USA valitsus püüab erikorraldusega blokeerida Boltoni memuaare | Buller Uudised\nUSA valitsus püüab erikorraldusega blokeerida Boltoni memuaare\nUSA justiitsministeerium esitas kolmapäeval erikorralduse taotluse, millega püüab peatada endise riikliku julgeolekunõuniku John Boltoni paljastavalt avameelse raamatu ilmumist.\nTegemist on teise korraga kahe päeva jooksul, mil president Donald Trump üritab takistada oma endise tippnõuniku memuaaride pealkirjaga “Tuba, kus kõik see juhtus: Valge Maja memuaarid” (“The Room Where It Happened: A White House Memoir”) ilmumist.\nAdministratsioon väitis kohtule tõkendiks esitatud taotluses, et Bolton tõi oma raamatu avaldamise tähtaja ettepoole, enne veel kui riikliku julgeoleku revideerimisprotsess jõuti lõpule viia ning kavatseb paljastada salastatud teavet nii nagu ta näeb seda endale kasulikuna, selleks, et oma raamatult suuremat kasumit teenida.\nValitsus palus kohtul astuda samme selleks, et ennetada riiklikule julgeolekule kahju tekitamist, kui Boltoni käsikiri kogu maailmale kättesaadavaks muutub.\nEelmine artikkelTöötukassa teeb ettepaneku jätta töötuskindlustusmakse määr muutmata\nJärgmine artikkelPariis: USA taandumine digimaksu kõnelustelt on provokatsioon


🟢 MÄEALUSE MAJA OÜ - 10505652 | Meedia, arvamuslood | STORYBOOK ®\n10505652 - Registrisse kantud\nEE100527690 (algus 01.03.1999)\nHarju maakond, Tallinn, Kesklinna linnaosa, Pirita tee 26f-34, 12011\nLisa MÄEALUSE MAJA OÜ andmed oma infosüsteemi\nSuuna ühe klikiga MÄEALUSE MAJA OÜ andmed oma infosüsteemi või laadi alla CSV fail. Andmed on rikastatud Storybooki raportite otselinkidega. Vaata ka masinloetavate andmete nimekirja.\nMÄEALUSE MAJA OÜ: Tegevuslugu\nMÄEALUSE MAJA OÜ alustas peaaegu 24 aastat tagasi, mil juhatuse liikmed, Svetlana B. , Viktor B. ja Viktor H. , seda juhtima hakkasid. Svetlana B.l oli selleks ajaks ettevõtluskogemust ligikaudu 2 aastat, Viktor B. kogemus puudus ja Viktor H. alles alustas ettevõtlusega. MÄEALUSE MAJA OÜ valdkond on enda või renditud ...\nMÄEALUSE MAJA OÜ: Palgarallilugu\n2021 aasta IV kvartalis kuulus MÄEALUSE MAJA OÜ meeskonda 2 töötajat, kellele maksti hinnanguliselt keskmist brutotöötasu 715 EUR/kuus. Võrdlus eelmise kvartaliga Võrreldes III kvartaliga meeskonna suurus ei muutunud ja töötasu langetati summas keskmiselt - 195 EUR töötaja kohta (-27%). Aasta kokkuvõte Aasta lõikes saab töötaja ühes kuus k ...


SUPERHORZE LACTARECOVERY (Taastumine/jõudlus) 1000ml – HORSEFOOD Estonia\nOstukorv / 48,00€\n×\t HEPAREN+ (Neerude ja maksa kaitse) 1000ml\t1 × 48,00€\nVaata ostukorvi “HEPAREN+ (Neerude ja maksa kaitse) 1000ml” lisati sinu ostukorvi.\nEsileht / JULIAN&JONES\nSUPERHORZE LACTARECOVERY (Taastumine/jõudlus) 1000ml\nSUPERHORZE LACTARECOVERY (Taastumine/jõudlus) 1000ml kogus\nKategooria: JULIAN&JONES Sildid: Keskmine sooritus, Kõrgeim koormus, Lihased\nAinulaadne segu elektrolüütidest, kiiresti imenduvatest taimsetest toitainetest, vitamiin E-st, B-vitamiini kompleksist ning orgaanilisest seleenipärmist soolestiku tasakaalu toetamiseks pärast tugevaid jõupingutusi, tsingist ja suurest kogusest tugevatest kudede ehitusplokkidest (aminohapetest), mis leevendavad lihasskeleti ebamugavusi ja toetavad optimaalset taastumist!\nHea taastumine on üks peamistest faktoritest, mis tagab Teie hobuse maksimaalse jõudluse mitmepäevaste võistluste ajal!\nSUPERHORZE LACTARECOVERY on ainulaadne segu elektrolüütidest, kiiresti imenduvatest taimsetest toitainetest, E- ja B-vitamiini kompleksist ning orgaanilisest seleenipärmist, mis toetavad soolestiku tasakaalu peale suuri jõupingutusi. Lisaks on tsinki ja suuri koguseid tugevaid ehitusplokke (aminohappeid).\nOrganismi optimaalse taastumise saavutamiseks pärast pingutust on ülitähtis taastada hingamise, stressi või lihastegevuseks kasutatavate mineraalide varud niipea kui võimalik.\nTugevad antioksüdandid aitavad vältida oksüdatiivsest stressist tingitud ebamugavusi. L-karnitiinil on oluline roll energia ainevahetuses: see aitab parandada vastupidavust ja taastumist pärast suuri pingutusi. Biotiini ja L-karnitiini kombinatsioon on omavahel antioksüdatiivse sünergilise toimega.\nSobib väga hästi hobustele, kes on end tipptulemuste ajal üle koormanud ning vajavad lisatuge luu- ja lihaskonna taastumisel ning paindlikkusel.\nVeenduge, et hobusel oleks igal ajal vaba juurdepääs puhtale joogiveele! Andke oma hobusele alati hea kvaliteediga koresööta!\nSUPERHORZE LACTARECOVERY`t võib anda söögi ajal, kuid tugevama efekti saavutamiseks on soovitatav annustada lisandit väljaspool toidukorda süstla abil ning otse hobuse suhu.\nÜhe tunni jooksul pärast pingutust või võistlust – 1 annus LACTARECOVERY’t.\nEsimene ja teine päev peale pingutust või võistlust – 2 annust LACTARECOVERY’t, jagatuna kahele toidukorrale.\nAlates kolmandast päevast pärast pingutust või võistlust kuni täieliku taastumiseni – manustage 1 annus LACTARECOVERY’t päevas sõltuvalt kavandatud taastumisest.\nIgapäevaseks taastumiseks võib pikema perioodi jooksul anda ühe annuse päevas.\nEnne tugevat pingutust või võistlusi: vähemalt kolm päeva algdoosiga 25 ml 2 x päevas.\nMaksimaalne ööpäevane doos:\n50 ml poni kohta ning 100 ml täiskasvanud hobuse kohta.\nGlütseriin, maltodekstriinid, kaaliumfosfaat, magneesiumkloriid, kaltsiumkloriid, naatriumkloriid, Ananassus comosus.\nLisandid: vitamiinid ja provitamiinid: L-karnitiin, vitamiin B3, vitamiin, B5, E-vitamiin (all-rac-alfa tokoferüülatsetaat), B1-vitamiin, vitamiin B2, vitamiin B6, vitamiin B9, vitamiin B12, vitamiin H (biotiin).\nMikroelemendid: glütsiinhüdraadi tsinkkelaat / tsink E6, inaktiveeritud seleniseeritud\npärm (3b8.10), naatriummolübdaat E7. Aminohapped ja nende analoogid: L-valiin, L-isoleutsiin, L-leutsiin.\nTootja: JULIAN & JONES®, Sveitš. Dopinguvaba!\nEasyMag (magneesium / närvisüsteemi tugevdamine) 1000gr\nHEPAREN+ (Neerude ja maksa kaitse) 1000ml\nElektrolyten-Mix (elektrolüüdid/taastumine) 1000gr\nNAHAHOOLDUSVAHEND (Leather Total Revitalizer) 550ml\nSport Recovery+(aleuroon / sooritusvõime / taastumine) 4kg\nMOOD CONTROL 1000ml (Hormoonid kontrolli alla / meeleoluhäired)


FOTOD | Keilas on läbi torgatud enam kui 20 auto rehvid - DELFI\nFOTOD | Keilas on läbi torgatud enam kui 20 auto rehvid\nSattusid ka ise ohvriks? Saada pildid vihje@delfi.ee! Täiendatud 13.14\nKeilas läbi torgatud rehvid Foto: Delfi lugeja\nAlates neljapäevast on Keilas läbi torgatud enam kui 20 auto rehvid, paljudel neist isegi mitu rehvi.\nPraeguse info kohaselt on sel nädalavahetusel Keilas läbi torgatud üle 20 erineva auto rehvid, kinnitas Põhja prefektuuri pressiesindaja Delfile. Mõnel autol on läbi torgatud üks-kaks, mõnel kõik neli rehvi. Hetkel on teada see, et rehvid on läbi torgatud terava noataolise esemega. Politsei algatas juhtumite uurimiseks väärteomenetlust.\nKa ise rehvide läbitorkamise ohvriks langenud ja Delfiga ühendust võtnud mees rääkis, et rehvide läbitorkamine algas neljapäeval Paldiski maanteelt, rehve on massiliselt lõhutud ka Pargi ja Kruusa tänaval.\n"Väga paljud on teinud ka politseisse avalduse, teen ka ise," kinnitas mees. "Üks juhtum on selline, kus inimesel torgati kõik rehvid läbi, ta pani uued rehvid alla ja täna tal on jälle kõik läbi torgatud," lisas ta. Mehe enda kaubikul on läbi torgatud kaks rehvi.\nDelfiga ühendust võtnud naine rääkis, et tuli perega laupäeva hilisõhtul kella 23.30-23.45 paiku autoga koju ja Kooli tänaval oli sellel ajal suur kamp noori. "Oleme ise Kooli tänava elanikud ja ohvriks on langenud meie lähedased naabrid. Imestasime veel, et mis toimub ja kust nad sellisel kellaajal tulevad," rääkis ta.\nNoori oli naise sõnul palju Vaikse tänava ja Haapsalu maantee vahelisel lõigul. "Midagi rohkemat ei oska öelda, sest me ei sõitnud nendest mööda, ainult nägime neid autolaternate valgusvihus eemalt."\nKeila linnavalitsus andis oma Facebooki lehel teada, et täna hommikul kella 9 seisuga on politseile laekunud teave 12 erineva aadressi kohta, kus on kahjustatud sõidukite rehve. Tegemist on torkevigastustega ja kannatada saanud sõidukite hulk on suur.\nKahju kannatajatel palub linnavalitsus helistada 112 ja juhtumist teada anda. Esimene info rehvide lõhkumisest tuli laupäeva hommikul enne kella 8.\nKui linnakodanikel on mingeid tähelepanekuid, siis palub linnavalitsus need edastada kas linna piirkonnapolitseiniku Annika Koppeli e-postile aadressil annika.koppel@politsei.ee või piirkonnavanema Mart Meriküll e-postile aadressil mart.merikyll@politsei.ee. Samuti saab info edastamiseks ööpäevaringselt helistada Lääne-Harju politseijaoskonna korrapidajale telefonil 6 125 710 või tööpäeviti kella 9–17 Keila politseimajja telefonil 6 124 510.


Albion je slavio rezultatom 2:0, ali scene koje su viđene na "Vembliju" možda su i najemotivnije ikada - spoljašnjost londonskog stadiona je bila u bojama francuske zastave, preko 90 hiljada navijača je uglas pjevalo "marseljezu"\nEngleska - Francuska, Foto: Reuters\n17.11.2015. 22:16h 12.02.2019. 15:53h\n04.06. 17:45 h\t8132\n04.06. 22:10 h\t6144\n04.06. 18:44 h\t5676\n04.06. 15:41 h\t3718\n04.06. 20:59 h\t3260


Julia Laffranque: Eesti Vabariigi kehtiv põhiseadus - kakskümmend miinus kaheksa? - Arvamus\nJulia Laffranque: Eesti Vabariigi kehtiv põhiseadus - kakskümmend miinus kaheksa?\n1. juuli 2012, 13:41\nJulia LaffranqueEuroopa Inimõiguste Kohtu kohtunik\nEuroopa Inimõiguste Kohtu kohtunikuks valitud riigikohtunik Julia Laffranque rääkis, et on tegelenud Euroopa õigusega juba tudengipõlvest saadik ning tunneb, et see on tema kutsumus. FOTO: Sille Annuk\nEuroopa Inimõiguste Kohtu kohtunik Julia Laffranque kirjutab Postimehe arvamusportaalis, et Eesti põhiseaduse olulisus ja sellele pööratav tähelepanu on viimase kaheksa aasta jooksul, mil Eesti on Euroopa Liidu liige olnud, kasvanud.\nUskumatu, et Eesti põhiseaduse vastuvõtmisest rahvahääletusel möödus juba kakskümmend aastat. 1992. aasta juuni oli väga oluliste sündmuste rohke, Eesti võttis siis rahaühikuna taaskasutusele ka Eesti krooni. Mulle isiklikult tähendas see aasta ja kuu keskkooli lõpetamist, uhkusega võtsin vastu Eesti Vabariigi gümnaasiumi lõputunnistuse, see oli esimene kevad pärast iseseisvuse taastamist, kui abituriendid said Eesti Vabariigis välja antud lõputunnistused. Minu lugupidamine Põhiseaduse Assamblee vastu oli ja on suur, austusega hoidsime käes uut põhiseadust.\nMulle tundub, et põhiseadus on vaatamata 20 aasta jooksul ühiskonnas aset leidnud olulistele muudatustele päris hästi vastu pidanud. Neli muutmist või täiendust ei ole eriti palju, peab ju põhiseadus olemagi põhiseadus, mis sisaldab kõige põhilisemat ega allu kergekäelistele ümbertegemistele ja ahvatlustele muutuda detailseks regulatsiooniks.\nPõhiseadus, eeskätt selle teine peatükk, mis käsitleb põhiõigusi, vabadusi ja kohustusi on paljuski inspireeritud Euroopa inimõiguste konventsioonist. Eestis on riigikohus küllalt edukalt täitnud koha peal vajadusel ka inimõiguste kohtu rolli ja olulisi õigusi, põhimõtteid ja väärtusi edasi arendanud. Seega pole laiemalt võttes niinimetatud Euroopa aspekt Eesti põhiseadusele ja konstitutsiooniõigusele võõras.\nKüll on aga vaidlusi tekitanud põhiseaduse ja Euroopa Liidu õiguse suhted. Kui ma 2000. aasta lõpus korraldasin justiitsministeeriumis seminari Eesti põhiseaduse muutmisest seoses Euroopa Liiduga ühinemisega, oli mulle juristina selge, et Eesti ei saa õigusriigina astuda Euroopa Liitu enne, kui põhiseadust on vastavalt muudetud. Iseküsimus, kuidas muudatust teha, kindel oli see, et nii olulise küsimuse peab otsustama rahvas. Kutsusin kohale väliseksperte, nende hulgas vastava valdkonna spetsialistid, saksa ja prantsuse tuntud õigusteadlased. Ekspertide kohtumisele pidi järgnema avalik arutelu Rahvusraamatukogus.\nMäletan, kuidas mind hoiatati, et avalik arutelu võib anda suure võimaluse Euroopa Liiduga ühinemisse skeptiliselt meelestatud inimestele ja ühinemise vastastele. Ja mis siis? Huvitav, et tundus nagu seda kardetaks. See ongi ju avaliku arutelu eesmärk, kõik südamelt ära rääkida, optimaalseid lahendusi leida. Mõistagi ei jätnud ma üritust ära, vastupidi, veel rohkem oleks võinud nendel teemadel avalikult ja rahvale arusaadavalt rääkida. Kuivõrd poliitikud aga ei näidanud miskipärast üles erilist entusiasmi ega huvi põhiseaduse muudatustega intensiivselt tegeleda, jäi see küsimus küllaltki viimasele minutile ja leidis lahenduse väga lühikeses eraldiseisvas põhiseaduse täiendamise seaduses. Millel nagu kõigel lakoonilisel ja lööval on nii omad plussid kui ka miinused.\nNüüd on Eesti Euroopa Liidu liige ja paljud Eestit puudutavad otsused langetatakse mujal kui Toompeal. Seega võiks provokatiivselt küsida, kas pärast Euroopa Liiduga ühinemist 1. mail 2004 on Eesti põhiseadus ikka tegelikult kakskümmend aastat vana või kakskümmend miinus kaheksa aastat vana?!\nMa siiski viimast ei ütleks, pigem koguni vastupidi, eriti praeguses Euroopa Liidus, mis ise vaevleb kriisides, on rahvusriikide põhiseadustel eriliselt oluline roll. Euroopa Liidu uuenenud lepingus on sees klausel, mille kohaselt Euroopa Liit austab liikmesriikide rahvuslikku identiteeti, selle all mõistetakse ka põhiseaduslikku identiteeti. Eestil tuleb selles kontekstis kindlasti oma identiteet Euroopa Liidus üles leida ja fikseerida.\nOn omamoodi paradoksaalne, et tänu Eesti kuulumisele Euroopa Liitu räägime me nüüd võib-olla oma põhiseadusest rohkem kui muidu, arutleme selle üle, mis on meie põhiseaduse aluspõhimõtted ja see on ainult positiivne. Põhiseadus on iseenesestmõistetav, kuid nagu kõige iseenesestmõistetavaga hakkame seda rohkem väärtustama siis, kui ilmnevad ohumärgid.\nNüüd on Euroopa Liidus eraldiseisev ja õigusjõuga põhiõiguste harta, mis on Eestile siduv siis, kui meie kohaldame Euroopa Liidu õigust. Ei Euroopa inimõiguste konventsioon ega ka Eesti põhiseadus ei sisalda kõiki Euroopa Liidu põhiõiguste hartas väljendatud õigusi, kuigi harta ei ole meie põhiseaduse kataloogist sisuliselt erinev. Ka miinimumstandardeid sisaldavat Euroopa inimõiguste konventsiooni ei ole harta valguses hakatud muutma, kuigi Inimõiguste Kohus on oma tõlgendustega väljunud konventsiooni artiklisse sõnasõnalt kirja pandu raamidest ja käib eluga kaasas. Pigem võiks siis mõelda üleeuroopalisel tasandil ühtlustatuma inimõiguste dokumendi koostamisele.\nPõhiseadust ei saa vaadata eraldiseisvalt põhiseaduslikust kultuurist, sellest, kui palju inimesed üldse teavad ja tunnevad oma põhiõigusi, ega põhiseaduslikkuse järelevalvest, mis peab töötama laitmatult. Ma ei ole väga jäigalt ega põhimõtteliselt põhiseaduse muutmise vastu, kuid ma leian, et see ei saa olla eesmärk omaette, see peab toimuma läbimõeldult, see vajadus peab tulema ühiskonna seest ise ja selle vajaduse väljaselgitamiseks on vaja laiapõhjalist arutelu.\n28. juunil 1992. võeti rahvahääletusel vastu Eesti Vabariigi põhiseadus, neljapäeval möödus sellest 20 aastat.


Ehitusinfo :: Ehitusest kõik ja enamgi! | Jaanuar 2008 | Tallinn jätkab munitsipaalelamuehitust\nTallinn jätkab munitsipaalelamuehitust\nTallinna linnavalitusus moodustab ajutise komisjoni uute eluasemeprogrammide ettevalmistamiseks ja elluviimiseks. Ajutise komisjoni esimeheks kinitatakse abilinnapea Eha Võrk, komisjoni koosseisu kuuluvad linnavolikogu esindajad ning Tallinna Elamumajandusameti, Tallinna Linnaplaneerimise Ameti ja Tallinna Maa-ameti esindaja.\nLisaks kutsutakse komisjoni töös liikmena osalema Tallinna Tehnikaülikooli dotsent Katrin Paadam ja OÜ Urban Management juhatuse liige Jaan Kurm.\nKomisjoni tööd korraldab Tallinna Elamumajandusamet. "Praegu veel kestva elamuehitusprogrammi peaeesmärgiks on sundüürnike probleemi lahendamine, sundüürnikud ei ole aga kaugeltki ainus turuhinnast soodsama hinnaga üürikorterit vajav vähese maksejõuga ühiskonnagrupp," põhjendas abilinnapea Eha Võrk uue eluasemeprogrammi vajalikkust. "Sellist elamispinda vajavad ka paljud noored pered ning tagasihoidliku sissetulekuga linnateenistujad ja paljude linna toimimiseks väga vajalike erialade esindajad, samuti iseseisvasse ellu astuvad lastekodukasvandikud" Viie aastaga sai linna abiga eluaseme üle 2000 sundüürnikupere, linnalt eluruumi taotlevate sundüürnike arv on kahanenud 2003. aasta rohkem kui 3500-lt 1475-le. Linnaeelarvest eraldati viie aasta jooksul elamuehituseks kokku 588,5 miljonit krooni, riik on toetanud Tallinna elamuehitust kokku 71 miljoni krooniga.\n"Tänavu saab linnalt elamispinna veel 816 eluasemeprobleemi lahendamisel abi vajajat, enamik valmivatest munitsipaalkorteritest antakse sundüürnike kasutusse," ütles Võrk. "Valmib 136 korteriga munitsipaalmaja aadressil Erika tn 13a, lisaks saab linn avaliku ja erasektori koostöö tulemusena enda kasutusse 680 korterit Loopealse elurajoonis."\nAlates 2002. aastal elamuehitusprogrammi "5000 eluaset Tallinnasse" käivitumisest on linn rajanud 1126 uut korterit ning neile lisaks üürile andnud 1641 juba varem linna omandis olnud asustamata eluruumi. Lisaks sellele sai ise oma eluasemeküsimuse lahendanud 1060 endist sundüürnikku linnalt kolimistoetust. Erasektor rajas selle aja jooksul juurde 8176 eluaset.


Suunakood 0158 / +46158 / 0046158 / 01146158, Rootsi\nSuunakood 0158 (+46158 / 0046158 / 01146158)\nSuunakood: 0158 (+46158)\nEesliide 0158 on Gnesta suunakood. FFiktiivse telefoninumbri 1110464 ja suunakoodi 0158 jaoks tuleb valida number 0158 1110464. Gnesta asub Rootsi.\nSuunakoodi prefiks seob abonendi telefoninumbri kindla asukohaga. Lisaks suunakoodile on olemas ka muud tüüpi prefiksid: Rahvusvahelised riikide eesliited, mobiiliteenuse pakkujate eesliited ja mitmesuguste teenuste eesliited. Neid kombineeritakse mitmetel otstarvetel. Kui helistatakse ühest riigist teise ja kõne vastuvõtjal on lauatelefon, siis ühendatakse riigi eesliide suunanumbri ja abonendi numbriga. Fiktiivse telefoninumbri 1110464, suunakoodi 0158 (Gnesta) ja Riigi suunakood 0046 jaoks tuleb valida number 0046 158 1110464. Kui helistatakse mobiilsideseadmesse, ühendatakse Riigi suunakood mobiiliteenuse pakkuja eesliite ja abonendi numbriga. Kui helistatakse samas riigis asuvale abonendile, saab selle riigi koodi välja jätta. Riigisiseste kõnede korral ühelt lauatelefonilt teisele võib paljudes riikides suunakoodi ära jätta, kui mõlemal abonendil on sama suunanumber. Riikides, kus tellijatel on pärast teise asukohta või linna kolimist võimalik säilitada sama telefoninumber, tuleb loomulikult valida ka suunakood - antud juhul 0158.\nTeenuste eesliidete kaudu juurdepääsetavate teenuste eest võivad tasuda mitte ainult telekommunikatsiooniettevõtted, vaid ka neid teenuseid pakkuvad ettevõtted. Seetõttu pakuvad mitmed kahtlased ettevõtted teenuseid, millest on vähe kasu, kuid millega kaasnevad kõrged tasud. Kasumi edasiseks suurendamiseks üritavad sellised teenused helistajaid võimalikult kaua liinil kinni hoida. Järelevalveasutused võtavad selliste pakkujate vastu korrapäraselt meetmeid, kuid sellele ei saa alati kindel olla. Lisaks erinumbritele, mida saab nende eesliidete abil tuvastada, on ka kiirvalimisnumbreid. Kõige tuntumad on hädaabinumber 112 Euroopas ja 911 Põhja-Ameerikas. Neid numbreid saab kasutada üleriigiliselt ja nad ei vaja eesliiteid, st Riigi suunakood +46 (0046) ega suunakoodi 0158 (Gnesta).\nKui te ei asu Rootsi ja soovite helistada inimesele Gnesta, peate lisaks suunakoodile lisama ka Riigi suunakood. Rootsi Riigi suunakood on +46 (0046), seega kui olete Eesti ja soovite helistada inimesele Gnesta, peate selle inimese telefoninumbri ette lisama eesliite +46 158. Sellisel juhul jäetakse välja suunanumbri ees olev null. Fiktiivse telefoninumbri 1110464, suunakoodi 0158 (Gnesta) ja Riigi suunakood 0046 jaoks tuleb valida number 0046 158 1110464.


Kas investeerida pensionifondidesse? | Kuidas saada rahaliselt vabaks\nOlen ise USA-s komandeeringus, kuid mulle tundub, et Eesti meedias on läinud lahti arutelu pensionikogumise mõtte(t/k)use üle. Ma ise pean tunnistama, et pole eriti aktiivne II samba fänn olnud – mul on LHV L fondi kogunenud veidi üle 60 euro (ja vanast ajast on SEB fondis 33 eurot). Saja euroga vist pensionile veel ei lähe… Kuna mul seal eriti raha pole, siis ma pole ka fondide tegemise vastu eriti huvi tundnud. Täna aga vaatasin veidi lähemalt, kuidas siis suurem osa eestlasi oma pensionipõlve rahastada plaanivad. Ja ütlen ausalt, ma väga optimistlik ei oleks 😉 Jätame praegu üldse kõrvale asjaolu, et alla 10% säästes nagunii mingit asjalikku pensionit kokku ei kraabi. Või et pensioni väljamaksete süsteem on valus rip-off (sest suure tõenäosusega koorivad kindlustusfirmad vaeselt pensionärilt teenustasudena veel seitse nahka seljast). Panen lihtsalt kirja mõned mõtted, miks minu meelest on parem oma sammas ise valmis meisterdada.\nAlustame sellest, miks üldse fondihaldurid oma tooteid nii hoolega turustavad. Sest varahaldus on äärmiselt tulus ja skaleeritav äri. Vaatame lähemalt näiteks LHV fondi L. Mai lõpu seisuga oli seal vara kokku veidi alla 170 miljoni euro. LHV võtab valitsemistasu 2% aastas. Ehk siis 3,4 miljonit eurot aastas nihkub pensionikogujate taskust panga taskusse. Oletame, et fond kasvab kahekordseks – kas fondijuhil tuleb oluliselt tööd juurde? Kas fondil suurenevad mingid muud kulud? Tegelikult mitte. Olen ise ka LHV panga aktsionär ja olen näinud nende finantsplaane tulevikuks. Suur osa plaanitud kasvust ongi tulemas fondimahtude (ja sealt tulenevalt ka valitsemistasude) kasvust.\nS&P 500 indeks ületas hiljuti oma kõigi aegade kõrgeima taseme, mis varem pärines 2007. aastast. Seega ligi 6 aasta jooksul oli aktsiaturu tootlus (kui jätta kõrvale marginaalne dividenditootlus) 0. Kui palju selle aja jooksul aga jõudis pank tõsta kogujate taskust oma taskusse? 2% aastas!\nMa saaksin 2% valitsemistasust aru juhul kui investeeringud oleksid tehtud instrumentidesse, mis avalikult on väikeinvestorile kättesaamatud (tõsi, mõned sellised on ka tehtud – Nortal ja Efteni fond näiteks). Aga LHV võtab 2% ka investeeringutest 4% tootlusega võlakirjadesse ja mis eriti imelik, ka 0,06% intressi maksvalt hoiuselt (seal istus mai lõpu seisuga raha 60 miljoni euro ulatuses ehk enam kui 34% fondi koguvaradest).\nMa ei ole nõus, et fond, millesse investeerivad pikaajalise nägemusega investorid ja kuhu raha tuleb niigi pidevalt peale, istub enam kui kolmandikuga oma varadega rahas ja üritab turgu ajastada. Küsides samal ajal selle raha pealt investoritelt 2% haldustasu.\nErinevalt pensionifondist on erainvestoril võimalik saada palju paremaid diile. Näiteks 1% hoiuse asemel on võimalik oma raha välja laenata isepankur.ee abil enam kui 15% tootlusega. Või anda kinnisvara tagatisel laenu 8-15% (vaata näiteks ere.ee).\nKa aktsiaid on lihtsam ja odavam osta otse börsilt. Eriti kui tegu on Balti aktsiatega nagu LHV fondis. Ja kinnisvarana annab üürikorter pikaajaliselt silmad ette ilmselt ka Efteni fondile (jällegi, töötajate palgad, kontorid ja kasumid peab ju keegi kinni maksma!)\nNii, et parem ehita endale ise passiivsest sissetulekut pakkuv pensionisammas!\nP.S. Kes tahab vaadata, kuidas “õigustada” haldustasude küsimist, võib vaadata Swedbanki pensionifonde – seal on sadu USA aktsiaid, mis oleks saanud samahästi osta korraga indeksiga SPY 😉\nP.P.S. Kuna riik on nõus nii palju lisaraha panema II sambasse, siis on mõistlik seda võimalust siiski kasutada… Lihtsalt pensioniks sellest ei piisa.\nHea töö Jaak, see post vääriks kohta kuskil lehes.\nOlen üks sellest 1983+ põlvkonnast, kellele suruti vägisi II sambasse kogumine peale ja halb on lihtsalt vaadata, kui suvalt sellega ümber käiakse. Alustame või igakuisest sissemaksest? Kas see peab ikka iga kuu toimuma? Võiks vähemalt targematele ja asjast huvitatutele jätta valiku, et kuna nad osakuid ostavad. Pensionifondid võivad kelkida oma tootlusega, aga fakt on see ,et ühe mulle määratud fondi hetke NAVi ja minu maksetelt saadud kaalutud keskmise NAVI vahe on +3,53%. Ning 2% valitsemistasusid? Suht pooled pensionifondid on peaaegu autopiloodil ja mingit aktiivset valitsemist ei toimu. II samba kogumine ja investeeringud vajaksid palju palju tugevamat riikliku kontrolli, sest tegu on ikkagi 100 000+ inimese tulevikuga.\nTeine sammas on lihtne: “and it’s gone”, nagu South Parkis kunagi tõetruult esitati.\nKolmanda sambaga on tiba keerulisem, seal on omanikul õigus raha suvalisel ajal tagasi välja võtta. Huvitav, kas inimesed ongi hakanud seda tegema või millest oli ajendatud Swed idee, et peaks ikka kolmanda samba raha teise sambasse ringi tõstma?\nJaak, sinu väide, et “Kuna riik on nõus nii palju lisaraha panema II sambasse, siis on mõistlik seda võimalust siiski kasutada… ” on ka kahe otsaga asi.\nNimelt tegelikult on II samba pensionifondid üles ehitatud nii, et riik paneb küll näiliselt oma osa juurde aga tegelikult võetakse see sinu enda sotsiaalmaksust ja tulevikus kui hakatakse sulle pensioni välja maksma, siis selle võrra saad riiklikust I pensionisambast vähem raha.\nEhk kui praegu maksad ise 2% ja riik maksab 4%, siis tulevikus kui pensionile jääd saad esimesest sambast 4% vähem. Kui suurendad oma panust praegu 3%-ni ja riik oma panust 6%-ni, siis tulevikus saad pensioni esimesest sambast 6% vähem.\nSeega teise samba puhul võtab riik sinu pensioniks kogutud raha ja tõstab selle riiklikust esimesest sambast erafirmade poolt valitsetavasse teise sambasse.\nKui uskuda, et erafirmade poolt juhitud II samba pensionifondides kasvab see raha suuremaks kui see oleks riiklikus I sambas, siis tasub praegu oma sissemakseid suurendada. Juhul kui arvad, et pigem söövad haldustasud II samba tootluse ära, siis ei tasu oma sissemakseid suurendada, sest sellisel juhul saad selle sama raha nagunii kätte riigipoolsest I sambast.\n“..Olen ise ka LHV panga aktsionär ..”\noot, ehk seletad selle protsessi lahti, kuis lhv aktsionäride ringi said 😉\n1. võimalus on omada suhteid seal töötavate inimestega. 2. võimalus on osta keegi endine omanik välja.\nIsepankur ja ere tunduvad mõlemad kahtlased instrumendid. Infot on kodulehel vähe ja lähenemine sama mis pensionifondides – anna raha meile ja siis oota käed rüppes järgmist kevadet 🙂 Riske lahti ei seletata, kaasatus minimaalne. Jaak, oled sa invsteerinud mõnda neist?\nIsepankurit ma ise ei ole, aga Kalle küll. Seal on riskid hajutatud paljude pisikeste laenude vahel – keskmiselt 30-50 eurot laenu kohta.\nERE puhul on Sul reaalne hüpoteek – ehk siis kui oled tagatiseks oleva kv valmis laenu asemel võtma, siis võib laenu anda küll. Ma ise olen EREga paar aastat laenanud ja senini pole probleeme olnud.


detsember | 2012 | Ajakiri Lasteaed\nÜlle Tõnumaa, 28.12.2012\nAjakiri „Lasteaed“ tänab Teder, Lemmit, Tiiu Saaret ja Anne Lõssenkot ( 2 korda) ja Aili Leissonit, kes on sel õppeaastal meie ajakirja väljaandmist toetanud. Lemmi Teder kirjutas meeldiva lause: “Mulle see ajakiri meeldib!“ Suur tänu toetuse eest. Kuu aega oli oli meil vahetuse … Jätka lugemist →\nÕPETAJA: „RIHARD, PALUN TULE KAPIST VÄLJA, ÄRA NÄRI RIIDEPUID, KUI EMA TULEB JÄRGI, ON RIIDEPUUD ÄRA SÖÖDUD, NEED LÄHEVAD KATKI.“ RIHARD: „ EI, MA TEEN NEED NATUKE PEHMEMAKS.“\nRubriigid: Pärlipüüdja\t| 1 kommentaar\nJõuluvana on olemas\nÜlle Tõnumaa, 18.12.2012\nJõuluvana on olemas Isegi kui jõuluõhtul kaob isa millegipärast just kingijagaja tulekuks kuhugi ära ja punase mantli alt piilub tuttav kingapaar, ei tasu usku jõuluvanasse kaotada. Mõnikord ta tõesti igasse kodusse ei jõua ja palub isa või vanaisa appi kinke … Jätka lugemist →\nSussid ja ussid\nMUL ON SUSSID. SUSSIL ON USSID. SUSS ÜTLEB:\nÜlle Tõnumaa, 13.12.2012\nÜlle Tõnumaa, 10.12.2012\ntööleht 5-6a vihmauss\nVihmauss Jussi elu, Eda\nÜlle Tõnumaa, 7.12.2012\nOktoobri kuu algas meil värvide otsimisega. Kasutasime oma tegevustes Avastustee “Avasta värvused” materjale. Kõigepealt lugesime lastele E.Niit raamatu “Suur maalritöö”, millest jäi kõlama avalause : Kord õige ammu,kullapai, kui maailm alles valmis sai, ta oli värvimata. Kõik oli tehtud justkui … Jätka lugemist →\nÜlle Tõnumaa, 3.12.2012\nJõulupidu 2-3 aastastele lastele.Tegelased: Hunt (õpetaja) Jänes (õpetaja)- Päkapikk (muusikaõpetaja) Lapsed


Sweet magus vaike dislokatsioon. Miks haiget olgadele\nKasulik on loputada juukseid sooja veega infusioonilillade õitega: Pruulida g lilli 2 liitrit keeva veega, keeda nõrgal tulel 10 minutit. Selle toote eeliseks on see, et see on väga maitsev, erinevalt teistest magusainetest. Mitmeaastased lilled aia jaoks, õitsevad kogu suve Maastiku kujunduse parim kaunistus on kaunid mitmeaastased lilled.\nJäreldus Ilusad ja tagasihoidlikud püsililled õitsevad terve suve Mitmeaastased taimede esindajad võimaldavad aednikul säästa raha ja aega: neil pole vaja kulutada iga-aastast seemnete ostmist, paljud sordid on väga külmakindlad.\nKonjakitoote koostis - inimkehale kahjulikud ained. Delirium tremens konjaki kuritarvitamisest.\nKasutaja:Ahsoous/VE märksõnad – Vikipeedia\nKOGNAKI KASUTAMISE KAHJU KOHTA - Vitamiinid\nEi ole ohutut annust alkoholi. Paljud brändisõbrad rõhutavad, et konjakil on palju ravivaid omadusi ja selle kasutamine ei too mingit ohtu, vaid toob ainult kasu.\nAga kas on??\n"Stevia" (magusaine): kasulikud omadused ja vastunäidustused. "Stevia" ülevaated\nKonjak on väga alkohoolne jook, mis on valmistatud spetsiaalsetest sweet magus vaike dislokatsioon. Komponendid võivad olla väga mitmekesised ja konjaki koostis varieerub sõltuvalt sordist.\nKuid nagu iga alkohoolne jook, sisaldab konjak erinevaid alkohole, sealhulgas etüüli. Samuti on lisatud brändi alkohol ja orgaanilised happed. Vaatame, kas neist komponentidest on konjakis kasu?\nMuidugi, konjakis sisaldub etüülalkohol väikestes kogustes, kuid isegi sellest piisab kehale hävitavaks mõjuks. Pärast kehas imendub etüülalkohol esimesest sekundist suuõõne kaudu keha limaskestale.\nSeejärel imendub see koheselt verre, läheb söögitorust alla ja siseneb makku. Alkohol tungib ajju suuremal määral, kuna alkohol imendub kõige rohkem rakkudesse, mis on veega kõige paremini täidetud. Ja ajus on rakud veega kõige küllastunud.\nTerve suve õitsevad aialilled: kirjeldus ja fotod - Orhideed April\nEtüülalkohol häirib aju, tapades ajurakud, mis ei saa enam taastuda. Lisaks häirib alkohol kõigi poolkerade, samuti ajukoore toimimist. Seega on närvisüsteemi toimimine häiritud. Ja kui juua suurt annust konjakit, tekib inimesel emotsionaalse sfääri talitlushäire - inimene võib muutuda agressiivseks, lisaks tekivad probleemid mäluga, ümbritseva reaalsuse tajumisega, ruumis orienteerumisega. Samuti võib ajutiselt olla häiritud nägemis- või kuulmisfunktsioon.\nEtüülalkoholi liig organismis võib põhjustada inimese mürgitust, mis on seotud iivelduse ja oksendamisega, minestamise, naha värvuse muutumisega, teadvuse hägususega.\nKasutaja:Ahsoous/VE 2002 märksõnad\nSamuti võib olla häiritud hingamissüsteem, järk-järgult on häiritud maks ja neerud. Mürgistuse korral võivad tekkida isegi krambid, mis võivad põhjustada närvirakkude surma, mis võib põhjustada dementsuse arengut. Etüülalkoholi mürgistuse tõttu on surmav tulemus üha suurem.\nSamuti sisaldab bränd fuselõli, mis on inimestele äärmiselt ohtlik, kuna mõjutab kõige negatiivsemalt maksa. See sisaldab palju alkohole, millest igaüks on väga mürgine.\nFuseliõlid ei mõjuta keha nii kiiresti kui näiteks etüülalkohol, neil on viivitatud ja kumulatiivne toime. Nende tõttu on inimene joobeseisundis ning pärast ja tugevad peavalud, tugev higistamine ja valu kogu kehas. Samuti võivad konjaki hulka kuuluda erinevad lisandid, kuna konjak võib olla mandlite, šokolaadi jms maitsega. Selliseid sorte ei tohiks üldse purjus olla, kuna need põhjustavad kehale veelgi suuremat kahju.\nNagu iga alkohoolse joogi kasutamisel, võib ka konjaki kuritarvitamisest ilmneda deliiriumvärv. Delirium tremens on psühhoos, mis avaldub alkoholi sisaldavate jookide kuritarvitamisest, millega kaasnevad hallutsinatsioonid, kuulmis- ja nägemishäired, teadvuse hägustumine, illusioonid. Reeglina ilmneb deliirium tremens inimestel, kellel on alkoholism, st tavaliselt algab see umbes 7—aastase brändi kasutamise järel.\nKuid on juhtumeid, kui deliirium tremens ilmneb inimestel alkoholismi varajases staadiumis, kuid see juhtub väga harva. On olemas arvamus, et deliiriumi tremente võib esineda inimestel, kellel on väga tugev joove, kuid folk oiguskaitsevahendite jalate kondimine arvamus on ekslik, kuna deliirium tremensi ei teki inimese sweet magus vaike dislokatsioon ajal, see avaldub siis, kui inimene järsku lõpetab alkoholi tarvitamise.\nDelirium tremens on igale inimesele äärmiselt ohtlik, kuna see võib lõppeda surmaga enesetapu vormis ja paljude siseorganite lüüasaamisega. Oluline on meeles pidada, et ainuüksi deliiriumist ja ka alkoholismist on võimatu vabaneda, seetõttu peate viivitamatult otsima abi sweet magus vaike dislokatsioon kliinikutest.\nPaljud konjakit kasutavad inimesed on kindlad, et see ei kahjusta, ja hakkavad vaikselt iga päev konjakit tarbima. Esiteks joob inimene nädalavahetustel või pühadel. Kuid aja jooksul hakkab inimene õhtuti jooma, et pärast rasket päeva stressi sweet magus vaike dislokatsioon. Paljud peavad konjakit ülbeks joogiks, tõstes sellega nende staatust. Paljude jaoks on see nagu mäng, vala konjak ilusasse klaasi ja joo seda graatsiliselt.\nSellega seoses ilmneb alkoholisõltuvus, millega lenduvate valu liigesed füüsilised ja psühholoogilised muutused.\nAlkoholismi all kannatav inimene ei suuda ennast ja oma meelt kontrollida, tema käitumine muutub ja tema mõtted on ainult selles, mida juua, kus ja kellega juua. Inimene on täielikult degradeeritud, tal on probleeme intelligentsuse, mäluga jne.\nSamuti on inimesel püsivad probleemid füsioloogilises mõttes. Mõjutatud on peaaegu kõik inimese siseorganid ja -süsteemid.\nInimene ei suuda seda protsessi peatada ja ainult professionaalne abi saab teda ravida. Kuna konjak sisaldab etanooli, tähendab see, et see põhjustab automaatselt sõltuvuse teket. Järk-järgult ilmneb sõltuvus, hävitades inimese elundid. Alguses saab inimene cream liigestele zoo vip naudingu, isegi teatud eufooria, inimest ei huvita, mida nad temast arvavad, ta sweet magus vaike dislokatsioon häbiga ja ilmub enesekindlus.\nRavimiomadused ja vastunäidustused tüütu\nKuid mõne aja pärast asendub nauding väsimuse, unisuse, ükskõiksuse, valuga. Juba on tehtud tohutult palju uuringuid selle kohta, kui kahjulik alkohol inimestele on. Igal aastal halveneb olukord kogu sweet magus vaike dislokatsioon, alkoholi tarbitakse veelgi ja suremus sellest sõltuvusest kasvab. Kuid siiani usuvad paljud inimesed kindlalt, et alkoholist võib olla kasu. Paljud inimesed arvavad, et kui juua piiratud koguses alkoholi päevas, ei põhjusta see organismile olulist kahju ja sellel on isegi ravivad omadused.\nTeadlased on juba ammu järeldanud, et pole vahet, kui palju inimene alkoholi joob, suvalises koguses alkohol on organismile väga ohtlik ja peale selle muutub inimene alkoholisõltuvusest. Pole tähtis, millist sweet magus vaike dislokatsioon inimene tarbib - viina, konjakit, õlut, iga alkohoolne jook sisaldab etüülalkoholi ja fuseliõlisid, mis sisaldavad mürgiseid aineid. Kõik need ained koos iga neeluga, mis on kehasse sattunud, loovad inimestele pöördumatuid protsesse.\nNiisiis tapab etüülalkohol ajurakud, mis kaovad jäljetult. Iga inimene peaks mõtlema, kas selline ajutine eufooria on kogu tema kehale kahjulikku mõju väärt.? Elus on palju erinevaid naudinguid, samamoodi saab erinevatel viisidel õppida, kuidas leevendada stressi ilma alkoholi ja organismile mõrvarit tekitamata.\nKonjak Konjak prantsuse konjak on alkohoolne jook, mis on valmistatud samas linnas Cognacis Prantsusmaa. Selle tootmine toimub eritüüpi viinamarjadest, kasutades spetsiaalset tehnoloogiat.\nKonjak on valmistatud valgetest viinamarjadest. Neist peamine osa on uni blanc. Viinamarjade täielik valmimine toimub oktoobri keskel, seetõttu algab sellise üllase joogi loomisprotsess hilissügisel. Konjaki kangete alkohoolsete jookide kvaliteedi määravad kaks peamist tootmisprotsessi - mahla ekstraheerimine ja kääritamine.\nSuhkru kasutamine käärimisfaasis on rangelt keelatud. Järgmine protsess hõlmab veini destilleerimist kahes etapis ja konjaki alkoholi villimist tammevaatides mahuga — liitrit. Konjaki minimaalne laagerdumisperiood on 2 aastat, maksimaalne 70 aastat. Esimestel vananemisaastatel omandab konjak oma iseloomuliku kuldpruuni värvi ja sweet magus vaike dislokatsioon tanniinidega küllastunud.\nKonjaki vanus määrab selle maitse ja sellel on selge klassifikatsioon. Niisiis, sildile märkides V. Kõiki jooke, mis on toodetud sama tehnoloogia abil ja samast viinamarjasordist ning millel on sarnased maitse ja liigilised omadused, kuid mis on valmistatud kõikjal maailmas, ei loeta rahvusvahelisel turul konjakiks.\nKõigil neil jookidel on eranditult brändi staatus. Muidu määratakse sellise bränditootja eest vastavalt rahvusvahelistele seadustele trahv. Ainus erand maailmas on Shustovi ettevõte.\nPariisis toimunud maailma konjakiteemalisel näitusel Konjaki eelised Ükski alkohoolne jook ei saa olla mõtlematu kasutamise ravim. Kuid väikestes annustes on konjakil teatav terapeutiline ja profülaktiline toime. Väike osa konjaki tõstab vererõhku ja leevendab selle tagajärjel peavalu ja keha üldist nõrkust.\nLisaks paraneb seedetrakt tänu maos stimuleerivatele ja isu tekitavatele konjakis sisalduvatele bioloogilistele ainetele. Tee teelusikatäie konjakiga võib tee olla ka vahend immuunsuse suurendamiseks ja külmetushaiguste ennetamiseks.\nVõitluses nohu alguse vastu võite kasutada konjakit ingveriga. Kuumutatud jooki kasutatakse kurgu loputamiseks, desinfitseerimiseks ja stenokardia raviks.\nSellist konjakit võetakse palavikuvastase ravimina koos sidruni ja meega. Ja piima lisamine sellele segule annab röga tekitava toime bronhiidi ja larüngiidi korral.\nKonjak enne magamaminekut leevendab unetust, leevendab päeva jooksul kogunenud närvipinget ja tagab kindla, tervisliku une. Kosmetoloogias kasutatakse konjakit akne ravimina, segades seda glütseriini, vee ja booraksiga.\nSelle seguga pühitakse põletikulised nahapiirkonnad ja mõne päeva pärast selliseid protseduure muutub nahk palju puhtamaks. Näo valgendamiseks valmistatakse mask, mis koosneb 2 spl konjaki ja sidrunimahlast, ml piimast ja kosmeetilisest valgest savist.\nKOGNAKI KASUTAMISE KAHJU KOHTA\nSaadud segu jaotatakse minuti jooksul ühtlaselt kogu nägu, mööda silmade ja suu ümbritsevast piirkonnast. Juustele hea toiteväärtuse saamiseks ja nende tugevdamiseks valmistage mask munakollast, hennast, mett ja teelusikatäis konjakit.\nJuuksemaski kohal on kilemüts ja soe rätik. Hoidke maski 45 minutit.\nHaigete uhisravi napunaited


Kesk-Ameerika | Royal Reisi | December 2019\nMinu 15 lemmiktegevust Nicaraguas\nUuendatud: 01.01.2018 | 1. juuli 2018 oli Nicaragua saladus. „Pshhh, kas sa oled juba Nicaraguas käinud? Sinna tahad tegelikult minna, ”ütleksid rändurid. See oli seljakotirändurite ja pööraste rändurite maa. Turistid liikusid pigem Costa Rica poole, kui Nicaragua kare minevik vajutas selle mainet.\nCosta Rica reisikulud\nCosta Rica on Kesk-Ameerika üks kallimaid riike. Kogu riik on hiiglaslik turismitee ning vanemad ameeriklased ja pensionärid on aastatega hindu tõstnud. Paljud eelarvega reisijad jätavad kogu riigi lihtsalt vahele, kuna nende arvates on see liiga kallis. Kuna see on väga populaarne sihtkoht, olin skeptiline, kas saaksin Costa Ricaga odavalt hakkama saada.\nKaotamine džunglisse Costa Ricas\n“Lähme matkama,” ütlesin ühel varahommikul hommikusöögi ajal. "OK, läheme pärast lõunat," ütlesid Gloria ja Lena. Gloria oli kolmekümnemeheline oliivanahaga Hispaania naine ja tema sõber Lena, lühike mustanahaliste juustega Chicagos pärit latiino. Mõlemad olid ringreisil ainsad hispaania keelt emakeelena kõnelejad ja aitasid mul oma hispaania keelt palju paremaks muuta.\nUmbes viimase kuue kuu jooksul on mul olnud reisimisega armastuse / vihkamise suhe. Armastan seda siiani ja ei taha midagi muud teha, aga mõnes mõttes olen sellest tüdinud. Sellest on saanud rutiin, mis on õnnetu mõte. Õnneks on Kesk-Ameerika reisi kavandamine sellest palju muutunud.\nHirmul ja põnevil jälle\nPärast neli ja pool aastat kestnud reisimist eeldab enamik inimesi, et mul on see reisitegu pai käes. Mind võidakse lihtsalt kõikjale kinni panna ja mul on kõik korras. "Oled seda juba varem teinud," ütlevad inimesed mulle. Ehkki on tõsi, et ma olen sellel hetkel "vana käsi", on hetki, kui ma olen ikka sama närviline, ärev, hirmunud ja elevil kui reisija, kes suundub nende ümbermaailmareisi esimesel päeval.\nUuendatud: 21.04.2018 | 21. aprill 2018 - osana soovist anda teile parimaid eelarvelisi reisinõuandeid, jätkan ma oma riigi kulusid käsitlevat sarja. Seekord vaatame Panamat. Mul on Panama aeg, mille eesmärk on kulutada päevas 35 dollarit USD. Kuidas ma hakkama sain? Mul ebaõnnestus. Pahatihti. Ma kulutasin 1 674 dollarit.\nVaadake midagi teistsugust ja külastage Nicaragua kivi nikerdamist pakkuvat erakut\nUuendatud: 01.01.2018 | 1. juuli 2018 Nicaragua on koht, mis meelitab külastajaid oma surfamise, randade, matkamise, vulkaanide ja maitsvate toitudega. Teil ei jää kunagi midagi tegemata. Kui otsite aga midagi teistsugust ja isikupärast, siis liikuge Estelisse põhja poole ja otsige üles Alberto Gutiérrez, linna kiviraidur.\nPanamas kohviistanduse ringreis\nUuendatud: 07.05.2008 | 5. juuli 2018 on mul ülestunnistus: ma ei ole kohvijooja. Ma arvan, et viimati kohvitasin umbes viis aastat tagasi. Ainus viis, kuidas mulle kohv meeldib, on see, kui lisate neile kõigile teistele maitseainetele, piimale ja vahukoorele, kuna see varjab kohvi maitset ja muudab selle minu jaoks joodavaks.\nRoyal Reisi © Copyright 2019 | Kesk-Ameerika


Rahandusministeerium: Suure väina püsiühenduse projekt on jõudnud kaasamise faasi | Adaur.ee: kinnisvaraturg peopesal\nSuure väina püsiühenduse planeeringu ja mõjude hindamise ettevalmistus on jõudnud kohalike kogukondade kaasamise faasi. Esimesed projekti mõju uuringute lähteülesanded valmivad juba sel suvel ning nende hõlpsamaks jälgimiseks on loodud portaal püsiühendus.ee. Veebilehe eesmärk on efektiivne info liikumine ja võimalus kõigil protsessis osaleda.\nAprillis alustas tööd Suure väina püsiühenduse riigi eriplaneeringu ja selle elluviimisega kaasnevate mõjude hindamiseks loodud ekspertide rühm. Esialgsetel hinnangutel kulub planeeringu ja mõju hindamisele ning lähteülesande koostamisele k\n11.03.2020 Domus Kinnisvara: Kinnisvara ostuesindus on neile, kes enda hambaid ise ei paranda\nTraditsiooniline kinnisvara maakleriteenus on Eestis suunatud põhiliselt vara müüjate teenindamisele. Üha enam on aga kinnisvarafirmad hakanud tähelepanu pöörama ka ostjate teenindamisele. Et mõista, kuidas teenuse sisu ja vajadused muutuvad,\nTags: analüüs, eksperthinnang, hind, kodu, planeering, portaal, projekt, Rahandusministeerium, rate, Siim Orav, turism, uuring, väärtus, Väli\nUuem uudis: Eesti majandus väljus langusest oodatust kiiremini ››\n‹‹ Vanem uudis: Pärnu linn ostab osa praegusest politseimajast


Aragóni kuningriik – Vikipeedia\nAragóni kuningriik (hispaania Reino de Aragón) oli kuningriik Pürenee poolsaarel 1035–1707. Aragóni kuningriik oli Aragóni krooni peamine riik.\nReino de Aragón (aragoni)\nRegne d'Aragó (katalaani)\nRegnum Aragonum (ladina)\nReino de Aragón (hispaania)\nAragóni kuningriigi lipp\nAragóni kuningriigi vapp\nJaca (kuni 1096)\nZaragoza (alates 1118)\nAragoni krahvkond Bourboni Hispaania\nAragóni kuningriigi alguseks peetakse 1035. aastat, mil suri Navarra kuningas Sancho III ning jaotas oma valdused poegade vahel. Aragóni krahvkonna alad sai endale tema vallaspoeg Ramiro I, kellele kuulusid juba varem piirkonnas ulatuslikud valdused ning keda seepeale kuningaks hakati nimetama. Tudela emiir ja Ramiro korraldasid peagi sõjakäigu Navarrasse, kus valitses Ramiro vend García Sánchez III. Ramiro sai Tafalla lahingus lüüa, kuid suutis siiski saavutada iseseisvuse Navarrast. Pärast oma venna Gonzalo surma 1043. aastal liitis Ramiro Aragóniga Ribagorza ja Sobrarbe krahvkonna.\nAragóni kuningriik laienes peagi lõunasse, vallutades osa Al-Ándalusi alasid. 1096 viidi kuningriigi pealinn Jacast Huescasse ja 1118. aastal Zaragozasse.\nIbeera poolsaar 1150. aastal\n1150. aastal abiellus Barcelona krahvkonna krahv Ramón Berenguer IV Aragóni kuninganna Petronila de Aragóniga, tulemuseks oli dünastiate liit: Barcelona krahvid ja Aragóni kuningasuguvõsa. Ramón Berenguer IV oli kuni oma surmani Barcelona krahv ja Aragóni prints. Nende poeg Alfonso II oli esimene Aragóni kuningas, kes omakorda oli Barcelona krahv, ta päris mõlema vanema valdused, pannes aluse Aragóni kroonile. Sealt alates pärisid kõik Aragóni krooni kuningad need tiitlid. Kumbki liidu moodustanud territoorium säilitas oma traditsioonid, tavad, raha ja arendas aja jooksul välja kohaliku valitsemise institutsioonid. 1213. aastal sai Aragóni kuningate valduseks Montpellier' linn. See juhtus Pedro II Katoliiklase abiellumisega Marie de Montpellier'ga. Viimane andis linna oma abikaasale kaasavaraks.\nKuningas (1227–1276) Jaime I Vallutaja vallutas aastatel 1229–1238 Baleaarid ja Valencia taifa.\n1230. aastal vallutas Kastiilia kuningas Fernando III Leóni kuningriigi ja liitis selle oma kroonivaldustega. Ametlikult kahte riiki ei ühendatud ja León moodustas Kastiiliaga personaaluniooni, kuid võimukeskuseks kujunes Kastiilia.\nKastiilia krooni alla kuulunud kuningriigid aastal 1400.\nAragóni kroon hõlmas lisaks Aragóni kuningriigile eri aegadel ka Barcelona krahvkonna, Kataloonia vürstiriigi, Mallorca, Valencia, Sitsiilia ning Napoli kuningriigi, Ateena ja Neopatria hertsogkonna, samuti Korsika, Sardiinia, Andorra, Roussilloni ja Malta. Oma võimu tipul 14. ja 15. sajandil kontrollis Aragóni kroon suurt osa tänapäeva Ida-Hispaaniast ja Kagu-Prantsusmaast, samuti mitmeid suuri saari ja mandrivaldusi Vahemere kallastel kuni Kreekani välja. Krooni valduste osad olid poliitiliselt ühendatud ainult kuninga tasemel. Tänapäeva mõistes toimisid Aragóni maad rohkem nagu konföderatsioon, mitte üks riik.\nAragóni Konstanze'i rohkete kaunistustega kinnise põhjaga peakate katedraalis, Palermos.\n1468. aastal abiellus Aragóni kuningas Fernando II Kastiilia kuninganna Isabel I-ga, pannes aluse kahe riigi vahelisele dünastilisele unioonile. Nende tütrepoeg, Hispaaniat valitseva Habsburgid Carlos I päris 1516. aastal nii Aragóni kui Kastiilia valdused, viies nii lõpule Hispaania ühendamise, Hispaania kuningriigiks.\nSaksa-Rooma riigi valitseja 1519–1556, keiser Karl V, Aragóni ja Kastiilia (hilisema Hispaania) kuningas (Carlos I nime all) 1516–1556 (Kastiilia kuningaks sai ta ametlikult alles pärast oma nõdrameelse ema Juana surma 1555, kuid tegelikult valitses alates 1516), Saksa kuningas 1519–1531, Itaalia ja Napoli kuningas (Carlo IV), Burgundia hertsog (Charles I') (1506–1555) ja Austria ertshertsog, Austria valitseja aastatel 1519–1521 oli suurriigi võimust loobumist alustanud juba 1554. aastal. 1554. aastal andis ta poeg Philippile Milano hertsogkonna. Järgmisel aastal loobus ta tema kasuks ka Burgundia hertsogi tiitlist ehk Hispaania Madalmaadest. 1556. aasta alguses loobus ta Hispaania (Aragóni ja Kastiilia) kuninga kohast Philippi (1527–1598) kasuks, kellest sai Hispaania kuningas ja Madalamaade valitseja Felipe II.\nPikemalt artiklis Hispaania ajalugu#Hispaania Habsburgide valitsusajal\nAragóni kuningriik ca 1640. aastal\nAragóni kuningriik eksisteeris juriidiliselt 1707. aastani, mil Hispaania kuningas Felipe V andis välja Nueva Planta dekreedid.\nPildid, videod ja helifailid Commonsis: Aragóni kuningriigi kaardid\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Aragóni_kuningriik&oldid=6114416"\nLehekülje viimane muutmine: 5. juuni 2022, 15:26\nSelle lehekülje viimane muutmine: 15:26, 5. juuni 2022.


REBECCA CLAIRE MILLERI ABIKAASA: ROHKEM TEADA OMA VANUSEST JA LASTEST - KOHTUNIK\nRebecca Claire Milleri abikaasa: rohkem teada oma vanusest ja lastest\nRebecca Claire Miller on Ameerika Ühendriikide suhtekorraldaja, kes oli varem teletootja. Rebecca Claire Millerit tunnustatakse kõige paremini Valge Maja endise pressisekretäri Sean Spiceri abikaasana.\nKerige allpool, et selle uhke meediaisiksuse kohta üksikasjalikumalt teada saada.\nSünnipäev:23. september 1971 (vanus 46)\nElukutse:PR-juht ja teletootja\nRebecca Claire Milleri perekond: abikaasa ja lapsed\nRebecca Claire on abielus naine, kes elab koos abikaasa ja lastega õnnelikku pereelu. Ta abiellus Sean Milleriga 13. novembril 2004 Washingtonis Püha Albani piiskopikirikus.\nTema abikaasa on 2017. aastal president Trumpi haldusalas Valge Maja pressiesindaja ja Valge Maja kommunikatsioonidirektor.\nPraegu elab ta koos perega Virginias Alexandras. Kogu tema pere on katoliiklane. Ligi 14 aastat abielus olnud kuni kuupäevani pole kuulnud kuulujutte tema abieluvälistest suhetest ega lahutusest.\nAmeerika Ühendriikides sündinud Milleril on Ameerika kodakondsus ja ta on valge etnilise taustaga. Silmapaistva hoidmisega pole ta avaldanud midagi, mis oleks seotud tema vanemate, lapsepõlve ja õdede-vendadega.\nAbikaasa:Sean Spicer (m. 2004)\nPärast kohaliku keskkooli lõpetamist liitus ta Tennessee osariigis Lõuna-Sewanee ülikooliga ja lõpetas bakalaureusekraadi kunstiajaloos Studio Art.\nSeejärel õppis ta ka Indiana ülikoolis Bloomingtonis, kus ta omandas bakalaureusekraadi telekommunikatsioonis.\nTa on New Yorgi põliselanike tütar; Michael William Spicer ja Kathryn Grossman.\nRebecca Claire Miller Pikkus, kaal ja elustiil\nTundub keskmist kasvu, Rebecca Claire Milleril on märkimisväärne kaal. Tal on kõver keha ehitatud, kuid ta on oma keha mõõtudest rääkides natuke reserveeritud.\nNad ütlevad: 'Iga eduka mehe taga on naine' ja see tundub natuke veenev, kui räägime Sean Spicerist ja tema naisest Rebecca Claire Millerist. Tema naiselik, kuid nii julge isiksus veenab iga teise naise enesekindlust.\nUSA üks stiilsemaid poliitiliste isikute naisi on tal tapja kehaehitus ja atraktiivsed näojooned. Tal on hallid silmad, kuldpruunid juuksevarjud ja hele jume.\nPalju teadlik oma sobivusest ja ilust, pühendub ta kirglikult intensiivsele füüsilisele treeningule, joogale ja võtab tasakaalustatud toitu. Ta jookseb ja osaleb sporditegevuses, et säilitada oma toonuses keha.\nToetav naine ja armastav ema armastab Miller oma perega puhkust veeta mõnes eksootilises puhkusereisil. Ta armastab uhkeid jooke ja on tulihingeline söögikartul. Elab keerukat eluviisi, tal on suurepärane moe- ja stiilitaju.\nRebecca Claire Milleri professionaalne karjäär\nKui ta abiellus 2004. aastal poliitilise abistaja Sean Spiceriga, tegutses Miller varem teleprodutsendina. Praegu töötab ta riikliku õllede hulgimüüjate assotsiatsiooni vanem asepresidendina kommunikatsiooni ja avalike suhete alal.\nPärast lõpetamist töötas ta aastatel 1999–2001 Texases asuvas KTRK-TV-s produtsendina\nHiljem kolis ta Washington DC-sse ja liitus WJLA-TV-ga ning jäi produtsendiks kuni 2006. aastani\nAasta oli Valge Maja kommunikatsioonidirektori asetäitja\nTöötab riikliku õllede hulgimüüjate assotsiatsiooni kommunikatsiooni ja avalike suhete osakonna vanema asetäitjana\nKuulsuse sai ta aga Valge Maja 28. pressisekretäri Sean Spiceri abikaasana\nRebecca Claire Milleri puhasväärtus ja palk\nRebecca Claire Milleri puhasväärtust ja palka pole meedias avaldatud enne kuupäeva. Töökas ja sihikindel naine on oma kuulsusrikka karjääri kaudu saavutanud märkimisväärset kuulsust ja rikkust.\nTöötanud silmapaistvates ametites mitmete silmapaistvate meediumimajade juures, on ta kindlasti kogunud lõualuu langevat vara.


Kaalukaotus Parimad krõbinad kehakaalu langetamiseks kodus kiiresti! Kuulus Rajasthani tänavatoit-Kanji vada aitab teie maksa võõrutusel Kanji kirjeldatakse kui hapukat kääritatud riisikartulit, mis on lõunas populaarne.\nKanji-Vada: kas teadsite, et see tänavatoit võib teie seedimist tegelikult soodustada? See tüütu tänavaäärne suupiste võib aidata teie seedimist. Kuulus Rajasthani tänavatoit-Kanji vada aitab teie maksa võõrutusel Kanji kirjeldatakse kui hapukat kääritatud riisikartulit, mis on lõunas populaarne. Mussoonid on kohal!\nJäreldus Kaalu langetamine nõuab kaalulangus kanji tervislikult süüa ja ohverdada töödeldud toitu. Sellepärast peaksite kaalulangetamiseks hakkama odra vett kaalulangus kanji. Oder on täistera, milles on palju kiudaineid ja mis on pakitud koos muude oluliste mikroelementidega 1.\nVäidetavalt aitab see kaalust alla võtta. Selles artiklis käsitleme, kuidas odra vett kaalulangetamiseks valmistada ja miks peaksite seda pärliterat oma dieeti lisama.\nHoli Special: Kanji Vada, vürtsikas fermenteeritud maiuspala, mis teeb Holi ootamist väärt Holi Special: Kanji Vada, vürtsikas fermenteeritud maiuspala, mis teeb Holi ootamist väärt Naabrusesse vaatamine ütleks teile, kui kiiresti oleme jäänud süngetest talvebluusidest maha ja oleme kõik valmis ootama armsat kevadet.\nJätka kerimist! Kuidas odra vesi aitab kaalust alla võtta 1. See omakorda vähendab kolesterooli ja rasvade imendumist peensooles, mille tulemuseks on kehakaalu langus 23. Ajakirjas avaldatud uuring American Journal of Clinical Nutrition leidis, et eraldatud lahustuvate kiudainete lisamine aitab vähendada kehakaalu, KMI ja keha rasva 4.\nRasvavaba Oder sisaldab tühises koguses rasva, mis on oluline, kui plaanite mõne kilo kaotada 1. Mitmed uuringud on näidanud, et madala rasvasisaldusega dieet on kaalulangetamisel kasulik 5.\nHoiab teid rämpstoidust eemal Oder on täis kiudaineid, mis pakuvad küllastustunnet täiskõhutunnet ja pidurdavad nälga 16. Täis klaas odra vett aitab hoida teid eemal töödeldud praetud toitudest. Pärast odra vee joomist ei tunne te end rasvaste suupistete järele.\nNiisiis, enne peole suundumist jooge kaalulangetusrännaku jätkamiseks klaas odravett. Prebiootikumide seedimine, reguleerides soolestiku liikumist 7.\nOdras lahustuv kiud hoiab jämesooles vett, muutes väljaheite pehmeks ja hõlbustades elimineerimist 8. Hea seedimine viib toksiinide väljutamiseni, mis võib samuti aidata kaalulangetamist. Nüüd, kui teate, kuidas odra vesi aitab kaalulangetada, uurime, kuidas saate seda kodus valmistada.\nKuidas valmistada odra vett kodus kehakaalu langetamiseks Shutterstock Parim on juua omatehtud odra vett, kuna poest ostetud odra vesi on täis suhkrut ja kunstlikke säilitusaineid.\nTeenib - 2, Ettevalmistusaeg - 4 tundi, Söögitegemise aeg - 30 min, Aeg kokku - 4 tundi 30 min Koostisosad.\nSlim alla pizza co


Ühenduses iseendaga. Avastades oma loomuse arhetüüpe\nKoolituse I kursus toimub 26.-28. mail 2017 Nelijärvel\nAlustame uut 5-osalist 5 Rütmi® Tantsul põhinevat kursuste sarja "Ühenduses iseendaga. Avastades oma loomuse arhetüüpe", mis on värske ja täiendatud versioon 2013-2014 aastal toimunud Arhetüüpide koolitusest.\nEsimene kursus toimub 26.-28. mail Nelijärvel.\n11.-13. augustil 2017, II Rütm (Tallinnas)\n13.-15. oktoobril 2017, III Rütm (Tallinnas)\n12.-14. jaanuaril 2018, IV Rütm (Tallinnas)\n23.-25. märtsil 2018, V Rütm (Tallinnas)\n5 Rütmi praktika loob ruumi ja vabaduse avanemiseks, et näha, kohtuda, vabastada midaiganes me hoiame oma sisemuses. Kõike seda, mis ootab märkamist, tunnistamist ja hoolimist, armastust ja lahtilaskmist. Ja selle pühitsemist, kes me tegelikult oleme - igaüks imeline ainulaadne inimolend.\nIgal nädalavahetusel on meie tähelepanu ühel Rütmil, et uurida mida tal on meile õpetada. Ja kuna iga Rütm on osa Lainest, siis tantsime iga kord kõiki Rütme, et kogu nende energia oleks tervikuna meie käsutuses.\nSelle 5-osalise koolituse esimese nädalavahetuse teemaks on oma naiselike loomuomaduste tundmaõppimine. Ja loomulikult puudutab see nii mehi kui naisi, sest jutt on energeetilistest eripäradest. Vaata täpsemalt esimese kursuse sisu kohta siit...


Teele Vares: Imetlen väga oskust luua midagi esteetiliselt ilusat - Eesti Ekspress\nTeele Vares: Imetlen väga oskust luua midagi esteetiliselt ilusat\nTeele Vares (34) on koos Hannaliisa Uusmaga üks Triigi Filharmoonia korraldajatest, mis alustas juulis Saaremaal Triigi sadamas oma viiendat hooaega.\nTeele Vares. Foto: erakogu\nPlaanis on muuseas Kristjan Randalu x New Wind Jazz Orchestra kontsert 31. juulil ja Mihkel Polli klaverikontsert 8. augustil. Lisaks on 15. augustini avatud perevägivallateemaline näitus „ARM“, kus osalevad Kärt Hammer, Edith Karlson, Liisa Kruusmägi, Kris Lemsalu, Elo Liiv, Marta Vaarik ja Kadri-Maria Mitt.\nVabadus reisida on saanud nii iseenesestmõistetavaks ja oluliseks osaks olemisest, et teisiti enam ette ei kujutagi. Optimistina usun, et praegused piirangud saavad peagi läbi. Minu viimane pikem avastusretk algas Islandilt ja lõppes kuus kuud hiljem Argentinas.\nKui tavaliselt ühte kohta mitu korda ei reisi, siis Kopenhaagen ja Malmö on mu vaieldamatud lemmikud, kuhu lähen ikka ja jälle. Kopenhaagen on kui põhjamaine Pariis oma mõnusate kohvikute, galeriide ning õnnelike inimestega. Iga reis on nagu sõõm värsket õhku, mis aga alati lõpeb sooviga koju minna.\nOma suviseks koduks ja osaks vereringest pean Saaremaal Triigi sadamas paiknevat eksperimentaalset muusikalava Triigi Filharmoonia ja hooajalist kohvikut Agar-Agar. Pean neid koos oma parima sõbra Hannaliisa Uusmaga. Minu isa kutsub seda ka viiendal hooajal endiselt poe mängimiseks, aga see on suurepärane võimalus end suvekuudeks kontorirežiimilt välja lülitada. Kolm kuud merekaldal keset muusikat ja kohvikutoimetusi annab igal aastal kuhjaga erilisi hetki, mida talvekuudel meenutada.\nImetlen väga oskust luua midagi esteetiliselt ilusat, detailideni läbimõeldut ning ajatut. Võin lõpmatuseni imetleda põhjamaist arhitektuuri ja disaini, mis oma karguse ja kindla joonega annab edasi siinsete inimeste olemust. Alvar Aalto, Kaj Franck, Bruno Mathsson, Arne Jacobsen, Torbjørn Anderssen ning Espen Voll on vaid mõned lemmikud. Kodumaised sümpaatiad on Annike Laigo, Birgit Skolimowski, Anu Samarüütli, Inga Vatsk-Laasneri ja Marit Ilisoni looming.


The Sims 4 lisapakk nr 8: Avasta ülikool\nAsu nüüd õppima ja näita oma koolivaimu The Sims 4 ülikooli lisapakis, kus simsid lähevad kooli, saavad kolledžikogemusi ja naudivad kooliväliseid tegevusi. Omanda kõrgharidus, mis lubab su simsidel hakata töötama inseneri, hariduse või juristi karjäärides. Meelelahutuseks on pakkuda robootika ja ping-pong, lisaks saab teha vempe ja koerustükke rivaalitseva kooli vastu. Õpi kõvasti, maga välja ja viska viis koolimaskotile - nii lihtsalt teedki eksamid ära.\nAsusta kool – Tere tulemast Britechesteri! Alusta oma simside elus uut peatükki, kui viid nad kas ajaloolisse Britechesteri ülikooli või moodsasse Foxbury instituuti. Ela ühikatubades või väljaspool ülikoolilinnakut, sõida linnas ringi jalgrattaga, veeda aega tudengite ruumides ja neela raamatuid raamatukogus. Ela kaasa oma kaasõpilastele koolivaimuüritustel ja kanna uhkusega oma kooli värve.\nKooliklassika – Simsid astuvad ülikooli, kus saavad arendada oma erinevaid huvisid, nagu bioloogia, arvutiteadus, kunstiajalugu, ja isegi kuritegevus! Kuula loengut või valmista referaate ja esitlusi - mida rohkem sims õpib, seda parem on ta oma edasises töös nagu õpetaja, jurist või insener. Osaleda õpingutes või mitte, sellest olenevad simsi hinded, nii et aja planeerimine on a ja o.\nKohtu, suhtle, avasta – Kuidas su sims suhtub tudengiellu, sõltub täielikult sinust. Ta võib õppida kogu öö, et kodutööd saaksid tehtud või võtta lõdvalt ja lihtsalt magada. Või hoopis tegeleda huvitavate tegevustega ja tutvuda oma kaastudengitega. Mahlaping-pong, jalgpall, toakaaslastega pidutsemine - lõdvalt võtmine pole iial olnud nii lõbus. Lisaks saab su sims liituda kooliringidega nagu robootika, väitlemine, kunst või isegi müstiline salaselts. Kooliaasta edenedes saab sims ennast paremini tundma ja nii avastada, kelleks ta tegelikult peab saama.\nVäljenda oma linnaku stiili – Tee oma simsi väike maailm mugavaks ühikaasjadega, nagu postrid ja minikülmik, et väljendada tema praegust elu. Edasi kujunda oma simsi isiklikku stiili - kas kannad olen-loengule-hilinenud-dresse või parimaid teksasid - alati saad kaasõpilatsele näidata oma hetkesuhtumist õpingutesse.\nNB! The Sims 4 Discover University lisapakki saab installida ja mängida vaid siis, kui sul on The Sims 4 põhimäng!


«Pangarööv» ei suutnud avanädalal kinotabeli tippu jõuda - Film - Meedia - Elu24\n«Pangarööv» ei suutnud avanädalal kinotabeli tippu jõuda\n26. oktoober 2009, 15:11\n«Pangaröövi» peaosades näeme Hannes Kaljujärve (Madis) ja Hendrik Kuusi (Hannes).\nUus kodumaine põnevusdraama «Pangarööv» pidi avanädalal leppima kinotabeli kolmanda kohaga – Hannes Kaljujärve kehastatud eksvangist peategelase käekäigu vastu tundis nädalavahetusel huvi 2074 filmisõpra, kes tõid Eesti filmitegijatele sisse 120 785 krooni.\nNädalavahetuse vaadatuim film Eesti kinodes oli animaseiklus «Taevast sajab lihapalle», mis meelitas kinosaalidesse 6235 filmisõpra, kes maksid meelelahutuse eest 338 250 krooni. Teise tabelikoha hõivas 3266 vaataja ning 190 835 teenitud krooniga romantiline komöödia «Inetu tõde».\nNeljandaks jäänud õudusfilm «Orb» pakkus pinget 1555 kinohuvilisele ja teenis piletirahana 94 415 krooni. Nädalavahetuse vaadatuimate filmide esiviisiku viimasele kohale jäi põnevusdraama «Piinakamber» - seda käis vaatamas 1269 inimest, kes jätsid kinokassadesse 70 220 krooni piletiraha.\nMis filmi sina viimati vaatamas käisid?


Mida meie hostessid ei tee lihtsalt sellisest taskukohasest ja õrnast lihast nagu kanarind!\nSink ja lihapallid, tükid ja igasugused guljašid ja praetud.\nSelle toote populaarsus tuli suhteliselt hiljuti ja menüü on juba rikastatud kümnete roogadega, igale maitsele ja kulinaarsele kogemusele.\nKeedetud kanafilee ja dieet ning vastupidi väga vürtsikas, vürtsikas toit.\nServeeritakse koos keerukate, sügavalt praetud või lihtsalt sibulaga.\nNoh, kuidas ma ei saanud proovida seda liha, mis oli elastne ja tundlik vürtsidele, mitte keedetud?\nKanafilee rullid - toiduvalmistamise põhimõtted\n• Söögiisva kanafilee rullimine on sisuliselt lihtne ülesanne. On palju võimalusi ja igaüks on omal moel originaalne.\n• Kanafilee rullide jaoks, mis kerib lihatorusse, lõigatakse viiludeks, laotatakse välja ja peksid maha.\n• Enne lõikamist puhastatakse liha kana rasva, liigse kilega. Peske põhjalikult ja kuivatage kergelt.\n• fileed on valmistatud nii suurtest kui ka väikestest rullidest. Nad on praetud, küpsetatud või keedetud, seejärel punastatakse ahjus või hautatakse veinis.\n• Kanafilee ise kuivab. Seetõttu täidetakse rullid erinevate täiteainetega või liidetakse liha teiste toodetega ja köögiviljadega ning seejärel moodustatakse rull.\n• Kana rullide serveerimiseks pakutakse eraldi roogasid. Neid serveeritakse ka kõrvaltoidudega, mis täiendavad kastmeid või kastmeid.\nKanafilee rull - “Puhkus”\n• värske kana rinnafilee - 400 gr;\n• 400 grammi tailiha (tselluloos);\n• kaks toorest kanamunat;\n• pool purki oliive (seemneteta);\n• 75 ml mitteaktiivset ketšupit;\n• paarilaud. lusikatäit piima; • värskete lehtköögiviljade kaunistamiseks;\n• taimne õli rösteri määrimiseks ja omlettide praadimiseks.\n1. Segage toores munad piimaga. Ärge pekske, parem on kahvli välja lasta. Maitse lisamiseks peene soola ja küpseta munakooki munakogus.\n2. Loputage mõlemat tüüpi liha, kuivatage rätikuga. Tükkideks lõikamata tõmmake igat tüüpi liha suure ristkülikukihiga.\n3. Hõõru soola vürtsidega. Hõõruge rafineeritud õli.\n4. Veiseliha kihil pange pekstud kanafilee. Pange sellele omlett. Asetage maapähkel Bulgaaria piparist ja oliividest üles.\n5. Rullige liha köögivilja rulliga. Keerake ketšupiga paelaga ja määrdega.\n6. Pange rull röstimisnõusse, mis on niisutatud õli ja pannakse hästi kuumutatud ahju.\n7. Küpsetage üks tund, stabiilse soojusega 180 kraadi.\n8. Täiusliku ruddy kooriku saamiseks, 10 minutit enne valmisolekut, suurendage ahju kuumutamist.\n9. Lõika jahutatud rull tükkideks ja kaunistage, laotage asümmeetriliselt, värskete roheliste okste.\nKanafilee mini-rullid tsitrusviljasega\n• 600 grammi kanarinda;\n• kolm mandariini;\n• 50 ml veiniäädikat.\n• apelsinid - 3 tk;\n• suur küüslauguküünt.\n1. Peske liha tükid, eemaldage ülejäänud rasv ja liigne kile. Kuivatage paberiga. Levitage kiud 2-3 tükki. Iga paksus peab olema vähemalt 1 cm.\n2. Iga lihatükk lööb haamriga kergelt maha. Puista soola abil soovi korral ja kui see on olemas, lisage näputäis kardemoni, pipart. Puista äädika ja pange kaussi. Jätke veerand tundi seisma.\n3. Kooritud tsitrusviljad jagatakse viiludeks. Eemaldage korralikult karm ülemine lint.\n4. Pange igale tükile kaks apelsini- ja mandariinilõiget. Keerake rull ja suruge hambaork. Te saate rullid nööriga tõmmata. 5. Kuumuta taimeõli suures pannil. Pange keedetud rullid sisse ja prae. Selleks, et liha ühtlaselt röstitud, pöörake rullid regulaarselt.\n6. Eemaldage valmis minirullid panelt. Külma hoidmiseks katke nõusid ka rätikuga.\n7. Apelsinid sidruniga valatakse keeva veega. Lõika pooleks ja pigista mahla. Lõika küüslauk peeneks nuga. Pane pannile, millele rullid olid praetud ja kuumutati madalal temperatuuril 30 sekundit.\n8. Lisage pingestatud tsitrusviljade mahl. Kiiresti keema, vähenda soojust ja keeda kuni paks. Soola ja piprake valmis kaste maitse järgi.\n9. Eemaldage hambapulgad rullidest, lõigake need pooleks ja valage valmis tsitruselise kastmega.\nKanafilee rull juustu omlettis\n• kanafilee - 550 grammi;\n• värsked šampinjonid - 350 grammi;\n• kõva, mis tahes liiki juust - 80 grammi;\n• mahlane sibula pea;\n• supilusikatäis hapukoor.\n1. Vahusta munakoor hapukoorega. Lisa riivitud juust. Lisage maitse järgi sool, paar peeneks jahvatatud pähkli ja jahvatatud pipart.\n2. Määrige küpsetusplaat taimsete rasvadega ja valage sellele juustu segu. Küpseta omlett 180 kraadi juures, 5-7 min. Eemaldage röster, kuid ärge lülitage ahju välja.\n3. Peske ja kuivatage seened. Seened ja sibulad lõigatakse viiludeks ja praaditakse kiiresti väikeses koguses kasvu. õlid kuni valmis.\n4. Pesta, kuivatatud kanafilee peeneks hakitud. Segage liha seente ja sibulaga.\n5. Soolake valmis täidis kergelt soola, lisage jahvatatud pipart ja segage uuesti.\n6. Pange omlettikiht õhukese kihiga. Rullige õrnalt rull ja asetage õmblusmaterjal pihusti peale.\n7. Puista pealmine seesamiseemned ja küpseta, vähendamata temperatuuri 20 minutit. 8. Eemaldage rullik ahjust ja lõigake see kuumadeks osadeks.\nKanafilee suupiste rull\n• terve värske kanafilee;\n• 150-200 gr. kana nahk;\n• konserveeritud herned - 1/3 purki (pool klaasi);\n1. Puhastamata peske porgand ja keetke kooresse, kuni see on tehtud. Jahutage ja jahutage.\n2. Keeda kõvaks keedetud muna ja jahutage, alandage see piisavas koguses külma veega ja koorige.\n3. Loputage filee, koorige kana rasva jäägid ja tükeldage. Läbi lihalõikuri “õhuke” veski.\n4. Sink ja keedetud porgandid lõigatakse ühemõõtmeliseks õlleks. Sibul ja küüslauk - keskmise suurusega kuubikud.\n5. Soola kana hakkima, pipart oma maitse järgi. Lisage sibul küüslauguga ja segage hoolikalt, liha saab kergelt hakkida hakkimisplaadil.\n6. Loputage nahad hästi. Kui neil on sulgede jäänuseid - eemaldage pintsettidega.\n7. Levitage toidu kile ja niisutage seda kergelt veega. Laiendage kana nahad ja asetage need filmile. Püüdke paigutada nii, et nahk ei jääks vahele.\n8. Naha peal asetage ühtlane hakkliha kiht. Sellel - sink, herned ja porgandid. Keskel tehke lõigatud munade „tee”.\n9. Rullige kõik rullid ja siduge tihedalt keermematerjaliga. Samal ajal peaks kile jääma rullile.\n10. Pange rull keevasse vette ja keedetakse 30 minutit pärast keetmist. eemaldage foolium ja küpseta 200 kraadi, kuni kuumas ahjus kuldpruun.\nVeiniga täidetud veini hautatud mini-hautised\n• kanafilee kilogrammi;\n• ananassi konserveeritud viilud - 50 gr;\n• 60 gr. konserveeritud šampinjonid;\n• 100 gr. keedetud vorst, ilma peekonita; • Vene kõva juust - 200 gr.\n• mitte hapu punane vein - 150 ml.\n1. Loputage täidised ja loputage voolava vee all. Tühjendage iga filee ja lõigake see kolmeks osaks. Beat off liha tükid haamriga ja hõõruge soola ja pipraga.\n2. Juust peenestab. Lõika vorst ribadeks, seenteks - väikesteks tükkideks.\n3. Pange iga tükeldatud filee jaoks väike juustumass, seened, vorsti- ja ananassi viilud. Keerake rullid ettevaatlikult nii, et täitematerjal ei voolaks välja.\n4. Pekske munad soola ja pipraga. Rullige rullid hästi jahu. Kastke muna pudelisse ja kastke pannis kuuma õliga. Fry mõlemal küljel, kuni kergelt ruddy.\n5. Seejärel kandke rullid pannile. Lisage vein ja keema.\n6. Vähendada soojust ja keeda, kuni vein on täielikult aurustunud.\n7. Lõika valmis rullid laia ringi. Pane tass ja kaunista värskete maitsetaimedega.\nKanafilee rull röstitud kondiitritoodetes - „Gulliver”\n• 2,5 kg jahutatud kanafilee;\n• kilo lehtköögivilja;\n• värsked šampinjonid - 100 gr;\n• vormitud peekoniribad - 15 tk;\n• valge leivapuru - 100 gr;\n• kolm toorest muna.\n1. Peske kanaliha veidi kuivaks ja lõigake iga filee kolmeks osaks. Siduge iga tükk mitmes kohas niidiga, mis moodustub baari lihast.\n2. Kuumutage taimeõli hästi pannil ja pruuni lihatükid mõlemal küljel. Aeg - mitte rohkem kui kolm minutit ühe külje kohta. Jahutage ja eemaldage stringid.\n3. Rüütage jämedalt porgand. Sibulad, seller, šampinjonid, mis on lõigatud teravate noadega väikesteks tükkideks, püüdes mitte purustada Küpseta köögivilju seente abil taimeõlis, kuni keedetud. Eemaldage pann kuumust ja kandke sisu kaussi. 4. Lisage köögiviljadesse kaks muna seente, tibu laua soola ja jahvatatud pipart. Vala leivapuru ja sega kõik hästi.\n5. Pehme lehtpastat õrnalt, ilma struktuuri kahjustamata, rullitakse kihiks. Pange sellele peekoniriba. Ülespoole pool keedetud täidise taset. Ärge katke kogu mahutit, jätke servade ümber vaba ruumi.\n6. Keskige praetud filee tükid keskele. Katke lihatükid ülejäänud täidisega ja pange peekoni vabad servad peale. Keeda tainas ja tihendage servad hoolikalt.\n7. Eemaldage rull külmkapis pool tundi. Seejärel harja muna ja küpseta 200 kraadi juures. Aeg on 50 minutit.\nKanafilee rull mustade kastmetega ploomidega\n• kilo kanafilee;\n• 50 ml pastöriseeritud piima;\n• “hakkliha maitsestamine”.\n• kividega ploomid - 8 tk;\n• magus punane pipar;\n• kaks keedetud kõva keedetud muna;\n• 50 gr. kõva värske juust.\n• neli supilusikatäit hapu moosi (sidrun, ploom, ananass);\n• paar küüslaugu hammast;\n• tabel. lusikatäis paksu tomatit;\n• vürtsid ja vürtsid (aromaatsed, kerged) - mõistlikes kogustes.\n1. Suurte augudega lihalõikur tükeldab kanaliha. Beat muna piima, soola ja jahu. Lisage segu hakklihale ja segage hästi.\n2. Maitsesta täitematerjal ja segage uuesti.\n3. Kastke kastmes tomatipasta jahu. Lisage äädikas, vajutage küüslauk, õli. Maitsestage maitsega vürtside ja vürtsidega ning segage hästi.\n4. Lõika paprikapulber ribadeks, kuivatatud ploomideks vees - väikesteks viiludeks. Munad - suured õled. Segage kõik jahvatatud koostisosad hästi. 5. Niisutage toidu kile veega, silutage see ja kaetakse hakkliha kihiga. Vormige see ristkülikukujuliseks leheks. Puista hakitud liha riivitud juustuga, pane see peale. Kasutage filmi ettevaatlikult, rullige rulli ja liigutage see õmblusega lehte.\n6. Mitmes kohas torgake pooltoote kahvliga ja asetage broiler kuumale ahjule.\n7. Keeda 45-50 minutit, püüdes mitte avada ukse ja hoida ahjus 220 kraadi.\n8. 10 minutit enne määrde lõppu kogu toote kastmes.\n9. Rull on serveeritud ainult jahutatud, eelnevalt lõigatud portsjonitena.\nChicken Breast Roll - trikid ja nõuanded\n• Enne kanafilee rullimist küpseta kana liha mõneks ajaks.\n• Kui marinaad on valmistatud kuiva hapupiima alusel, siis on see rullik. Niisiis, kuidas täpselt hapu kuivad veinid pehmendavad liha kiude.\n• Punase hapukivi veinidega marinaadid küllastavad kanaliha unikaalsete aroomidega.\n• Ärge mähkige kana rinnakorvi täitega liiga tihedalt, nad võivad keedmisel pöörata.\n• Samal eesmärgil rullige hakkliha üles ja kallutage seda mitmes kohas nuga serva või kahvliga.\nKana jalgade rull kaunistab ja mitmekesistab iga lauda. Kanafilee valmistamine: õppimist väärtuslik protsess\nEksootiline kulinaarne meistriteos - salat kanafilee ja ananassidega. Retseptid erinevatele salatitele kanafilee ja ananassiga - fantaseerige!


Koer Pudsey – tantsustaar tänu headusele - Arter - Postimees.eeSoov.eeKV.eeosta.eeTartu PostimeesPärnu PostimeesSakalaVirumaa TeatajaJärva TeatajaValgamaalaneKanal2ReporterKukuMyHitsElmarKavaTänane lehtPostimeesArvamusMajandusMaailmTeadusKultuurSportTervisTarbijaNaineIlmElu24Kõik loodVideoEestiSetoTallinnTartuKrimiTehnikaMaa EluTallinn Fashion WeekKoduReisLemmikKoomiksKolmapäev, 26. oktoober 2016 |In English |На русском |Saada vihje |Tule tööle |ReklaamPostimeesTänane lehtPostimeesArvamusMajandusMaailmTeadusKultuurSportTervisTarbijaNaineIlmElu24Kõik loodVideoEestiSetoTallinnTartuKrimiTehnikaMaa EluTallinn Fashion WeekKoduReisLemmikKoomiksPostimeesPaberlehtArterKoer Pudsey – tantsustaar tänu headusele 9. juuni 2012 20:37Karilin Engelbrecht// : Koera tuleb õpetada heaga, mitte kurjaga! Seda tõestab tänavuse Briti talendisaate võitnud segavereline koer Pudsey, kes tänu kiitmisel ja premeerimisel põhinevale treeningule oma kuulekuse ja osavusega kogu maailma ahhetama pani.\nSelles, et sündinud on uus staar, oli talendisaate «Britain’s Got Talent» looja ja kohtunik Simon Cowell kindel kohe, kui «Ränirahnude» multifilmist pärit muusika saatel kahel jalal tantsivat ja piruette tegevat koera nägi.\nKa miljonid Inglismaa televaatajad olid hämmingus – kuidas on võimalik, et üks väike karvane krants esitab mingitki lavahirmu tundmata tantsukava, mis oma keeruliste hüpete ja sammudega isegi inimestele silmad ette teeb? Finaalis andsid oma hääle tantsivale koerale Pudseyle ja tema 16-aastasele omanikule Ashleigh’le nii televaatajad kui saate žürii.\n«See on esimene kord, kui selle saate võidab koer! Nüüd on mu elutöö tehtud,» hõiskas Cowell, kelle talendi- ja superstaarisaadetest on tuule tiibadesse saanud tuhanded andekad inimesed.\nNüüdseks on Ashleigh ja Pudsey tänu saatele ligi 700 000 euro võrra rikkamad, nad on saanud pakkumisi telereklaamide tegemiseks ja kuuldavasti on soolas isegi filmirollid Hollywoodis. «Pudsey tunneb end kaamera ees nagu kala vees ja ma arvan, et koerana saaks temast vähemalt sama hea näitleja kui Lassie,» lausus noor koeraomanik pärast talendisaadet.\nAga mis ikkagi on nende kahe edu saladus ja kui suur töö peitub selle taga? BBC-le antud intervjuus ütles neiu, et tegelikult ei ole koera õpetamiseks tarvis midagi muud kui suurt teineteisemõistmist ja armastust. «Muidugi on treenimisel abiks ka sink või vorst, millest Pudsey kunagi ära ei ütle,» lisas Ashleigh, kes sai koera oma 11. sünnipäevaks ja on sestpeale talle trikke õpetanud.\nKoerapsühholoogi ja käitumiseksperdi Beverly Cuddy sõnul on aastaid arvatud, et koera õpetamine peaks käima ajaleherulliga vastu nina lüües, pahandades ja karistades. «Kui Ashleigh oleks oma koeraga nii käitunud, ei oleks nende vahel kunagi sellist sidet tekkinud ja tõenäoliselt ei oleks Pudsey kunagi ka tantsima õppinud,» ütles Cuddy Guardiani vahendusel. «Aga nüüd teeb Pudsey kõik, et oma perenaisele meele järele olla ja oma vastuarmastust näidata.»\nKa Eestis koerte trikikoolitamisega tegelev Kristina Mägi ütles, et kõige tähtsam sellise tantsukava õpetamisel on aeg ja teineteisele pühendumine. «Ashleigh on oma koeraga palju tegelenud, ja seda mitte ainult eesmärgiga võita talendishow, vaid siirast huvist ja austusest oma lemmiku vastu,» selgitas Mägi.\n«Võin oma kogemuse põhjal öelda, et mõned inimesed ja koerad sobivad kokku nagu pusletükid – nad täiendavad teineteist ning mõistavad teineteist silmapilkselt. See ei tule ainult tööga – side kas on või ei ole.»\nSamas on ka järjepideva treeninguga võimalik häid tulemusi saavutada. «Sageli teevadki rohkem tööd need omanikud, kellel on oma koeraga väga eriline suhe – nad püüdlevad sinnapoole, et end võimalikult väikeste märguannete ja vihjetega koerale arusaadavaks teha ning pidevalt uusi huvitavaid trikke õpetada,» rääkis Mägi ja lisas, et eriti suur väljakutse on esineda õpitud kavaga suure publiku ja telekaamerate ees, kus koera vahepeal maiustega tunnustada ei saa.\nAga kuidas siis ikkagi koerale pikk tantsukava selgeks õpetada?\n«Sel puhul õpetatakse koerale kõigepealt iga trikk väga hästi selgeks,» selgitas koertekoolitaja. «Selleks võib olla kahel jalal seismine, sünkroonis liikumine või hüpped. Muidugi nõuab see omanikult head planeerimisoskust, aega treenimiseks, õiget preemiate valikut ja loomulikult kannatlikkust.»\nKui üksikud trikid on selged, pannakse neist kokku tantsukava, alustades lõpust. Mäe sõnul on tantsu- ja trikikavade koostamisel tähtis leidlikkus. «Kui vaadata Ashleigh’ ja Pudsey kavasid, siis tegelikult näeb seal väga palju käitumisi, mida on korduvalt kasutatud,» lausus ta. «Need on lihtsalt reastatud erinevalt ja eri kontekstis.\nTrikkide ja tantsu puhul ongi ääretult tähtis kõik see, mis konkreetset käitumist ümbritseb – vihje, kontekst, kus trikki sooritatakse, kostüüm ja muusika. Siin on aga otsustava tähtsusega omaniku leidlikkus.»\nKirjuta toimetajalePrindiPostimeesPaberlehtArter LIITU POSTIMEHE UUDISKIRJAGAja ole kursis huvipakkuvate uudistega!LIITUE-posti aadressArtikli märksõnadkoerkoer pudseytantsustaar


Erinevus lehekülje "Jüri Käo" redaktsioonide vahel – Vikipeedia\nErinevus lehekülje "Jüri Käo" redaktsioonide vahel\nJüri Käo (muuda)\nRedaktsioon: 27. august 2014, kell 17:55\nLisatud 3850 baiti , 6 aasta eest\nRedaktsioon: 5. juuli 2014, kell 15:57 (redigeeri)\nRedaktsioon: 27. august 2014, kell 17:55 (redigeeri) (eemalda)\nMaarja 123 (arutelu | kaastöö)\n[[File:Jüri Käo.png|thumb|Jüri Käo]]\n'''Jüri Käo''' (sündinud [[16. november|16. novembril]] []) on eesti ettevõtja.\nTa on Eesti NSV tippkommunisti, Venemaa eestlase [[Vladimir Käo]] poeg<ref>[http://paber.ekspress.ee/viewdoc/77B37558076AA42EC2256C2F0023F259 "Käo rikastus kolleegide arvelt", Eesti Ekspress, 23. jaanuar 2002]</ref>. Ta sai 26-aastaselt Norma peadirektoriks<ref>[http://paber.ekspress.ee/viewdoc/77B37558076AA42EC2256C2F0023F259 "Käo rikastus kolleegide arvelt", Eesti Ekspress, 23. jaanuar 2002]</ref>.\n'''Jüri Käo''' (sündinud [[16. november|16. novembril]] [] Tallinnas) on Eesti erakapitalil põhineva, enam kui 4300 inimesele tööd andva tööstus-, kaubandus- ja kinnisvarainvesteeringute grupi [[NG Investeeringud]] üks juhte ja suuromanikke. <ref>[http://www.ap3.ee/?PublicationId=31503ED6-39D4-4163-9D98-74AA1E3959CE&code=27116 "Rikaste Top:nende puhul arvati, et kõik mida teevad, õnnestub – Jüri Käo, Enn Kunila, Andres Järving", Äripäev, 25. jaanuar 2010]</ref>\n== Haridus == ▼\n2009. aastal valis Äripäev Jüri Käo Aasta Ärimeheks, varem on ta valitud Eesti kõige mõjukamaks äritegelaseks (2006. ja 2007. aastal). <ref>[http://www.ap3.ee/?PublicationId=a3defb6f-536d-41b5-9e3a-b38f8c1bba40 "Aasta ärimees – Jüri Käo", Äripäev, 22. detsember 2009]</ref>.\n<ref>[http://arileht.delfi.ee/archive/eesti-mojukad-kao-sildmae-seli.d?id=16242886 "Eesti mõjukad: Käo, Sildmäe, Seli", Äripäev, 22. juuli 2007]</ref>\nEesti Vabariigi president tunnustas Jüri Käod 2001. aastal Valgetähe IV klassi teenetemärgiga ning 2006. aastal Valgetähe II klassi teenetemärgiga Eesti Euroopa Liiduga liitumisele kaasaaitamise ja ettevõtluse edendamise eest. <ref>[http://www.president.ee/et/vabariik/teenetemargid/kavalerid.php?id=3520 "Eesti Vabariigi teenetemärgid"]</ref>\n<ref>[http://www.president.ee/et/vabariik/teenetemargid/kavalerid.php?id=4839 "Eesti Vabariigi teenetemärgid"]</ref>\n2013. aastast on Jüri Käo Eesti Tööandjate Keskliidu volikogu esimees, aastatel 2004-2013 oli ta Eesti Tööandjate Keskliidu volikogu aseesimees. Enne seda, aastatel 1997-2002 juhatuse esimees ning 2002-2004 juhatuse aseesimees.<ref>[http://www.tooandjad.ee/et/esileht/ajalugu "Tööandjate Keskliidu ajalugu"]</ref>\nJüri Käo on olnud Eesti Energia AS nõukogu esimees aastatel 1997-2002 ja 2007-2014. <ref name="Kes">"Kes on kes Eesti majanduses 2010", Tallinn: Eesti Kaubandus- ja Tööstuskoda. (2010) lk 110</ref> <ref>[http://majandus24.postimees.ee/2881947/eesti-energia-noukogust-lahkuvad-juri-kao-ja-olari-taal "Eesti Energia nõukogust lahkuvad Jüri Käo ja Olari Taal", Postimees, 08. august 2014]</ref>\n▲== Haridus<ref name="Kes" /> ==\n== Hariduskäik<ref name="Kes" /> ==\n* 1972–1983 [[Tallinna 21. Keskkool]]\n* 1983–1988 Leningradi Transpordi InstituutTranspordiinstituut, insenermehaanikainsener\n==Ametikäik<ref name="Kes" />==\n*1988–19921988-1990 Tootmiskoondis Norma, galvaanikatsehhi peaenergeetik; Norma arendusdirektorenergeetik\n*1990-1991 Rahvaettevõte Norma, osakonna juhataja\n*1992–1999 Norma peadirektor▼\n*1991-1992 Rahvaettevõte Norma, arendusdirektor\n*1994–1997 Norma Liikmete AS juhatuse esimees▼\n▲*1992–19991992-1994 Rahvaettevõte Norma, peadirektor\n*1997 – NG Investeeringud OÜ, juhatuse esimees; OÜ NG Investeeringud teostab strateegilist juhtimist kolmekümne ühes tütarettevõttes ja kahes sidusettevõttes, kes tegutsevad kaubanduse, tööstuse, kinnisvara ning autode müügi ja teeninduse sektoris.\n▲*1994–19971994-1996 Norma Liikmete AS, peadirektor/juhatuse esimees\n*1996-1999 [[Eesti Energia]]Norma AS, nõukogu esimees▼\n*Alates 1994 NG KapitalInvesteeringud OÜ, juhatuse esimees▼\n*Alates 2002 NG Kapital OÜ, juhatuse esimees\n*Alates Eesti2000 AutospordiOÜ LiitGotfried, juhatuse liige▼\n==Ettevõtlus<ref name="Kes" /> <ref>[http://leht.aripaev.ee/Default.aspx?PublicationId=464dc490-fb94-4024-9b75-258ddc8543a9&articleid=69886&paperid=3B328399-F6CB-4E93-B63E-822E657CB323&selectedDate=2000-10-12 "BRS pakub Eesti Raudtee", Äripäev, 12. oktoober 2010]</ref> <ref>[http://www.ap3.ee/?PublicationId=a3defb6f-536d-41b5-9e3a-b38f8c1bba40 "Aasta ärimees – Jüri Käo", Äripäev, 22. detsember 2009]</ref> <ref>[http://www.goodnews.ee/abc-king-avab-viru-keskuses-oma-suurima-jalatsikaupluse "ABC King avab Viru Keskuses oma suurima jalatsikaupluse", Goodnews, 26. märts 2014]</ref> <ref name="Äri">"Eesti tippjuhtid 2014", Tallinn: Äripäev.(2014)</ref> ==\nPeale selle oli ja on Käo:\n*Alates [[Liviko]]1995 Balbiino AS, nõukogu liige▼\n▲* NG Kapital OÜ juhatuse esimees\n*Alates 1997 [[Tallinna Kaubamaja]] AS, nõukogu esimees\n*Alates [[A-Selver]]1997 Kitman Thulema AS, nõukogu esimees\n*Alates [[ABC1999 King]]Tallinna Kaubamaja Kinnisvara AS, nõukogu esimeesliige\n*Alates [[KIA2000-2007 Auto]]Baltic ASRail Services OÜ, nõukogu esimeesliige\n*Alates Kitman2000 ASSelver CAS, nõukogu esimeesliige\n*Alates Tallinna2000 Kaubamaja KinnisvaraLiviko AS, nõukogu liige\n*Alates 2000 Roseni Majad OÜ, juhatuse liige\n▲* [[Liviko]] AS nõukogu liige\n*Alates [[Balbiino]]2005 ASRoseni Kinnisvara OÜ, nõukogu liige\n*Alates [[Ülemiste2007 Autokeskus]]KIA OÜAuto, nõukogu liige\n*Alates Roseni2012 MajadAS OÜViking juhatuseMotors, nõukogu liige\n*Alates Roseni2012 KinnisvaraTKM OÜAuto, nõukogu liige\n*Alates 2013 TKM King, nõukogu esimees (TKM King on loodud Suurtüki NK OÜ ja AS ABC King ühendamisel)\n▲* [[Eesti Energia]] AS nõukogu esimees\n*2009-2013 2001–2007ABC [[Eesti Raudtee]]King AS, nõukogu liigeesimees\n* 1997–2002 Eesti Energia AS nõukogu esimees▼\n* Eesti Tööandjate Keskliit, volikogu esimees▼\n* Eesti Kaubandus-Tööstuskoda, juhatuse aseesimees▼\n* Eesti Suurettevõtjate Assotsiatsioon, juhatuse liige▼\n* Eesti Kaitsetööstuse Liit, juhatuse liige▼\n* Eesti Olümpiakomitee, täitevkomitee liige▼\n* Eesti Jahtklubide Liit, president▼\n* Tallinna Jahtklubi, asekommodoor▼\n▲* Eesti Autospordi Liit, juhatuse liige\n==Kuulumine organisatsioonidesse ja -liitudesse<ref>[http://www.tooandjad.ee/et/esileht/ajalugu "Tööandjate Keskliidu ajalugu"]</ref> <ref>[http://tooandjad.ee/et/kompetents/paeevakorral/16634-jueri-kaeo-keskliit-on-taepselt-nii-hea-kui-on-tema-volikogu "Jüri Käo: Keskliit on täpselt nii hea kui on tema volikogu"]</ref> <ref name="Kes" /> <ref>[http://www.ap3.ee/?PublicationId=a3defb6f-536d-41b5-9e3a-b38f8c1bba40 "Aasta ärimees – Jüri Käo", Äripäev, 22. detsember 2009]</ref>==\n▲*Alates 1995 Eesti Kaubandus-Tööstuskoda, juhatuse aseesimees\n*2001 [[Valgetähe IV klassi teenetemärk]]▼\n*1997-2002 Eesti Tööandjate ja Tööstuse Keskliit, juhatuse esimees\n*2006 [[Valgetähe II klassi teenetemärk]]▼\n*2002-2004 Eesti Tööandjate Keskliit, juhatuse aseesimees\n*2004-2013 Eesti Tööandjate Keskliidu volikogu aseesimees\n▲*Alates 2013 Eesti Tööandjate Keskliit, volikogu esimees\n▲* 1997–20021997-2002 Eesti Energia AS, nõukogu esimees\n*2001-2007 Eesti Raudtee AS, nõukogu liige\n*2007-2014 Eesti Energia, nõukogu esimees\n==Osalemine mittetulundusühingutes ja ühiskondlikes organisatsioonides <ref name="Kes" /> <ref>[http://www.ap3.ee/?PublicationId=a3defb6f-536d-41b5-9e3a-b38f8c1bba40 "Aasta ärimees – Jüri Käo", Äripäev, 22. detsember 2009]</ref> <ref>[http://www.ediu.ee/index.php?id=10194"Eesti Kaitsetööstuse Liit"]</ref>==\n▲*Alates 1997 Eesti Suurettevõtjate Assotsiatsioon, juhatuse liige\n*1993-2012 Eesti Autospordiliit, juhatuse liige\n▲*Alates 2000 Tallinna Jahtklubi, asekommodoor\n▲*Alates 2004 Eesti Jahtklubide Liit, presidentjuhatuse liige\n▲*Alates 2008 Eesti Olümpiakomitee, täitevkomitee liige\n▲*2009-2014 Eesti Kaitsetööstuse Liit, juhatuse liige\n==Osalemine äriettevõtetes omanikuna<ref name="Kes" />==\n*Gotfried OÜ - 100%\n*NG Kapital OÜ – 25%\n*NG Investeeringud OÜ - 17%\n==Riiklikud tunnustused <ref name="Kes" />==\n▲*2001 [[Valgetähe IV klassi teenetemärk]]\n▲*2006 [[Valgetähe II klassi teenetemärk]]\n==Huvid<ref name="Kes" />==\n* [http://www.esblnginvest.ee/biograafia/J%FCri_K%E4o Biograafia]NG [[ESBL]Investeeringud]-is\n* [http://www.esea.ee/html/est/liikmed_nimekiri.html/ Eesti Suurettevõtjate Assotsiatsiooni liikmed]\n[[Kategooria:Valgetähe IV klassi teenetemärgi kavalerid]]\n[[Kategooria:Valgetähe II klassi teenetemärgi kavalerid]]\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/wiki/Eri:Mobiilierinevus/3979292"