnitatud, pole vaja enam kotist auke läbi puurida. Kott kinnitub ratta külge ülitugeva magneti abil, mida saab samas eemaldada ja kinnitada ühe käega. Võid olla kindel, et kott püsib ka karmimal maastikul sõites ratta küljes. Iga koti juurde kuulub mudelipõhine paagirõngas (saadaval eraldi) - välja arvatud Enduro mudel, mis kinnitub rihmadega.\nPRO uus paagirõngas on arendatud veelgi parema kasutamise nimel ideaalseks. Juhtmagnetid suunavad koti kinnituma täpselt õigesse kohta. Kott püsib paigal nii suurtel kiirustel kui ebatasasel maastikul. Paagirõngad on mudelipõhised. Laseb kotti tankimise ajaks kerge vaevaga nihutada.\nUue seeria väikseim paagikott: PRO micro sobib peaaegu igale paagile. Transpordi oma isiklikke asju nagu dokumendid, rahakott vms turvaliselt iga ilmaga. Nagu teised paagikotidki, istub Micro EVA plastikust põhja peal mis hoiab teda kenasti vormis. Luku abil saab mahtu suurendada, kui tarvis. M.O.L.L.E kinnitust saad kasutada näiteks telefoni või tahvelarvuti koti külge kinnitamiseks. Koti juurde saab osta magnetilise mudelipõhise paagirõnga.\nMaht: 3-5L. Mõõdud: 27 x 20.5 x 11 cm, kaal 810 g\nUniversaalne sobivus muudab Daypack'i sarnaselt Micro'le universaalseks kaaslaseks Sinu igapäevasõitudele ja matkadele. Ajatu ja elegantne disain! Daypack'i mahtuvus on Micro omast suurem ning sellel on paar lisaomadust. Daypack on saadaval ka magnetilise paagikotina, mida saab kombineerida pea iga teraspaagiga. Tugevad magnetid tagavad püsivuse isegi ebatasasel pinnasel. M.O.L.L.E kinnitust saad kasutada näiteks telefoni või tahvelarvuti koti külge kinnitamiseks. Luku abil saab koti mahtu suurendada vastavalt vajadusele. Koti juurde saab osta magnetilise mudelipõhise paagirõnga.\nMaht: 5-8L. Mõõdud: 29.5 x 22.5 x 12.5 cm, kaal 950 g\nPRO Engage on ideaalne kasutamiseks ümarate paakidega. Nagu teisedki PRO paagikotid, on Engage valmistatud vastupidavast, UV-kindlast 1680D ballistilisest nailonist veekindla siseosa kattega. Ballistiline nailon kaitseb koti sisu põrutuste, tuule ja muude ilmastikutingimuste eest. Luku abil saab koti mahtu suurendada vastavalt vajadusele. M.O.L.L.E kinnitust saad kasutada näiteks telefoni või tahvelarvuti koti külge kinnitamiseks. Koti juurde saab osta magnetilise mudelipõhise paagirõnga.\nMaht: 7-10L. Mõõdud: 35 x 26.5 x 20 cm, kaal 1,085 g\nPRO Sport on ideaalne valik sportlikele ratastele. Disainitud lamedamate paakide jaoks. Mahuga 12-17L on see kott hea kaaslane igasugustele ettevõtmistele. Kõik vajalikud ja tähtsad asjad saavad turvaliselt hoitud. Kotil on kaks välimist taskut. M.O.L.L.E kinnitust saad kasutada näiteks telefoni või tahvelarvuti koti külge kinnitamiseks. Koti juurde saab osta magnetilise mudelipõhise paagirõnga. Helkurdetailid aitavad ratast pimedas paremini nähtavaks teha.\nMaht: 12-17L. Mõõdud: 39.5 x 31.5 x 16.5 cm, kaal 1,425 g\nMõnedele mootorratastele ei saa pakkuda paagirõngast. Sellisel juhul sobib kenasti rihmadega Enduro! Mõeldud matkaratastele järsult kaldus paakidega - match made in heaven! Paagi täitmisel saab koti kiirvabastusklambrite abil kõrvale lükata. M.O.L.L.E kinnitust saad kasutada näiteks telefoni või tahvelarvuti koti külge kinnitamiseks. Helkurdetailid aitavad ratast pimedas paremini nähtavaks teha. Valmistatud tugevast ballistilisest nailonist, mis peab vastu igasugustele ilmastikutingimustele.\nMaht: 12-15L. Mõõdud: 35 x 31.5 x 20 cm, kaal 1,050 g\nPRO City on loodud adventure ratastele ja teistele ratastele, millel on järsu kaldega paagid. Kuigi mahtu on kuni 14L, ei jää see tänu kitsale profiilile kuidagi ette ega segama, isegi täismahus. Kott peab vastu igasugustele ilmastikutingimustele. Kaks välimist taskut sobivad ideaalselt väiksemate asjade kaasavõtmiseks, nagu dokumendid, võtmed vms. M.O.L.L.E kinnitust saad kasutada näiteks telefoni või tahvelarvuti koti külge kinnitamiseks. Helkurdetailid aitavad ratast pimedas paremini nähtavaks teha. Koti juurde saab osta magnetilise mudelipõhise paagirõnga.\nMaht: 11-14L. Mõõdud: 37 x 29.5 x 25 cm, kaal 1,290 g\nPRO Trial on parim kaaslane pikamaasõitudele. Mahtuvuseks kuni 18L ja lisaruum kahe välimise tasku näol. Sobib ideaaselt kergelt kumeratele paakidele. M.O.L.L.E kinnitust saad kasutada näiteks telefoni või tahvelarvuti koti külge kinnitamiseks. Helkurdetailid aitavad ratast pimedas paremini nähtavaks teha. Koti juurde saab osta magnetilise mudelipõhise paagirõnga.\nMaht: 13-18L. Mõõdud: 37 x 31 x 24 cm, kaal 1,375 g\nPRO GS on seeria suurim ning loodud järsu kaldega paakidega ratastele nagu näiteks BMW R 1250 GS. Lisamahtu pakuvad kaks välimist taskut. Tugev ja vastupidav, hoiab hästi kuju. Tänu suurele mahule sobib hästi pikkadeks sõitudeks. Helkurdetailid aitavad ratast pimedas paremini nähtavaks teha. Koti juurde saab osta magnetilise mudelipõhise paagirõnga. M.O.L.L.E kinnitust saad kasutada näiteks telefoni või tahvelarvuti koti külge kinnitamiseks.\nMaht: 16-20L. Mõõdud: 42 x 34 x 30 cm cm, kaal 1,540 g


".. seda toodet on häbi ilma rahata ära anda," kirjutab pankur kaugpangateenuse osutamise kohta.\n"Maikuust hakkab pank oma klientidele taas väikelaenu toodet pakkuma," seletab teine, jätkates: "Et kontoripersonali teadmised ja oskused toote müümiseks piisavad oleksid, algavad väikelaenu tootekoolitused märtsikuu lõpust .."\nKolmas teeb vahet: "Lisaks Teie isiklikule kliendihaldurile on Teie teenindamisele kaasatud hulgaliselt panga spetsialiste, kes annavad olulise panuse Teile toodete ja teenuste kättetoimetamisel", kuid ei selgita, mis nimelt on tooted ja mis teenused.\nPangandusest - nagu ka nt kindlustusest - on saanud toote-keskene süsteem. Nagu Päikese-keskeses süsteemis käib kõik ümber Päikese, nii tiirlevad pangaasjad ümber toote. Võtame näiteks kuus tegevust, ja vaatame, kuidas võiks neid kajastada (ja pahatihti kajastabki) pangasläng, ja kuidas näeks asi välja üldkeeles, kus pangatoodet käsitatakse pangateenusena.\nPank toob uue toote turule. Pank hakkab klientidele osutama uut teenust.\nTeller müüb kaarditoodet. Laekur sõlmib kliendiga pangakaardi lepingu ja annab kliendile kätte tema nimele tehtud kaardi, ehk vormistab ja väljastab kaardi.\nTeller müüb telefonipanka. Laekur sõlmib kliendiga telefonipanga lepingu, misjärel klient saab hakata oma rahaasju telefoni teel ajama.\nTeller müüb püsikorraldust. Laekur sõlmib kliendiga püsikorralduse lepingu ~ püsikorralduslepingu (püsikorraldus tehakse perioodiliste samasummaliste maksete kohta, otsekorraldus on püsiv maksekorraldus otse panka laekuvate arvete kohta).\nTeller müüb säästuhoiust. Laekur sõlmib kliendiga säästuhoiuse lepingu ja avab talle säästuhoiuse (raha kogumiseks järjestikuste sissemaksetena).\nTeller müüb laenutoodet. Laekur võtab kliendilt vastu laenutaotluspaberid, vaatab need ise läbi, kui tal on vastav kompetents ehk võimkond, või laseb vaadata kompetentsematel, ja annab laenu, või jätab andmata. (Kui otsustatakse laenu anda, sõlmitakse selle kohta ka leping.)\nToode pro teenus näib andvat ühtse aluse panga töötulemuste mõõtmiseks. Kui kõik müüvad tooteid pro osutavad teenuseid, on hea arvet pidada, kes, mida ja kui palju on müünud. Teenusega opereerimine nõuab küll teatavat (keelelist) lisapingutust, kuid see-eest saab ka tulemus kvaliteetsem (loe: täpsem). Näiteks annaks pangatöötajate ja -kontorite tööd hinnata selle järgi, kui palju nad on sõlminud lepinguid mingi teenuse osutamiseks, kui mitu uut arveldus-, säästu-, välisvaluuta-, väärtpaberi- jm kontot klientidele on avanud või kui mitmele kliendile on vormistanud ja väljastanud pangakaardi või laenu.\nPeale teenuse hakkab toote nahka minema teisigi sõnu, nt liik: kindlustustooted pro kindlustusliigid, erinevad laenutooted pro laenuliigid ~ eri liiki laenud ~ mitmesugused laenud. Toode ja teenindaja ei taha ka muidugi omavahel hästi kokku sobida, ja olengi näinud klienditeenindajat ka letitöötajaks nimetatavat. (Paberliku letitöötaja asemel on keelekorraldajad soovitanud kasutada müüjat.)\nPankur on mures, et peab toote käest andma. Muidugi, kui toode, eriti tasuta, ära anda, ei jää andjale endale enam midagi. Teenust võid aga osutada palju tahes, ta on ikka sinu oma, ei kao kuhugi ega kulu otsast vähemaks. Mis oleks, kui pankur viskaks ka vahel oma pankuripintsaku seljast, laseks lipsusõlmegi lõdvemale ja ütleks lihtinimese moodi: seda teenust on häbi tasuta osutada või selle teenuse eest poleks patt raha võtta?


Subtiitrid "Sanctuary" Revelations, Part 2 - Subtiitrid eesti 1CD srt (est) Keela Ad Block\nTimor-LesteTrinidad and TobagoTunisiaTurkeyTurkmenistanU.S. Virgin IslandsUgandaUKUkraineUnited Arab EmiratesUruguayUSAUzbekistanVanuatuVenezuelaVietnamWest GermanyYemenYugoslaviaZaireZambiaZimbabweFilmi väljalaskeaasta:=<<=>>=!=FPS:Vali23.97623.98024.00025.00029.97030.00050.00059.94060.000SubtiitridFormaat:ValisubsrttxtssasmimpltmpvttÜleslaetud:ValiTäna1 päev tagasi7 päeva tagasi15 päeva tagasi1 kuu tagasi6 kuud tagasi1 aasta tagasiVäga täpne otsingVäga täpne otsingÜleslaadija:Kasutaja ID::IMDB ID:Filmi osa:Filmi ID: Vaata filme subtiitritega Open Subtitles MKV Player. See on täiesti tasuta ja töötab kõikides Windowsites.Me soovitame külastada lehte Huvitavad lingidEemalda reklaam Sanctuary Subtiitrid Eesti S01E13"Sanctuary" Revelations, Part 2 S01E13 Eesti Subtiitrid (2009) 1CD srtHooaeg:\n13 - Kõik subtiitrid sellele TV-sarjaleAllalaadimine: Sanctuary movie\nOsta AmazonistSubtiitri üksikasjadAllalaadimineKasuta OpenSubtitles downloadi manageri.TänudHinda jutustuse kvatiteetiKommentaarStream this movie on alluc.com Sanctuary.1x13.Revelations.(Part.2).HDTV.XviD-aAF.srt\nFilmi failinimi Sanctuary.1x13.Revelations.(Part.2).HDTV.XviD-aAF23.976 FPS\nLae alla "Sanctuary" Revelations, Part 2 25MBit'istCriminal.Minds.S12E07.HDTV.x264-FLEET.mk\n01.12.2016Huvitavad lingidKõik subtiitrid sellele filmile, selles keelesKõik subtiitrid sellele filmileKõik subtiitrid sellelt kasutajaltSoovi subtiitreid teisele väljalaskeleFilmist:Otsi faili:Väljalase:Treilerid:Posterid:Kaaned:Teised:Sinu link siiaFilmi üksikasjadFilmi hinnang:8.8 / 10\n- With Ashley and Henry in the hands of the Cabal the rest of the team venture to a remote vampire enclave to recover the last known sample of vampire blood; the power they need to defeat the Cabal.Direktor:Martin WoodKirjutaja tiitrid:Damian KindlerOsades:Amanda TappingRobin DunneEmilie UllerupChristopher HeyerdahlRyan RobbinsJonathon YoungJonathon YoungLynda BoydPeter WingfieldChristine ChatelainAlex DiakunŽanr:DramaCrimeFantasyMysterySci-FiKeel:EnglishEemalda reklaam download subtitleUued subtiitridABCDEFGHIJKLMNOPQRSTUVWXYZ#Tugileht |\nRegistreeru ';var scrub_smessage='U2FuY3R1YXJ5IChIRFJpcCk=';var weblang='et';var filename='Sanctuary (HDRip)';var gUrl = '/et/XK5vSsbBrGS1T0OuvsvM9KRj9kOVY0e8XIxWh4lyz18=';var scrub_background = 'background: #9EA';


EP: tuletisinstrumendid kontrolli alla | Uudised | Euroopa Parlament\nUudised Pressiteated (valitud) Taustateave Nädala kava Täiskogu istungid Riikide vaatenurgad Infograafikud Fotogaleriid Teemad KKK EP: tuletisinstrumendid kontrolli alla\nTäiskogu istung Pressiteade - Majandus ja rahandus − 29-03-2012 - 17:22 Euroopa Parlament võttis neljapäeval, 29. märtsil vastu määruse, millega muudetakse börsiväliste tuletisinstrumentidega kauplemine turvalisemaks ja rohkem läbipaistvaks. Laialt levinud hinnangu järgi oli tuletisinstrumentidega kauplemisel oma osa globaalse finantskriisi tekkes. Määruse eelnõu osas leppisid parlamendi ja nõukogu läbirääkijad esialgselt kokku 9. veebruaril. Börsiväliste tuletisinstrumentide kliirimine kohustuslikuks\nmenetlus: kaasotsustus, esimene lugemine Viide : 20120329IPR42137 Kontaktid\nSaada see lehekülg( Meil ) Rohkem infot - Määruse teksti leiate siit (valige kuupäev 29.03.2012) - Raportöör Werner Langeni (EPP, DE) isikuandmed - Werner Lange ja Sharon Bowlesi pressikonverentsi videosalvestus - Õigusloomega seotud fail Euroopa Parlament / Uudised RSS


saksamaa Archives - BattleIT\nYou are Here: Avaleht / saksamaa\nEttevõtluse Arendamise Sihtasutus (EAS) viib 12 Eesti ettevõtet ühisstendiga 5. – 8. maini Saksamaal Münchenis…\nEL-i uus innovatsiooninäitaja mõõdab uuenduslike toodete turulejõudmist\nEuroopa Komisjon on kasutusele võtnud uue innovatsiooninäitaja, mille kohaselt on EL-i riikidest kõige innovaatilisemad Rootsi,…\nTarbijad kulutavad traditsioonilisele meediale endiselt rohkem aega ja raha kui digitaalmeediale, kuid eriti Hiinas ja…\nJuhtiva koduste kommunikatsioonilahenduste pakkuja Starmani telefonikliendid teevad kõige rohkem väliskõnesid Venemaale, populaarsuselt järgneb Soome.\nMõned TechEd 2010 Euroopa nipid ja trikid\nOn suur tõenäosus, et olles tehnika valdkonnaga seotud osaled sa paaril konverentsil. Juhul kui su…


Mentornaut pakub õpetajaile lisateenistust : Õpetajate Leht\nMentornaut pakub õpetajaile lisateenistust\n9. apr. 2021 Sirje Pärismaa toimetaja - Kommenteeri artiklit\nÜleval vasakult: Markus Meresma (tegevjuht), Gregor Mändma (operatsioonide juht) ja Triinu Haller (disainer). All vasakult: Feliks Toomsoo (arendusjuht), Raul Gordejev (tarkvaraarendaja), Monika Muru (turundusassistent). Foto: Mentornaut\nEesti suurima äriideede konkursi kümne parima hulka on jõudnud ka võistkond Mentornaut, kes viib veebi teel kokku eraõpetajad ja nende teenuseid vajavad õpilased.\nMentornaudi idee sündis aasta tagasi, kui õpilased olid esmakordselt distantsõppel. „Nägin vajadust koolivälise abi järele enda tuttava pealt ja hakkasin uurima, millised võimalused üldse on,“ meenutab Mentornaudi tegevjuht Markus Meresma. „Sain aru, et head lahendust turul ei olegi. Intervjuud enda endiste õpetajatega andsid aimu, et vajadus leida aitajat siis, kui õpetaja töötunnid on läbi, on aga suur.“\nMentornaudi meeskond on õpetajaid otsinud peamiselt ülikoolidest ja senised kogemused näitavad, et tudengid saavad eraõpetajatööga suurepäraselt hakkama. Samuti on tulnud mitmesuguse taustaga inimesi sotsiaalmeedia gruppidest ning kogenud pedagoogideni on jõutud koolide kaudu.\nPraeguseks on õpetajaks registreerinud üle 500 õpetamishuvilise, kuid kontrollitud õpetajaid on saja ringis. Mentornaudis eraõpetajaks hakkamiseks on tarvis täita ankeet ning esitada karistusregistri väljavõte, et tagada turvalisus.\n„Liituda tasub juba sellepärast, et see on võimalus aidata õpilasi, kes vajavad praeguses keerulises olukorras koolivälist tuge,“ kutsub üles Markus Meresma. „Lisaraha on võimalik teenida vabalt valitud graafiku alusel, saades eratunni eest enda määratud tasu. Mentornaudis eraõpetajaks olemist iseloomustab kõige paremini tähendusrikas ning paindlik töö.“\nSelle kooliaasta jooksul on Mentornaudi kaudu abi saanud üle 300 õpilase.\nMida teete, kui võidate „Ajujahi“? Ja siis, kui ei võida?\n„Edu „Ajujahil“ on meie jaoks väga kõva tunnustus, kuid sõltumata žürii otsustest plaanime jätkata samal kursil ja pakkuda koolivälist tuge võimalikult paljudele õpilastele nii Eestis kui ka teistes riikides,“ lausub Meresma.\nGerly Lehtmets õpetab eesti keelt (valdavalt teise keelena) ja inglise keelt. Kõige rohkem on eesti keele õppurite seas inimesi, kes plaanivad Eestisse kolida või kelle pereliige on eestlane ja kes tahavad meie keelt osata.\n„Mulle tundus eratundide andmine hea viisina jõuda rohkemate õpilasteni. Lisaks on see võimalus teenida natuke lisaraha, kuid ma ei kujutanud ettegi, et mulle nii palju pakkumisi tuleb,“ räägib Lehtmets. „Õpilased on olnud väga vahvad. Eriti põnev on õpetada eesti keelt lapsele, kes elab Austraalias ja kellel on parajasti õhtu, kui mina oma varahommikusi tunde teen, või inglasele, kes tahab elukaaslase Eesti perega nende emakeeles kõneleda.“\nLehtmets on rahul, et nüüd ei tule endal õpilasi otsida, vaid nad leiavad tee Mentornaudi kaudu. Väikeses Kesk-Eesti asulas elava õpetaja jaoks on kasulik, et tunde saab anda ka veebi teel ja töövõimalused ei ole kehvemad kui linnas.\n„Mentornaut ulatub oma tundidega minu endises vallakeskuses asuvast elutoast ühtmoodi hästi nii pealinna, Lõuna-Eestisse, Euroopa teise otsa kui Austraaliasse maakera lõunapoolel,“ lausub Lehtmets.\nJoosep Heinsalu õpetab inglise keelt. Ta töötab põhikohaga Jõgeva põhikoolis inglise keele õpetajana ja juhendab õpilasfirmasid. Heinsalu on ka varem eraõpetajana töötanud.\n„Mentornaudi vahendusel on õpilasi leida lihtne, kuna õpilased leiavad endale sobiva õpetaja ja see tagab juba paremad baastingimused usaldusväärse suhte loomiseks,“ nendib Heinsalu. „Kogemused õpilastega on head, nad on motiveeritud ja kohusetundlikud, tunnevad muret enda õpitulemuste ja teadmiste omandamise pärast. Töö sujub kenasti ning kaebusi ei ole. Platvorm ja koduleht täienevad pidevalt, kuid alustava ettevõtte kohta on tase väga hea. Mentornaut hoiab oma eraõpetajaid pidevalt infoväljas. Tunnen, et mind väärtustatakse ja ettevõttel on selge missioon.“


bigboobskitty - OliviaHolmesX livejasmin video\n2USaraSexyX livejasmin KatyEmeraldOzzieBeau livejasmin ZarayCampbellKatieQueen livejasmin LindaBurnsEvelynBright livejasmin Mike4JossepMagicalJasmine livejasmin NickyBabesKatieQueen livejasmin Ethiz2\nKimikoMei livejasmin PepperLoveFloydessencefreak livejasmin MaryaReady4uSweetSophie18 livejasmin LindaMarshallJhannS livejasmin InterracialInkedEmilyBliss livejasmin OzzieBeauVeraNicole livejasmin HOTHELIOS\nbigboobskitty OliviaHolmesX livejasmin. DiannaSummers. Nickbr7. OzzieBeau.\nessencefreakDiannaSummersEvelynBrightLaraDD .SuunnyDayEvelynBrightwetsonyasnowbun420 .VeraNicoleJhannSDesertOasissSuunnyDay .MagicalJasmineessencefreakKiraFerventRogerHotXX .BeutiDiamondHOTHELIOSDivineDelilahMaryaReady4u .XFlirtyEvaXBobbyLoverInterracialInkedSweetSophie18 .PollyPinkessencefreakXldutchtreathYourMuscleMaster .EmilyBlissDreamChaserXwetsonyaMia7 .BenjiXBlackSweetSophie18AniellaRobKiraFervent .OliverKerr2USaraSexyXBareFootBillBenjiXBlack .OliverKerrDiannaSummersKiraFerventOzzieBeau .\nRoxxxiesparty VideoKataya VideoLindaMarshall VideoPepperLoveFloyd VideoRaunchyRicky VideoSuunnyDay Video\nMissKaleidoscope VideoUrAsianDiamond VideoSilvyaBaby VideoSpecialMolly Video2USaraSexyX Videothefourwild Video\nOzzieBeauKatyEmeraldMeddyRoseDittaV .2USaraSexyXKevinSugarAssBobbyLoverVeraNicole .NickyBabesRaunchyRickyHoneyCateBeutiDiamond .TorKROSSthefourwildYourMuscleMasterBenjiXBlack .UrAsianDiamondFloraSquirts45AdelAngeeBeutiDiamond .essencefreakRogerHotXXMissKaleidoscope1FitGirl .ShydianaJasminJasonMelisaGoldnessTorKROSS .MagicalJasmineMissKaleidoscopetynaVSraoulSweetKylie95 .KimikoMeiUrAsianDiamondUrMissSexylezby .DonaEmmaVALCITABobbyLoverBenjiXBlack .BeMyPleasureJasminee77DreamChaserXDonaEmma .