Edulugu: alustasime absoluutsest nullist - Äripäev\nEdulugu: alustasime absoluutsest nullist\n09. jaanuar 2008, 21:08\nTea Kirjastuse juht Silva Tomingas ütles\ntänasel EVEA ettevõtluse juubelikonverentsil, et 20 aasta eest alustas Tea\nabsoluutsest nullist, kuna polnud isegi omakapitali.\nSilva Tomingas Tütles täna, et kooperatiiv Tea alustas nullist. "Kui te arvate, et see 750 rubla (mida näete seinale projitseerituna - toim.) oli osakapital, siis eksite. Selle raha kandis kooperatiivi arvele üks usbekk, kellele olin andnud eratunde ja kes oli lubanud, et on esimene, kes kannab minu asutatud kooperatiivi arvele raha. Meest sõnast, härga sarvist, nii ta ka tegi," rääkis Tomingas.\nKõik asutamisdokumendid, kaubamärgi- ja patenditaotlused täideti 20 aastat tagasi vene keeles. Raske oli leida töötajaid. "Kui varem seisnes keeleõpetus selles, et loeme ja tõlgime, siis tõin Teasse põhimõtte, et keeleõpetuses loeme ja räägime. Ja õppematerjali sai paljundada vaid illegaalselt, sest paljundamine oli tollal keelatud," meenutas firma asutaja.\nTea on tänaseks keelt õpetanud 30 000 inimesele. Nii Tea keeleõpetus kui kirjastamistegevus on kasvanud stabiilselt. "Oleme alati nutused, kui majandus tagasi langeb. Teal on alati õnnestunud oma turuosa suurendada majanduslanguste ajal," kommenteeris Tomingas.\n"Selle aasta esimese nädalaga oli meie käive sama suur kui aastal 1996," võrdles Tomingas. "Meil ei ole halbu aegu kui teame, mida oodata ja kui me selleks valmistume. Halvad ajad tulevad siis, kui me nendeks ei valmistu."\nOma äriedu peamiseks võtmeks nimetas Tomingas konservatiivsust. "Mis meid on 20 aastat aidanud? See on olnud meeletu konservatiivsus. Olen mitu korda ka oma isikliku vara pantinud, kuid viimased viis aastat pole selleks vajadust olnud. Need varad, mida luua, peaks olema sellised, mis ei aegu või mis ei aegu kiiresti. Tähtis on osata varasid kombineerida," loetles ta.\n"Meie firmas ei tohi sellist tooni üles võtta, nagu olen viimasel ajal lugenud Äripäevast ja mujalt meediast. Kui me planeerime 3% majanduskasvu, siis me selle ka saavutame. Mitte suuremat. Tuleb uskuda iseendasse. Kui ikka usud endasse ja oma eesmärkidesse, siis need ka saavutad," lisas Tomingas. "Väljapääsmatut olukorda pole! Mida raskem seis on, seda rohkem tekib uusi ideid. Aitäh nendele poliitikutele, kes on ettevõtete elu raskeks teinud, see paneb meid rohkem tööle."\n09. January 2008, 21:07


Väike streovõimendite test. Yamaha. Nad. Denon. « Audiodesign\nTesti alguses lülitasime kõik võimendid sisse ja lasksime neil soojeneda umbes tunnikese. Siis asusime tõsisemate testide juurde . Testrühm koosseisus Peeter, Veikko ,Toomas ja loo autor, kuulasid erinevaid plaate ja erinevaid heliallikaid. Testimiseks kasutasime nii vinüülimmängijat kui ka Cd-d.\nKuulamise käigus testisime erinevaid RCA kaableid lisaks XLO le, mis aga kohe kõrvale jäid. Samuti sai kuulatud kui koledat häält teeb võimenditega kaasas olev “hiina” 30 kroonine kaabel. Proovisime ka võimendite toitepolaarsust vahetada ja seda korduvalt. Kõikide testijate ühine arvamusel oli kõige suurem vahe toitepolaarsuse vahetusel just Yamaha võimenditel. Ka minu jaoks tuli üllatuseks kuidas saab muuta heli nii palju just võimendi toitepistiku polaarsus. Tavaliselt on polaarsus kriitiline cd mängijatel.\nPingerida ilma hind arvestamata siis selline.\n1 Yamaha AS- 2000\n2 NAD C 375\n3 Yamaha AS- 1000\n4 Denon PMA- 710 AE\n5Yamaha AS- 700\nYamaha AS-2000 mis oli ka vaieldamatult kallim testrühma toode sai esikoha. Heli puhas ja steriilne. Sobiv just audiofiilidele kes oitsivad helist täpsust ja detaile. NAD mis oli võitjast peaaegu poole odavam ei olnudki palju kehvem. Samas oli tal NAD ile iseloomulik heli. Paisutatud bassiots ja iseloomulik kõlavärving kesksagedusel ei võimaldanud tal esikohale pretendeerida. Huvitav oli see et Yamaha 1000 ja 700 seeria vahe oli peaaegu olematu. Arvestades nende suur hinnavahet, soovitaks ostjale vaadat kas 700 mudeli poole või siis juba lisada raha ja osta juba 2000 mudel. YAmaha AS-700 ja Denoni PMA-710AE võrdluses jäi napilt peale oma ruumilisema helipildiga Denon kes on Yamahast ka kolmandiku võrra odavam. Ilmselgelt on sellise hinnaklassi võimenditel juba raskusi bassiotsa esitamisel. Samuti jääb puudu helipildi sügavusest ja dünaamikast.\nYamaha AS- 2000 ja NAD C 375 ostja peaks arvestama lisaväljaminekuga korralikele kaablitele ,ilma milleta võimendi potensiaal jääb kasutamata. Ka teiste võimendite ühendamisel tuleb jälgida rusikareeglit et vähemalt 15% süsteemi maksumusest peaks moodustama kaablite maksumus.\nTestitud seadmed ja hinnad\nYamaha AS- 2000 Hind 23200.-\nYamaha AS- 1000 Hind 15000.-\nYamaha AS- 700 Hind 8400.-\nDenon PMA- 710 AE Hind 5148.-\nNAD C 375 Hind 14590.-


Vaenlase vastu võideldes... - EESTI RAHVA KANNATUSTE AASTA. Punane terror ja sovetiseerimine Eestis 1940-1941\nMetsavendade aktiivsus sõjasuvel tõi neile aga ka palju raskeid katsumisi ning kannatusi. „Metsade hädaoht” oli mõiste, mis tol suvel tekkis bolševikkude leksikoni. Selle vastu otsustati kõigi abinõudega võitlusse astuda ning peamiselt selle ülesandega olid asutatud hävituspataljonid.\nNeed pidid aga nägema, et metsadesse peitunud jõud ei lasknud ennast kohutada ega maha suruda, vaid kerkisid ka pärast raskeid terrorirünnakuid endisest sitkemate ja arvukamatena üles. Metsavennad kaitsesid end rünnakute vastu kõige vihasemalt, kusjuures iga mees oli kindluseks, mis oma elu müüs vaid kõige kallima hinna eest.\nNendest lugematuist relvastatud kokkupõrgetest, mis metsavendadel sõjasuvel vaenlase vastu tuli pidada, olid ägedamad ja vihasemad need, kus metsavennad kaitsesid end haarangute vastu, eesotsas selliste suuremõõduliste kokkupõrgetega nagu seda olid Kautla lahing ja Liivamäe lahing Kilingi-Nõmme juures.\nKuigi sellisesse suurde laande, nagu seda olid Kautla ümbruse metsad, tavaliselt väiksemate relvastatud kokkupõrgete lahinguhelid surid nagu uppuja karje soomülkasse, sumbudes laanepuude igavesse ja rahulikku kohinasse, oli 31.juulil, mil Kautla lahing toimus, mets täis raskemat lahingumüra ja granaatide plahvatusi.\n30.juulil oli ümbruse asulaisse koondatud 2 NKVD pataljoni, üks hävituspataljon ja üks miilitsakompanii, kes alustasid 31.juulil kell 8 Kautla rajoonile pealetungi kolmest suunast. Sellest arenes rida lahingulisi kokkupõrkeid kõige laialdasemal maa-alal, kusjuures metsavennad tegutsesid üksikute löögirühmade näol, mis pidasid viivitusvõitlusi, et anda taganemisvõimalusi relvituile, naistele ja lastele.\nHädaohtlikumat rünnakuhoopi läheb vastu võtma „Erna” grupi löögiüksus, kellel on kaasas 2 automaatrelva.\nVastasel on hea positsioon. Nad asuvad murdmaastikulise mäe ülemisel veerul, kusjuures „Erna” meestel tuleb rünnata ülesmäge. Vaenlase tuli on maruline – töötab 3 raskekuulipildujat. Sellest hoolimata rünnatakse marulises tempos. Kuna samal ajal hakkab müristama, segunevad äikse kärgatused granaadiplahvatuste mürasse. Ründajate vastu heidetud käsigranaatidest jäid paljud plahvatamata, kuna hävituspataljonlased olid nii kohkunud, et viskasid palju granaate minema ühes splintidega. Langevarjumehed oma granaatidega sundisid aga peagi 2 raskekuulipildujat vaikima.\nMaruline rünnak viis „ernalasi” peagi vaenlase rindest läbi ning mehed jõudsid teele, kus punased olid kaitsel olnud. Kuid ründajail ei olnud aimu vastase jõudude suurusest. Neid hakkas nüüd mõlemalt tiivalt autodega keskele kokku voorima. Soome mundris mehed aga võitlesid keset teed, võttes iga saabuva auto automaatide tule alla ja lõpetades granaadi viskamisega masinasse.\nSee võitlusviis tegi punaste hulgas kohutavat laastamistööd ja tekitas suure segaduse.\nKuid järsku tabas kuul ltn.M-i, kes kohe langes. Allohvitser R. ronis ta juurde, võttes üle tema automaatpüstoli, kuid langes samuti hetkeliselt. Oli selge, et pisike salk ei suuda enam seista säärase vaenlaste hulga vastu. Ltn.M. suutis langedes veel hüüda: „Poisid, neid on liiga palju, tõmbuge siiski tagasi!”\nTiiva julgestuseks paigutatud mehed tegid rasket tööd. Järjekindlalt hoidsid nad mõlemal tiival metsa tule all, et vaenlane ei saaks tungida küljelt peale. Ernalane R. nägi paremalt tiivalt, kuidas üks ettetunginud lätlane teda vaevalt mõne meetri kauguselt sihtis. Automaadivalang tegi mehe ohutuks. Aga samal ajal tulistas teda teisest küljest üks vene politruk kuulipildujast. Õnneks sundis kaitsev männitüvi kõiki kuule rikošeteerima. Pilpaid lendas puutüvest, aga kuulid ei tabanud. Lõpuks siiski üks lask läbis käelaba ja purustas automaadi pära.\nVasakul tiival asuv ernalane O. sattus eelpositsioonile liiga lähedale ja heitis varju ühte madalamasse lohku. Vaenlase raskekuulipilduja tulistas sellest otse üle. Kord katsus mees august välja roomata, kuid kuul kõrvetas juba ta meelekohta, nii et ta oli jälle sunnitud tagasi tõmbuma.\nÜlekaalu nähes hakkasid mehed langenud juhi korralduse kohasselt tagasi tõmbuma. Peale langenute oli ernalastel 2 haavatut, teine õlast nii raskelt, et ei suutnud ise tagasi tõmbuda. Ernalane O. läks teda abistama ja ei saanud kohe teistega ühineda.\nKui punased uuesti hakkasid autodele liginema, siis tõmbus ta ühes haavatuga ühe auto alla ja pidas seal veel tüki aega lahingut, niites maha igaühe, kes julges autodele ligineda. Ta kaaslased olid juba arvamisel, et tema ja mahajäänud haavatu on mõlemad surnud. Suur oli aga nende rõõm, kui ta hiljem ühes haavatud kaaslasega teistele taganejatele järgnes.\nSama haardelahing haarab metsavendi mitmes sektoris. Teisal on metsavennad ametis saabunud toidu vastuvõtmisega, kui tuleb käskjalg ja teatab:\n„Umbes viiskümmend venelast tuleb Paimetsa poole, teine niisama suur rühm liigub Seli – Sikemäe suunas.”\nSelle sõnumi järel kaovad metsa kaitsvasse hõlma neiud ja emad, kandes sülelapsi. Metsataludest lahkuvad vanad talurid.\nTuleb uus teade: „Vene regulaarväed koos hävituspataljoniga ründavad Taga-Võõbu ja Vanametsa metsavendi!”\n„Peetsaare – Paimetsa positsioonidele!” kõlab käsklus ja varsti tulistavad tuld kaitsjate relvad, kelle rinde taga on varjul sadu relvituid metsavendi. Kasemetsa talu õue alla laande võtab positsiooni püstolkuulipildur – kui eesliin murdub, tuleb võitlus uuesti siin.\nKautlasse saadetakse käskjalg abipalvega, sest vahepeal saabub teade, et ründajate arv suureneb iga minutiga, kuna neid tuleb nagu sääski. Peetsaare – Paimetsa võitluskäik paisub hoogude kaupa. Venelased pressivad peale laial rindel. Siis järsku – vaikus... Punased aga liiguvad edasi, kuni metsavendade hästi varjatud kohtadeni N. talu ligiduses. Seal võtab kiiresti asukohta muutnud metsavendade üksus ründajad nii ootamatu ja marulise tule alla, et hävitussalga ridades tekib kaos. Langeb punaste 2 kuulipildujameest, veel lastakse üksikuid pauke, siis taanduvad punased Mustla poole.\nOn tekkinud vaikus ka Taga-Võõbu pool ning saabunud teade jutustab metsavendade võidust ka seal. Ent rõõm on varane, sest Kautlasse saadetud käskjalg ilmub tagasi ja teatab:\n„Ei pääsnud Kautlasse! Valvepostid on tagasi tõmbunud. Mind tulistati... Ardu teel on mitu bussi – hävitussalgad ja Punaväed tungivad Vanamõisa!”\nVanamõisa suunas tulebki 15-meheline venelaste eelsalk. Valvepostil ootavad 4 meest, 2 neist jahipüssidega. Valvurid on rahulikud. Tulijad on neist veel vaevalt paarikümne sammu kaugusel. Lähenegu veel, siis on haavlilaengute tabavus kindlam! Järsku tõuseb aga metsast lendu tohutu kull, rabistades tihnikus. Hirmunud venelased ei küsi rabina põhjust – avavad kergekuulipildujast tule.\nMetsavendadel pole enam aega oodata. Ka nemad tulistavad. Lasevad ja tõmbuvad puu tagant teise taha. Tulistamine kestab seni, kui on hävitatud kogu venelaste eelsalk. Nende esimene kuulipildur langeb metsavendade kuulist, haavlilaeng niidab kohe järgmise.\nEnt kolm autotäit hävituspataljonlasi sõidab Järva-Madise poolt, jätkates rünnakut. Metsavendade tule tervitus on neile valus, nagu alati. Püssituli ja julge rünnak granaatidega purustavad läbi kommunistide ja komnoorte auto. Vaevalt on see rünnak suudetud tagasi lüüa, kui uus, üle 100-meheline punaste salk surub üle Napu silla. Sillavalvur niidab püstolkuulipildujast 6 meest. Appirutanud paarikümne metsavennaga lüüakse venelased tagasi ning lastakse õhku Napu sild. Siis taandutakse uutele kaitsepositsioonidele ja võideldakse... võideldakse...\nSelle võitluse tulemustest kõnelevad selgemat keelt need venelaste, hävituspataljonlaste ja miilitsameeste laibad ning haavatud, keda veeti võitluspaigalt nii mööda Tallinn-Riia kui ka Tallinn-Tartu maanteed.\nAga ka üksikud metsavennad lõid võitlusse parajal momendil kaasa.\nVahesaare talu lähedal seisab kaks metsavenda, kui järsku kõlab kõrvalt venekeelne käsklus:\n„Käed üles!” Ründav hävitussalk tuleb Seli poole. Mõlemad metsavennad jahmatavad, kuid teesklevat totrat argust. Üks hävituspataljonlastest surub relva ligemalseisja nina alla, korrates eesti keeles:\n„Käed üles!” Välkkiirelt tõmbab nüüd metsavend käe taskust. Selles on laskevalmis revolver. Kiiresti tulistatud lask lõpetas ründaja elu ning järgmisel hetkel on metsavennad kadunud metsa. Neile järele tulistatud lasud ei tabanud märki.\nKõige suurem pealetung toimus Ardu suunast, kus oli koondatud üle 1000 punaväelase. Kell 1 päeval alanud rünnak lõppes kell 4 õhtupoolikul. Aetud politrukkide ja komissaride poolt, hiilisid punased metsa. Liikusid tee servadel, tungisid peale karjana.\n„On viimane aeg taanduda Sikemäe alla,” otsustavad metsavennad Vanamõisa juures.\nJah, on viimane aeg, sest hävitussalgad on jõudnud relvitute lähedusse. Viimaseid on koguni märgatud... vaevalt 200 m kauguselt avatakse neile tuli. See on kõige raskem hetk.\n„Kas suudame võita olukorra? Kas suudame pääseda?” küsivad nii mitmedki.\nIgas küljes on tuli, kõikjalt tungivad peale Punaväed, hävitussalgad... Kohutavas ülekaalus on vaenlane. Metsavennad ei karda võitlust, kuid see pole ju ainus mure – relvituid tuleb kaitsta...\nNeli julget meest võtavad selleks oma valdusse Sikemäe-Selisaare valveposti, lõigates vaenlasel tee seljataha.\nSellal kui nende kaitse all hüppab üle tee sadu metsavendi, seisavad valvurid terasjulgetena, iga närv pingutatud tähelepanuks, relvad suunatud iga hetk ligineda võiva vaenlase suunas. Higi pärlendab nende pingutatud nägudel, ent pehmelt ja vaikselt kõlavad nende huultelt käsklused:\n„Vaikselt!... Kiirelt!... Üle tee!... Selles suunas!...”\nSee kestab seni, kuni enamik Kautla relvituid metsavendi on saadetud varjule Sikemäe alla võssa. Vaevalt pool kilomeetrit eemal, Sikemäe talu õuel, sumises venelaste herilaspesa ja läikisid õhtupäikeses miilitsate mütsisirmid.\nNeed määratud hulgad pidid hävitama metsavendi, ent üksikute energiliste meeste poolt kõrvalejuhituna eemaldati nende löögid kohtadest, kus see võinuks tuua hukku ja hävitust.\nNüüd peeti uusi sõjaplaane ja otsustati grupeeruda taandumiseks uutele positsioonidele. Tulid maha jätta senised laagripaigad, vanad, tuttavad ja armsaks saanud kohad. Neisse tungis venelaste mass ning peagi lõõmasid taeva poole tulelondid. Põletati Vanamõisa, Patti ja Kautla talud, kust toideti metsavendi. Ent veel põlevailegi hoonetele ligineb järsku metsavendade rühm ja avab tule märatsevaile venelastele. Langeb üle 30 venelase ja lätlase, ilma et hämarusest tulistavaile metsavendadele üldse oleks sündinud kaotusi.\nKautla talu ümbruses on sündmused arenenud analoogiliselt eelmisele. Siingi peavad lõpuks leegid oma võidupüha. Selle juures heidab metsistunud hävituspataljon tulle Kautla vana karjanaise, peremehe poja ning veel viis talus viibinud isikut. Kolm tulle heidetud laipa jäid tundmatuks.\nPeale Kautla suuri võitlusi muutusid metsavendade positsioonid. Hävitussalkade ja regulaarvägede püsimine Kautla südamikul tekitas aga siin-seal veelgi rea järelkokkupõrkeid. Enamik metsavendi aga lähenes väiksemais gruppides Saksa vägedele, et nendega kiiresti ühineda ja siis oma surmavaenlastele kätte maksta.\nKautlas võidelnud Võhmuta metsavendade salga elamustest jutustab selle salga juht järgmist:\n„Meie mehed võitlesid sangarlikult. Kuuemehelise salgaga jäin läbimurru kohta. Suuremast grupist olin ära lõigatud. Tegin ruttu korralduse halastamatult vastu panna, kuni laskemoona jätkub, ise igakordse tulistuse järel 100 meetrit soo suunas taandudes. Viimaks jäin ka nendest vähestest meestest eraldi vaenlase ette. Korraga kuulsin soo poolt küljest õige minu lähedalt puudulikus eesti keeles: „Käed üles!” Seisukord oli tõsine.\nOtsustasin kiirelt soo poole taanduda, ise nagaanist minul eel olevate piirajate peale marutuld avades. Tiblad sattusid segadusse ja mina olin pääsnud.\nÜks Kihme mees oli sel haarangul pääsnud otse ime kombel. Tema tahtnud Vahemäe metsavahi tallu oma mehi otsima minna, kuid talu õuele jõudes näinud, et õues olid venelased. Oma eksitust märkas ta alles siis, kui karjuti „Ruki verh!”. Ta tulistas kiiresti oma üheksalasulise automaatbrauningu salga pihta tühjaks ja jooksis mäenõlvakut mööda alla orgu, sealt aga oma meeste juurde tagasi.\nSellepäevane lahing lõppes ainult ühe meie mehe kinnivõtmise ja äraviimisega. Venelasi nägime endi haavatuid teed mööda metsa tassimas, kui meie kuuemeheline salk neid lagedat teed mööda tulistas. Teisel päeval jätkus lahing veel suurema ägedusega. Venelased olid teinud läbimurde laial rindel ja raba oli nähtavasti neid juba kõikjal täis. Meie ei saanud enam organiseeritud rinnet pidada. Nii leidsin mina end varsti jälle üksinda. Piirajate rõngas tõmbus ümber minu koomale. Arvasin juba, et enam vist pääsu ei ole, ja otsustasin kaasasolevad meid toiduainetega varustajate nimekirjad ja muud dokumendid põletada. Põlevaid dokumente taandudes endal käes hoides põletasin ripsmed ja vasaku käe. Selle toimingu kestel said tiblad mulle juba nii lähedale, et oma mehi haavata kartes enam tulistada ei saanud, vaid tungisid tääkidega mulle peale. Tormasin raba pool olevale roomajale nagaanist tulistades kallale ja murdsin ka seekord endale tee vabadusse. Jooksin umbes pool kilomeetrit rabasse ja leidsin korraga, et edasijooks oli raba tümaduse tõttu võimata. Lasin kõhuli ja jäin ootama. Soo oli võsastiku ja samblamätastega niivõrd varjatud, et ma tagaajajaid ei näinud. Tuli aga nii välja, et haarajad olid vist endile postid kõrgemate puude otsa välja pannud, sest varsti märkasin neid kahemehelistes salkades soo poole tulevat. Ruttu pugesin samblakamara alla ja matsin lahtised kohad nii hästi kinni, kui see mul võimalik. Varsti kuulsin umbes 30 sammu kaugusel minust läti keelt. Läksid mööda. Hämariku saabudes roomasin umbes kaks kilomeetrit kaugemale soosse ja jäin sinna. Umbes kella kahe paiku ronisin kukelaulu suunas soost välja. Jõudsin Jalalõpe tallu.\nOtsustasin üles otsida meie teise rühma Napu silla juurest. Sinna jõudes leidsin aga, et Napu talus olnud staap oli segi paisatud. Tagatuppa astudes leidsin vereloigus tapetud mehe. Kes ta oli, seda ma ei tea. Jooksin Albu jõe suunas Jalalõpe talu poole tagasi. Napu talu suunast lasti mulle järele. Kõrgema talu oli tühi ja mahajäetud. Suundusin siis läbi metsa Kautla, metsas nägin nelja vene sõduri ja ühe eraisiku laipu.\nKautla talu hooned olid leekides ja õu vene sõdureid täis, umbes 500 meest. Seisukord oli lootuseta. Pugesin tihnikusse, kuhu jäin kolmeks ööks-päevaks.\nEt ümbruses valitses vaikus, pugesin öö katte all Vetepere külla Rohusaare tallu. Seal sai mulle teatavaks, et sakslased olid venelased juba välja löönud. Laenasin peretütrelt ratta ja suundusin Järva-Madise poole, kus pidid olema sakslased. Teel kohtasin Saksa poste, kes minu relvad järele vaatasid ja mind Albu vallamajja käskisid minna, et seal moodustada omakaitset. Õhtuks moodustasin 60-mehelise omakaitse salga.”\nDramaatilise ja sangarliku episoodi metsavendade võitlustes moodustab ka Kolga metsa põgenenud Eesti lendurite võitlus punaste haarajate vastu. Sellest jutustab üks kaasaelanud Eesti sõjaväelendur järgmist:\n„12 juulil oli meid metsas 22 meest. Meie salka kuulus veel üks kohalik metsavaht ja meie juurde metsa põgenenud Kolga valla miilits. Varem salka kuulunud kaks ohvitseri oli siis meist juba lahkunud, kusjuures mõlemad olid venelaste kätte vangi langenud. Tehtud põgenemiskatsel sai üks nendest surma, kuna aga teine pääsis hiljem keerulisi teid mööda.\n13.juuli keskpäeva paiku jooksevad korraga laagrisse meie paaristunnimehed, kes asusid Pühamäe suunas ja teatasid, et meist mööduvale teele on sõitnud üks autotäis vene sõjaväelasi ja on seal peatunud.\nValvurid lahkusid kohe, et luurele minna, kuid pöörasid juba paari minuti pärast tagasi ja teatasid, et selja tagant läheneb meile 15-meheline venelaste ahelik!\nPõgenemisplaani kohaselt pidime minema kuni metsavahelise lagendikuni ja selle ääres pöörama paremale, et pääseda suuremasse metsa. Varsti selgus, et olime ümber piiratud.\nKui algas põgenemine, oli meid koos 9 meest. Ringi joostes ja väljapääsu otsides oli kadunud 6. Olime pääsnud vaid kolmekesi. Kõikjalt saime juba kuulipildujatuld. Raskesti hingeldades viskusime pikali kuskil tihnikus. Korraga hüüab üks minu kaaslastest: „Vaata selja taha!” jas tõstab brauningu. Lask lajatas, üks meile ligihiiliv vaenlane langes tabatult. Ent hetk hiljem võeti meid väga tugeva kuulupilduja- ja püssitule alla.\nJooksime edasi, viskudes vahetevahel pikali, vahel roomates. Peopesadest tilkus verd, kuid seda ei märganudki.\nEdasisel põgenemisel oli üks kaaslastest juba kuhugi kadunud, samuti eraldusin ka mina teistest.\nHakkasin roomama mingis suunas, kummaski käes brauning. Korraga näen: minule lähenevad kaks venelast, püssid laskevalmis käes. Sihtisin ühte ja tulistasin. Tabasin hästi.\nTeine avas minule püssitule. Lõpuks oli minu laskemoon lõpukorral. Roomasin edasi ja avastasin, et olin ringist väljas. Ma ei tundnud tol hetkel mingit erilist rõõmu. Läbielatud minutid – või olid need tunnid – olid mõjunud tuimendavalt, muutnud ükskõikseks.\nRoomasin kuni metsaservani, kus peitsin end põõsastesse. Metsas rauges pikkamisi laskmine. Öö saabus. Minu asukoha lähedusse keegi ei tulnud.\nMa ei maganud sel ööl minutitki. Hommikul kell 6 läksin üle Koitjärve raba. Koitjärve külas sain süüa ja keegi proua juhastas mulle tee Tapa suunas.\nMöödusin pärast lõunat Koonukõrve talust, kust kostis naiste ja laste nuttu ja kisa. Läksin veel mõnisada meetrit edasi ja vajusin teeäärses metsas surmväsinult pikali ning uinusin silmapilkselt. Hiljem kuulsin, et Koonukõrve talus on olnud varjul üks Eesti ohvitser. Venelased tulnud haarangule, ohvitser pääsnud põgenema, kuid venelased tapnud perenaise ja selle ema, enne neid jubedalt piinates.\nJärgmisel hommikul sain Jäneda lähedal talumehelt erariided ning tema saatis mind oma venna juurde Koolmaa külla. Seal, raba serval asuvas talus, varjasin end 3 nädalat ja 3 päeva, 6.aug. vallutasid Saksa väed Jäneda ning nende juurde üleminekuga lõppesid minu piinapäevad.\nTeistest kaaslastest langes 13.juulil Kolga metskonnas 3 lendurit: üks neist sai selja tagant kuuli, teine oli vaenlasega raskesti võidelnud – tema laiba juurest leiti 100 tühja padrunikesta, alles siis oli teda tabanud vaenlase kuul. Kolmas oli saanud kuulipilduja valangust kaks kuuli põlve, paigal, kus tappis ligihiiliva venelase. Ta on vist haavatult kaua aega vaevelnud, katsunud end koguni siduda. Hiljem on ta tapetud kolme pähelastud revolvrikuuliga.”\nMetsavendade löögijõust annab tunnistust see, et õnnelikult likvideeritud haarangute arv on õnnetult lõppenud lahingute kõrval üsna kõrge. Sageli löödi suured, hästi organiseeritud hävituspataljonide üksused puruks täiesti omapoolsete kaotusteta.\nNäiteks said 6.juulil Mõniste metsavennad väiksele arvule vaatamata jagu haarangule tulnud 60-70-mehelisest tugevasti relvastatud hävitussalgast.\nKui hävituspataljoni väljasõidust teateid saadi, asus vastupanu ette valmistama 10 jahipüssiga ja 5 sõjapüssiga varustatud metsavenda, kusjuures meestel oli kasutada ka üks raskekuulipilduja. Ettevalmistusena põletati ära Vaidva jõe sild, et takistada rüüstamisi Mõniste raudteejaama suunas.\nÕhtul kell 18 sõitiski hävituspataljon kahel veoautol umbes 60-70 hästirelvastatud mehega kohale. Pataljon oli pärit Võrust ja Varstust. Metsavennad asusid positsioonile Vaidva jõe joonel, et takistada kommuniste üle jõe tulemast. Relvastamata mehi kasutati piiluriteks.\nLahing arenes öösel kell 23, mil punased ületasid jõe. Punaste arvuline ülevõim suutis metsavendi peaaegu ümber haarata, kui äkki vaikis metsavendade kuulipilduja – oli tekkinud tõrge. See sai aga punastele õnnetuseks, sest nad arvasid, et neid haaratakse ümber, kuna raskerelv vaikis, ja kohe põgenesid nad üle jõe tagasi, kus nende jälitamine kestis 7.juuli hommikuni. Punastel oli 2 surnut ja 9 haavatut, metsavennad aga täiesti kaotusteta.\nRegulaarvägede liikumise piirkonnas tuli metsavendadel vahel isegi suurtükituld taluda. Selline juhus leidis aset Virumaal Sõmeru vallas, kus sealne metsavendade laager jäi Kohala jõe ümbruses sakslaste ja bolševikkude vahel käiva lahingu piirkonda.\nÕhtupoolikul hakkas järsku suurtükimürske langema otse metsavendade laagri suunas. Esiti arvati, et tegemist on juhuslike mürskudega, kuid kohe selgus, et laagrit tulistati järjekindlalt. Laagrijuht suutis mehi rahustada ning paigale sundida. Ümber aga paiskasid mürsud üles muda ja sammalt, kuid õnneks ei tabanud ükski mürsk laagrit. Tulistamine lõppes kell 18.\nÕhtul läks üks metsavend luurele oma kodu ligidusse, et olukorda selgust saada. Ta kohtas oma isa, kes päris:\n„Kui palju teid veel elus on?” Isa kaudu selgus, et lõuna paiku tulnud tallu Punaväe jõuk ja nõudnud bandiitide asupaiga kättejuhatamist. Isa salanud, kuid siis võtnud politruk nagaani välja ja käratanud:\n„Ära valeta, meile näidati, et just talust toidetakse metsavendi!”\nKuna ähvardus midagi ei aidanud, siis antud patareile käsk sohu tulistamiseks. Seejuures öelnud politruk:\n„Kui üksainuski mees soos peaks liikuma, saad kuuli ja ka talust ei jää muud kui tuhahunnik!”\nTulistamise alguses seatud vaatleja talu lähedale künkale liikumist jälgima. Kuna tulistamise tagajärjel ühtki meest liikvele ei tulnud, jäädi uskuma, et metsavendi soos ei leidu. Korra olla kavatsetud juba soosse otsima tulla, kuid selle kava ajanud nurja teine bolševike kergepatarei, saates neile enestele kaks mürsku, mis siiski patarei asukohast eemale kukkusid, kuid patarei ometi minekule kihutasid.\nPärast oli võimalik tühjade laskemoonakastide järgi otsustada, et metsavendade laagrile oli sohu tulistatud 16 mürsku.\nHaarangud metsavendadele põhjustasid sageli terve päeva kestnud kokkupõrgete aheliku, mis metsavendadelt nõudsid ülimat külma verd ja head manööverdamisoskust, kuna tuli kinni pidada „liikuvast sõjapidamistaktikast”.\nEdukaimad sellekohaseid kokkupõrkeid leidis aset Virumaal Roela vallas, kus asus suurem ja täielikum metsavendade laager. 30.juulil tõi laagri 8-mehelise eelposti käskjalg Viru-Roela mõisa ligidusest laagrisse teate, et laagrile on liginemas 6 omnibussitäit miilitsamehi.\nSeejärel peeti laagrit juhtivate sõjaväelaste vahel nõu ning otsustati lahing vähemalt esialgu vastu võtta ning siis hiljem lahingu korras taganeda.\nEttevalmistusena hakkas metsavendade laagri voor, mis koosnes hulgast sõidukitest, kohe koos naiste ja lastega taganema. Laagrisse varjule toodud kariloomad aeti samuti taganemisteed. Viru-Roela juures asunud eelpostil aga oli oma asukohta riideid maha jäänud ja 3 meest läks neid jalgratastel ära tooma. Vaevalt maanteele jõudnult avati meestele vastase poolt kergekuulipildujatuli. Kõigi kolme rattad lasti puruks, kuid mehed tulid ise tervelt tagasi.\nVaenlane oli teinud avapaugu ja nõnda algas lahing. Vaatamata oma ülekaalule, said miilitsad kõvasti pihta. Kuid seejärel, kui lahing oli kestnud umbes tund aega, toodi sõna, et 27 autotäit venelasi tuleb miilitsatele appi, haarates metsavendi selja tagant.\nSee sõnum tingis paratamatu taganemise. Korrapäraselt võideldes liikusid metsavennad oma autode juurde. Karjad, voor ja osa mehi suundusid otse läbi raba Roostavale. Autod koos ülejäänud meestega suundusid sinna Võhu küla kaudu. Üle raba minek oleks olnud küll ohutum, kuid autod oleks rabasse vajunud.\nLahingu lõpupoolel lendasid üle metsavendade positsioonide isegi kaks punaste luurelennukit, tulistades kuulipildujaist metsavendi. Taganevaile metsavendadele aga ei julgenud miilitsad enam järgneda, vaid pöörasid Roelasse tagasi. Nagu hiljem kuuldus, olid miilitsad oma surnuid ära vedanud ühe veoautotäie ja 3 vankritäit.\nLaagriplatsile jäänud 250 raadioaparaati, mis metsavennad 28.juulil olid ära toonud Viru-Jaagupi postkontorist, peksid venelased puruks. Hiljem saadi osa neist siiski tarvitamiskõlblikuks muuta. Lahingu ajal langes aga vangi kaks laagris viibinud Vaeküla põllutöökooli õpilast ja üks naisisik. Õpilased pääsesid hiljem vabaks, kuid naisisik lasti enne Rakvere vabastamist Rakvere vanglas maha.\nJärgmisel päeval jätkus kokkupõrgete ahelik. Metsavennad kindlustasid end uues kohas ja kaevasid kuulipildujatele pesi, kuna laskurjaod harvenesid metsa selliselt, et neist oleks võimatu läbi tungida. Õhtul kella 10 paiku toimetati laagris metsasihil õhtust loendust, kus mehed olid sõjaväelise korra eeskujul vardasse heisanud Eesti lipu alla üles rivistatud. Järsku kuuldusid paugud ja karjumine, kuna üks sõiduauto veeres sihti mööda alla ja peatus otse rivi ees.\nAuto oli Punaväe oma ning seda oli tulistatud metsavendade eelposti poolt. Sõiduk oli aeglaselt tulles möödunud eelpostist, kuna auto järel sammus kaks punast komandöri, kes olid kaardi uurimiseks sõidukist välja astunud. Järsku eespool vardasse heisatud Eesti lippu nähes pistsid nad metsa jooksma ja avasid sealt püstolkuulipilduja tule. Eelposti kuulidest surma saanud autojuhiga masin peatus aga otse metsavendade ees.\nMetsavennad haarasid relvad ja tormasid venelastele metsa järele. Sams aga selgus, et auto oli vaid punaste eelosa, kuna venelaste ahelikud tulid selle järel joostes üle raiesmiku. Metsavendade kergekuulipilduja ja laskurjaod astusid täies lahingukorras tegevusse, kusjuures üks rühmi läks venelasi haarama paremalt tiivalt.\nMetsavendade relvastatud jõudu võis hinnata 60-70 meheni. Nende vastu tegutses venelastel 200-300 jalaväelast, ratsaväelasi, kaks veomasinat, 1 raskekuulipilduja ja hobuste voor. Metsavendade tegevuse tulemusena taganesid venelased peagi raiesmiku äärsesse võssa. Kuulipilduja- ja püssituli koos saksakeelsete komandosõnadega mõjutas venelasi arvama, et tegemist on mingi Saksa väeosaga, kes ründab koos metsavendadega. Pimeduse tulekul tuli lahing katkestada. Venelased lasksid üles rakette, kutsudes endale abijõude. Metsavendade juhid otsustasid lõpuks lahinguvälja maha jätta. Liikumise julgestamiseks saadeti üks jagu Aravuse teele julgestuspostiks. Sellel tekkis seal lahing kahe venelase autoga, millest üks hävitati, kuna teine pääsis põgenema.\nRoostava lahingus langes metsavendadele sõjasaagiks üks taksiauto ja mitmesuguseid väiksemaid relvi. Lahingu tagajärjeks oli venelaste taganemine Viru-Roelast Rakvere poole.\nVeel põnevama ja seikluslikuma haaranguloo elasid läbi Erra vallas tegutsenud metsavennad, kes 17.juulil lasksid Aseri ja Sonda vahel kraavi venelaste dresiina. Teopaigalt laagrisse minnes ootas lööksalka ees juba teade, et Kiviõlist on välja sõitnud hävituspataljon ja miilitsad eesmärgiga teostada metsavendade laagrile haarangut.\nLaagrit juhtiv Punaväest põgenenud eesti leitnant võttis seejärel kaasa kolm metsavenda-sõdurit ja läks kontrollima valveposte. Jõudnud esimese posti asupaika, ei leitud valvurit. Nagu hiljem selgus, oli see, märgates haarajaid, jooksnud ligidusse tallu ja sattunud seal otse venelaste kätte, kes ta maha lasksid.\nOtsides kadunud valvurit, kuulsid metsavennad järsku venekeelset käsklust, millega juhiti ahelikku. Käskluse järgi saadi aru küll aheliku liikumise suunast, kuid ei saadud pilti, kuipalju oli haarajaid. Metsavennad hakkasid liikuma tihedas võsas edasi piki ahelikku, et seda kindlaks teha. Seejuures sattusid nad aga põõsalisel heinamaal olukorda, kus neil polnud enam võimalik märkamatult liikuda ei edasi ega tagasi.\nOtsustati sellepärast end peita kahte tihedasse põõsasse, mis seisid lähestikku. Võeti kätte käsigranaadid, igaühel neli ja otsustati avastamise korral visata haarajate vastu kolm ning üks hoida enda purukslaskmiseks, sest venelaste kätte ei tahtnud keegi elusalt sattuda.\nPõõsastesse peitudes jäi ühel mehel täägi ots isegi veidi paistma, sest põõsastik oli küll tihe, kuid madalavõitu. Ahelik oli peitu pugemise momendil vaid 50 m kaugusel ja meeste vahe ahelikus 5 m. Ahelikus olid miilitsad ja venelased segamini ning see liikus üle heinamaa, kuid põõsaid läbi ei soritud. Kaks venelast liikusid peidusolijate juurest mööda vaevalt 4 sammu kauguselt. Märgates rohus jälgi, juhtis üks venelane nendele tähelepanu, kuid teine tähendas, et siit olevat oma patrull läbi läinud. Nii mööduski ahelik ja mehed jäid peitu edasi.\n„Surma haisu oli tunda,” oli nende ühine otsus hiljem.\nKuid sellega polnud oht lõppenud. Edasi liikunud venelased leidsid järsku heinamaalt venelase laiba, kes haavatuna dresiinalt põgenedes oli metsas surnud. Kohe anti käsklus kõigi heinamaa põõsaste läbiotsimiseks. Seda tehti tääkidega torkides.\nPeidusolijad roomasid teisele poole ja liikusid varjatult metsa servale. Sealt hakati hiilima Aseri raudtee suunas, et ohtlikust paigast eemale jõuda. Raudtee ääres märkas üks mehi järsku ees kadakapõõsa liikumist. Mees tulistas huupi põõsasse, kust kohe langes välja haavatud venelane, kes sealsamas suri. Kohe kuuldus ümbruses kuulipilduja tulistamist, kuid kuulid lendasid kõrgelt üle. Salka juhtiv leitnant viskas kuulipilduja suunas käsigranaadi, mille lõhkemine relva kohe vaikima sundis.\nSeda pausi otsustasid mehed kasutada jooksmiseks üle raudteetammi. Jooksmisel aga hakkas kuulipilduja uuesti tulistama ning seekord juba õige sihiga. Kuulid läbistasid isegi leitnandi püksid, õnneks jalgu siiski terveks jättes. Mehed jooksid umbes 100 m ja viskusid siis hingetult maha. Vaikselt nõu pidades tuldi otsusele, et taganeda tuleb paarikaupa roomates ning hüppeid tehes, kusjuures üks paar katab teise taandumist. Nii hakatigi liikuma Kuresoo suunas, kuna venelased liikusid piirates järele. Metsavennad olid head laskurid ja tulistasid ainult siis, kui venelase kuju kindlalt nähtavale ilmus. Nende kuulist langes mitugi bolševikku.\nSelline taandumine algas kell 21 ning kestis kogu öö ja järgmise päeva, kusjuures venelased tungisid peale ja metsavennad taganesid. Üks taandujaist sai jalga kerge haava, kuid see ei takistanud liikumist. Kui taandujad jõudsid välja Voorse ligidale, lõpetasid venelased jälitamise, mis kokku oli kestnud 20 tundi, ning surmani väsinud metsavennad otsisid Uljaste järve lähedal padriku, kuhu jäädi puhkama. Hiljem liiguti sealt Sirtsu sohu, kust hiiliti läbi rinde sakslaste poolele.\nEelposti jälitamislahingu ajal hakkas metsavendade laager teise laagrisse jäänud ohvitseri juhtimisel tõmbuma üle Aseri raudtee. Kolonn liikus lahingut lööva nelja metsavenna selja tagant läbi Sonda piirkonnast välja Pada metsa, kuhu jäi peatuma. Samal ajal sattusid idapool metsavendade laagrit omavahel vastamisi hävituspataljoni ja piirivalve venelased, lüües eksikombel maha lühikese, kuid ägeda lahingu, kusjuures mõlemail oli surnuid ja haavatuid. Seejärele leiti üles metsavendade laagriplats, hävitati see ning põletati mahajäänud auto.\nSelles kokkupõrgete reas oli venelastel kaotusi 30 meest, kuna metsavendadel surnuna langes vaid üks venelaste kätte langenud valvur ning haavata sai üks mees.\nHävituspataljonid ilma Vene regulaarväeosade toetuseta said peaaegu kõikjal metsavendadelt lüüa, ka siis, kui metsavendadel olid käepärast vaid nõrgad jõud. Iseloomulik on 8.juulil Võrumaal Veriora vallas toimunud lahing, kus hävituspataljon tuli metsavendade poolt vallutatud vallamaja tagasi võtma.\nHävituspataljoni koosseisus oli üle 200 mehe, kel oli peale püsside veel mitu kuulipildujat ja kes olid Võrust kohale saabunud 3 veoautol. Vallamaja oli kaitsmas ainult 17 metsavenda, neist pooled aga ilma relvadeta. Lahingu ajal oli bolševikke vallamaja keldris ja kartsus arreteeritutena kinni umbes 30 meest.\nMetsavennad kaitsesid vallamaja ägedasti, kusjuures tulistati täpselt ja tabavalt. Bolševikke langes mitu ja paljud said haavata. Siis aga lõppes vallamaja kaitsjatel laskemoon ja nad hakkasid taganema. Hävituspataljon aga oletas rünnakule tulekut seljatagant ja põgenes Võru poole tagasi. Võrus olid nad ähvardanud: „Järgmine kord läheme tankidega.”\nOma laagrite kaitsmiseks oli metsavendadel palju tegemist nende spioonide likvideerimisega, keda punaste poolt metsavendade laagrite avastamiseks välja saadeti. Seejuures juhtus vahel üsna lõbusaid lugusid. Harku metsavendade laagri ümbruses liikus näiteks sageli keegi kohalik elanik, kes oli seletanud, et ta kuulub hävituspataljoni.\nMehe proovimiseks panid metsavennad ühel päeval punased lindid varrukaile ja hakkasid hävituspataljoni mängides ahelikuna liikuma tema suunas. Mees hakkas surmahirmus põgenema nagu katku eest. Selgus, et tegemist oli end üksikuna varjava metsavennaga. Hiljem levis ümbruskonnas jutt, et hävituspataljon teinud Harku rabas suurema haarangu.\nPaljudel juhtudel punased spioonid saidki metsavendadele saatuslikuks. Selline lugu juhtus näiteks Jõhvi vallas Puruküla suuremas laagris, kuhu oli sisse pugenud üks punane spioon, kes hiljem laagrist salaja lahkus. Tolle mehe juhatusel teostati 10.augustil laagrile suurem haarang, kus ründajateks oli kuni 200-meheline Vene piirivalve üksus. Suuremale vastupanule ei saanud metsavennad relvajõu vähesuse tõttu asuda. Tekkinud tulevahetuses sai surma 2 metsavenda, kuna kõigil teistel õnnestus metsa taanduda. Haarajad põletasid selle järel maha kõik heinaküünid, kus metsavennad olid end peitnud, ja jahimajakese, kus asus metsavendade staap.\n1941.a. suvel oli mets täis imelikumaid sündmusi, kus mäng elu ja surma vahel näitas oma kõrgemat pinget. Üksikud metsavennad astusid sõna tõsises mõttes hauast tagasi ellu. Seejuures oli neid aidanud nende külm veri ja tohutu julgus. Sellise juhuse elas üle üks Kunina metsavendi Virumaal.\nTa oli jalgrattal koos ühe kaaslasega sõitmas naaberkülla, et sealt tuua metsa uusi mehi. Teel aga sattusid mõlemad tugeva, venelastest koosneva üksuse keskele. See toimus nii üllatuslikult, et pagemisest ei tulnud midagi välja. Samas küsiti relvi ja dokumente. Üks politruk asus metsavendade taskuid läbi otsima. Tundes esimese põuetaskus püstolipära, tõstis ta püstoli ja käsutas mehe käed üles. Viimane, teades, mis teda ootab, haaras kuuetaskust välkkiirelt käsigranaadi ja heitis selle oma jalge ette, keset venelaste kuhilat. Ühtlasi pistis ta jooksma, kuid komistas ja kukkus paari sammu järele. Mõned venelased tulistasid teda, kuid ainult maanteetolmu tuiskas talle silmade vahele. Tugeva mehena kargas ta punaste keskele, lükkas kõrvale püssirauad, tõukas mõne pikali ja pistis uuesti jooksma võsa poole. Vaid üks kuul riivas seejuures ta riideid.\nKuid sealsamas käis ka granaadiplahvatus, mis niitis maha suure hulga enamlasi. Põgeneja sai puusast haavata, kuid pääsis. Hiljem selgus, et teda oli tabanud veel üks kuul, kuid purunenud vastu taskusse jäänud püstolipära.\nTa kaaslane mõrvati aga punaste poolt pärast seda, kui ta oli samas paigas maha lasknud 2 enamlast, ilma et tal oleks õnnestunud pageda.\nVeelgi imelikumal moel pääsis surmast abielupaar, kelle kallal tegelikult pandi toime mahalaskmise otsus.\nTegemist oli ühe Rakvere autojuhiga, kes mobilisatsioonist ja veokohustustest kõrvale hoidmiseks põgenes maale. Temaga liitus ka ta naine. Mõlemad koos ühe kolmanda mõttekaaslasega olid jalgratastel sõitmas Ohepalu küla suunas, kui nad sattusid hävituspataljoni kätte, kes toimetas ümbruses haarangut.\nKüla serval leidsid sõitjad end järsku ümberpiiratuna ning neid võeti kinni ja viidi autode juurde, kus teostati läbiotsimine. Põgenikkudest oli autojuhil jalgratta pakiraamil nagaanrevolver, mis sealt leiti. Seetõttu ta autojuhipaber, milles leidus komandeerimiskäsk, punaste silmis enam midagi ei lugenud. Kõik kolm pandi omnibussi ja nende asjad võeti ära. Ohepalu külast võeti kinni veel 6 meest ja pandi veoautole. Seejärel sõit jätkus. Järgmine peatus aga toimus külas, kust oli pärit vahistatute kolmas kaaslane. Viimase isa, nähes poega kinnivõetuna, tuli venelaste juurde ja, olles hea vene keele oskaja, rääkis oma poja vabaks. Selle eest aga lasti maha 3 sama küla meest, karistuseks asetleidnud metsavendade aktiivsuse eest.\nÕhtul kella 8-9 vahel lahkuti ka sellest külast. Ohepalus tuli uus peatus ning siin lasti nüüd 6 kinnivõetud mehest 5 jälle lahti. 6. mees jäi veoautole, mis Abavere ja Läsna vahel maha jäi ja hiljem ilma meheta järele sõitis. Pärast leiti mees võsast mahalastuna.\nHävituspataljoni voor jätkas sõitu Tallinna poole, kusjuures vahistatud abielupaar näis olevat unustatud. Valgejõel peatuti ühe rikke tõttu peatunud auto juures. Siin küsis vahistatud mees, kes hommikust saadik oli olnud särgiväel, kas ta ei saaks kätte oma äravõetud pintsakut. See küsimus näis vangide olemasolu punastele meenutavat ning mõlemad asetati lahtisele veoautole, mis 1-2 km sõidu järel peatati. Kuna kinnivõetud mehel ja naisel mõlemal käekellad ära võeti, siis oli vangidele selge, mis tulemas on.\nKõigepealt käsutati mees autolt maha ja püssimehed piirasid selle kohe ümber. Üks relvakandja käis kõrval, kuna paar sammu taga hakkas kõndima mees, kes kogu aja hoidis käes suurt brauningut. Tal olid mõlemad käed sidemeis ja side otsa ees, nähtavasti autoõnnetuse või mõne muu vigastuse tulemusena.\nKinnivõetut hakati viima metsa. 10-15 sammu teest eemal vaatas viidav tagasi, hiilides võimalust põgenemiseks. Järsku käis pauk ning viidav kukkus löögist auku, mille servadel kasvasid väikesed kuused. Kohe kukkumise järel hüppas mahalastav jälle püsti ja pistis jooksma. Ta läbis ühe oja ja laskis 100-150 m kaugusel kõhuli, jäädes kuulatama. Põgenemisel lastud kuulid teda enam ei tabanud.\nLebades mõnda, kuulis mees veel kahte pauku ja lõpuks autode sõidumürinat. Oletades, et seal lasti maha tema naine, läks mees sündmuspaigale laipa otsima. Otsimine aga ei andnud tulemusi. Kuna oli juba pime, läks mees ligidasse tallu ja küsis sealt labida. Kuid otsimine ka labida abil ei andnud tulemusi. Seejärel mees pööras 6 km kaugusele tuttava inseneri tallu, kust ta juhatati edasi rabasse, kus kogu talu pere redus oli. Sealt saadeti sõna tuttavale metsnikule, et see naise laiba leidmisel selle maha mataks.\nTegelikult olid sündmused sealgi võtnud õnnelikuma pöörde. Naine oli küll viidud mahalaskmiseks teisele poole metsa, kuid esimene lask, mille peale ta maha kukkus, polnud tedagi tabanud. Laskmisest oli naine kohutavalt karjuma hakanud. Teise lasu peale, mis läbis ta kaela, jäänud ta aga vait, tekitades mulje, nagu oleks ta surnud. Seotud kätega mees, kes tedagi laskis, oli seejärel lahkunud. Naine karanud kohe püsti ja pannud huupi jooksma.\nPõgeneja jõudis hommikul kella 8-ks ühe maja juurde, kus keegi naine ta haava sidus ning tema 7 km eemale metsavendade laagrisse saatis, kus õppinud esmaabiandjaid teadis olevat. Sellest redupaigast saatis naine kohe inimesi oma mehe laipa otsima, keda ta arvas maha lastud olevat.\nOtsijad pöörasid omakorda sama metsniku poole, kes mehe ülesandel pidi naise laipa otsima. Selle vahetalitusel said mõlemad surmasuust pääsnud inimesed jälle kokku.\nAhistatud ja tagakiusatud metsavendade salkadele ja üksikuile paosolijaile olid kõikjal päästjaiks edasitungivad Saksa väed. Seepärast kõik saksa sõdurid, kes 1941.a. suvel võtsid osa operatsioonidest Eesti territooriumil, mäletavad üha habetunuid ja metsaelust rikutud riietega mehi, kes võitlusvalmitena nende juurde tulid, käes kõige kummalisemad relvad. Nende meeste ainsaks sooviks oli: andke relvi. Kuid mitmel pool lõid metsavendade võitlusüksused Saksa vägedega kontakti juba enne nende kohalejõudmist. Seejuures toimetati sakslaste kätte väärtuslikke luureandmeid. Nii näiteks oli Põhja-Viljandimaal Umbusi metsavendadel üle raba loodud virgatsitega side Kolga-Jaanis asuvate Saksa üksustega. Sealt said metsavennad relvi, tubakat ja värskeid „Sakala” üksiknumbreid. Metsavendade kallaletungid Punaarmee osadele soovitati sakslaste poolt ära jätta, kuna relvastus polnud selleks küllalt tugev. Selle asemel jäi metsavendade ülesandeks luure teostamine ja laiali valgunud punaväelaste hävitamine ümbruses.\nMitmel pool üle kodumaa lõid metsavennad sakslastele lahingutes abistajatena kaasa. Eriti rohkesti esines neid juhuseid Pärnu- ja Läänemaal. 23.augustil Palivere alevikku saabunud Saksa väiksema löökosa juurde koondusid ümbruskonna metsavennad ja abistasid seda kõikjalt pealesuruvate venelaste vastu 7 ööd-päeva kestnud lahingutes, kuni lõpuks saabusid suuremad väed ja bolševikud sunniti taganema Haapsalu – Hiiumaa suunas. Samuti võtsid endise Võnnu valla metsavennad Läänemaal 30.augustil koos Saksa vägedega osa Ridala valla Saanika küla vallutamisest, kus hoogsa löögiga Punaarmee osad segadusse viidi ja taganema sunniti.\nMetsavendade ja sakslaste vahel kujunes juba algusest peale kõige tihedam relvavendlus. Oli ju selge, et metsavendade edukas tegevus oli ainult seetõttu võimalik, et Saksa väed lähenesid Eestile, vabastades seda järk-järgult ja sundides bolševikke põgenema. Saksa vägede saabumist oodati kõikjal ja metsavennad püüdsid otsekohe nendega kontakti luua. Ka nemad osutasid saksa sõduritele suuri teeneid. Meenutame vaid sündmusi Võrtsjärve Jõesuus, kus metsavennad päästsid bolševikkude käest 4 saksa sõdurit.\nÜks Põhja-Tartumaal tegutsenud metsavend jutustab oma esimesest kohtumisest saksa sõduritega:\n„Olime, pika metsavendade elu järel Saare valla suurtes metsades, otsimas ühendust Saksa sõjavägedega, kes juba pidid olema ümbruses liikvel, kui järsku ühe järve kaldal sattusime 10-mehelisele hulkuvale venelaste salgale. Meid oli ainult 4 meest. Tõmbasime siiski end mätaste taha ahelikku ja alustasime lahingut. Politruk ja komandör said peagi surma ning seejärel ülejäänud mehed andsid ennast vangi.\nLahingu ajal polnud meil aimugi, et meie tegevust Saksa väesalk üle järve kiikriga oli jälginud, imestades meie salgakese hulljulgust. Nähes, et erariides mehed tegutsevad venelaste vastu, olnud neil kohe selge, kellega tegemist. Kui lõpuks sakslaste liikumist meie suunas märkasime, oli meie rõõm suur, seda enam, et võisime omaltpoolt vange üle anda. Üks sakslane hakkas mu käevarrele näidates midagi seletama, kuid kuna meist ükski saksa keelt ei mõistnud, jäi see arusaamatuks. Lõpuks sakslane võttis oma taskust taskuräti ja sidus meie varrukale. Siis saime aru, et tarvis oli valged lindid käevarrele siduda, et meid punasteks bandiitideks ei peetaks...”\nEesti metsavendade mõjuvamaks elamuseks pärast Lõuna-Eesti alade vabastamist sakslaste poolt tuleb pidada metsavendade paraadi Tartus. See peeti 29.juulil ning seda olid jälgimas Tartu välikomandant ja teisi kõrgemaid Saksa sõjaväelasi.\nKõige kummalisemas riietuses ja relvastuses sammus Tartu Raekoja platsilt läbi umbes 2000 metsavenda, kes olid kaasa võidelnud Lõuna-Eesti vabastamiseks. Siin marssis habetunud ja pasteldes talutaat, vabadussõjaaegne püss nööriga õlal, kõndis endises Kaitseliidu mundris käsitööline ning tema kõrval koolipoiss, vedades nööriga taga sõjasaagiks saadud kuulipildujat. Mõnigi ohvitser endisest Eesti sõjaväest esitas oma välimuses ehtsat ja kartmatut partisansõdurit, puusal raske nagaanrevolver. Kõikide näod aga olid suvepäikesest pruunid ja silmis helkis katsumistest karastatud tahtetuli.\nKui peetud kõnedes avaldati neile tunnustust ja tänu nende vapruse ja kohusetruuduse eest, ei tahtnud lõppeda tartlaste soojad poolehoiuavaldused metsavendadele. Neis meestes nähti selgesti seda eesti rahva sitket võitlusvaimu, mis teda rahvusena on aidanud enam kui 1000 aastat säilida tuulisel ja karmil Läänemere kaldal.\nMetsavendade võitluslugudes 1941.a. suvel tõestus jällegi eesti rahva eluõigus ta kodupinnale. Kuigi metsast lahkunult nii mõnigi leidis kodu asemel eest vaid tuhka ja varemeid, ei kohutanud see kedagi, sest kodupind oli alles ja tööd on iga eestlane kartnud niisama vähe nagu võitlustki.


Details for are_you_sure_delete_account, English to Estonian · diaspora/Diaspora · WebTranslateIt\nOled kindel, et soovid sulgeda oma konto? Seda ei saa taasavada!\nchanged by Meigo 20 May, 2012 15:46 .\nOled kindel, et soovid sulgeda oma konto? Kontot ei saa taastada!\nchanged by Meigo 20 May, 2012 16:32 .\nchanged by Meigo 20 May, 2012 16:54 .\nchanged by Rainhawk 31 October, 2020 08:21 .


Arden Grange kuivtoidud koertele\nArdeng Grange toit on looduslik, allergiaohutu ning väga kõrge lihasisaldusega. Arden Grange koeratoidud on teraviljavabad, neis ei ole kunstlikke lõhna-, maitse- ja säilitusained.\nMiks Arden Grange toit on sinu koerale hea?\nKlikka ja loe Arden Grange koeratoitude tootja kohta lähemalt siin!\nArden Grange Adult with fresh chicken & rice, 6 kg


Siimann kohtus Poola asevälisministriga, 03.06.1998 | Valitsus.ee\nAvaleht Uudised Siimann kohtus Poola asevälisministriga, 03.06.199...\n3. juuni 1998 - 0:00\nSiimann kohtus Poola asevälisministriga\n3. juunil 1998\nPeaminister Siimann kohtus täna õhtul Poola asevälisminister Andrzej Ananicz'iga. Siimann ning Ananicz arutasid Poola peaministri võimalikku visiiti Eestisse ning vestlesid reformidest nii Eestis kui Poolas.\nSiimann kinnitas Ananiczile, et ootab Poola peaministri visiiti pikisilmi, Ananiczi sõnul kavatseb Poola peaminister kindlasti Eestisse visiidile tulla.\nPeaminister ja Poola asevälisminister väljendasid rahulolu EestiPoola vabakaubandusleppe parafeerimise üle ning avaldasid lootust, et leping kirjutatakse peagi ka alla.\nOmavahelise vestluse käigus leidsid nii peaminister kui asevälisminister, et Eesti ja Poola arengus on palju sarnasusi. Sarnased on paljud probleemid ning sarnane on ka edu mitmes valdkonnas.\nSiimann tutvustas Ananicz'ile Eesti olulisemaid majandusnäitajaid, arenguperspektiive ning majanduse stabilisatsioonifondi põhimõtet.\nAndrzej Ananicz'i sõnul on ka Poolal probleeme küllaltki suure väliskaubanduse defitsiidiga. "Viimasel ajal on meie eksport siiski kiiremini kasvama hakanud ning väliskaubanduse defitsiidi kasvutendents hakkab kaduma, kuid oleme selles osas siiski alles pika tee alguses," ütles ta.\nPoola asevälisministri sõnul arutatakse ka Poolas aktiivselt haldusreformi teemadel. "Parlamendis vaieldakse ägedalt selle üle, kui palju vojevoodkondi peaks Poolas olema," jätkas Ananicz.\nSiimann ja Ananicz leidsid ka, et Eestil ja Poolal on ühised eesmärgid nii Euroopa Liidu kui NATO suunas liikumisel. "Arvan, et Eestil ja Poolal on selles osas palju kogemusi mida vahetada ning me ei ole üksteisele konkurentideks," ütles Siimann.


bensiinijaamad » Turismiweb\nOtsisid märksõna "bensiinijaamad"\nAlexela Harjumaal Jüril\nAlexela Harjumaal Kuusalus\nAlexela Harjumaal Paldiskis\nVaata veel (105)\nMärksõna otsingule "bensiinijaamad" vastavad järgmised tegevusalad\nArtiklid / Pressiteated: "bensiinijaamad"\nKus Rakvere turist asjal käib?13.06.2006\nOn tore, et Rakveres toimus meeste tantsupidu, mis palju turiste linna tõi. Aga kuidas meie linn turistidesse suhtub? Pühapäeva õhtul pärast kontserdi lõppu sõitis meie maja juurde kaks suurt...loe edasi\nBensiini jaehind kerkisid hüppeliselt uuele rekordtasemele08.09.2005\nKütuse jaemüüja Olerex tõstis reedel bensiini hinda 1,85 krooni võrra, bensiin 95 Euro maksab nüüd ettevõtte kiirtanklates 15,70 krooni liitri kohta. Teenindusjaamades on bensiini hind vastavalt...loe edasi\nSuuremates Eesti linnades ei leia öömaja enne sügist05.05.2005\nSoome taevaminemispüha vabu päevi üle lahe puhkamiseks ja sisseostude tegemiseks kasutavad turistid täitsid tänasest kõigi Eesti suuremate linnade hotellid. Tänasest kuni laupäevani täidavad...loe edasi\nTraadita interneti kasutamine erinevates võrkudes lihtsustub28.06.2004\nUninet ja Elion alustasid läbirääkimisi, mille tulemusel peaks praegu iga operaatori puhul erinev tasulisse traadita võrku sisenemise süsteem muutuma ühtseks ja lihtsaks. “Nii nagu poes saab...loe edasi


Kristiina Ojuland: Minu arvates on väga mõnus, kui mees on kodus, siis on ka kõik tehtud |\nKristiina Ojuland: Minu arvates on väga mõnus, kui mees on kodus, siis on ka kõik tehtud\n„Mina ei arva, et naistel ja meestel peaksid olema suured eneseteostuslikud vahed,” usub eurosaadik Kristiina Ojuland.\n„Meestest ei saa eeldada, et nemad sünnitaksid lapsi. Samas on palju mehi, kes on lastega kodus,” rääkis Ojuland ajakirjale Naised.\n„Meelde tuleb kohe üks mu tuttav eakaaslane, kel lapsed suured – temal oli mees kogu aeg nendega kodus ja midagi hullu ei juhtunud,” toob näite Ojuland.\n„Minu arvates on väga mõnus, kui mees on kodus, siis on ka kõik tehtud.”


Алексей - 37, Tula, Venemaa :: Rate.ee\nАлексей 07. Mai 1983 (37), Tula, Venemaa Viimati saidil rohkem kui kuu tagasi\nHinda ise pilte ja lase hinnata enda omi. Rate.ee on sotsiaalne võrgustik, kus on juba 643,734 kasutajat ja 1,249,128 pilti. Liitu ja saa teada, mitmendal kohal edetabelis oled Sina!


kaevandamisluba | OÜ J. Viru Markšeideribüroo\nArchive for tag: kaevandamisluba\nSuurprojektide tõttu on suurenenud kaevandamislubade nõudlus\nKui 2017. aastal andis Keskkonnaamet 69 kaevandamisluba, siis tänavu on esimese kaheksa kuu jooksul antud või muudetud juba 52 luba ja huvi kaevandamise vastu jätkub. Keskkonnaamet annab üle Eesti kaevandamislube, et reguleerida maavarade säästlikku ja jätkusuutlikku kasutamist ning leevendada kaevandamisega kaasnevat keskkonnamõju. Kui ajavahemikus 2013-2017 andsime keskmiselt 66 kaevandamisluba...\nKeskkonnaamet pikendas kohaliku omavalitsuse vastuseisust hoolimata Estonia kaevanduse kaeveluba aastani 2049. Muudetud kaeveloaga tõusis kaevandatava põlevkivi aastamäär 8,2 miljonilt tonnilt kümnele miljonile tonnile. Kuigi põlevkivi jätkub Estonia kaevanduses praegusi kaevemahte arvestades umbes 15 aastaks, otsustas Eesti Energia tütarettevõte Enefit Kaevandused eelmisel aastal taotleda kaev...\nTundmatu ettevõte tahab Rapla vallas lubjakivi kaevandada\nSeni ametlikku majandustegevust mitteomav osaühing Procura Group taotleb ehitusmaavara geoloogilise uuringu luba mitmel pool Eestis, sealjuures Rapla vallas Koigi külas. Oma taotluses tunnistab ettevõte, et aktiivse tarbevaru olemasolu korral kavatseb ta edaspidi taotleda kaevandamisluba. Rapla vallas Koigi külas Reinu maardlas VI uuringuruumis taotletava uuringuala teenindusmaa suurus on ligi 18...\nKohila vallavolikogu seisab vastu kaevandajate soovile avada Sutlemas uusi lubjakivikarjääre, kuni seniste maardlate varud ei ole ammendunud. [caption id="attachment_3136" align="aligncenter" width="810"] Fotol lubjakivikarjäär (illustratiivne) Foto: OÜ J. Viru Markšeideribüroo[/caption] Kohila vallavolikogu jättis oma viimatisel istungil rahuldamata FIE Olar Järvloo vaide volikogu varasema otsu...\nVald jättis turbafirma uue kaeveloata\nLääne-Nigula vallavolikogu ei toetanud Niibi turbatootmisala laiendamist ja soovib uue hüdrogeoloogilise uuringu tegemist. „Põhimõtteliselt on keeldumise põhjuseks inimeste veeküsimus, kaevud on hukas. Uuringud ei ütle küll üheselt, et kaevandamine on süüdi, kuid on vaja teada saada, mis selle vee halvaks teeb,“ selgitas Lääne-Nigula vallavanem Mikk Lõhmus. Ta ütles, et see oli vallavalitsuse ja...\nMinisteerium: ettevõte peab nüüd uut kaevandusluba taotlema\nKeskkonnaministeeriumi asekantsleri Ado Lõhmuse sõnul peab Eesti Energia taotlema riigikohtu tühistatud Uus-Kiviõli kaevanduse loa asemele uut. "Ettevõte peab loa saamiseks esitama uue taotluse, millest avalikust teavitatakse," ütles Lõhmus ministeeriumi pressiteate vahendusel. "Alates teavitamisest on 60 päeva jooksul võimalik ka teistel põlevkivi varust huvitatutel esitada samale alale taotlus....\nRiigikohus tühistas Eesti Energiale antud põlevkivi kaevandamise loa\nRiigikohtu halduskolleegium otsustas, et keskkonnaministeerium andis 2011. aastal Eesti Energiale ebaseaduslikult põlevkivi kaevandamise loa Uus-Kiviõli kaevanduses ning tühistas selle. Loa andmise ajal kehtinud maapõueseadus ei võimaldanud uut kaevandamisluba anda mahus, millega ületati loaomaniku kaevandada lubatud aastamäära. See oli vastuolus nii maapõueseaduse kui põlevkivi arengukava eesmär...\nRiigikogu võttis 27. oktoobril toimunud istungil vastu maapõueseaduse eelnõu, millega korrastatakse keskkonnalubade menetlust ning tagatakse maapõue säästlik ja majanduslikult otstarbekas kasutamine. Seadus jõustub 1. jaanuaril 2017. aastal. Keskkonnaminister Marko Pomerantsi sõnul ajakohastab uus maapõueseadus Eesti maapõueõigust, misläbi lihtsustub nii mõnigi valdkond. „Seadus hakkab paremi...


Auto uudised - Uue Kia Sorento pildid kogu hiilguses - What Car?\nNeljanda põlvkonna Kia Sorentot hakatakse pakkuma kas esi- või nelikveolise linnamaasturina.\nTäpsemad tehnilised parameetrid avaldatakse kolmandal märtsil, ent uustulnukat lubatakse hakata pakkuma ka hübriidajamiga.\nEsimesed uue põlvkonna autod jõuavad Eestisse juunis.\nKia paiskas täna internetti peotäie pilte neljanda põlvkonna Sorentost, mida saab lähemalt uudistada peagi algaval Genfi autonäitusel. Kolmandal märtsil esitletavat linnamaasturit saab soetada kas esi- või nelikveolise autona ja esimest korda ilmub valikusse veel hübriidajamiga teisend, mida hakatakse pakkuma vaid nelikveolisena. Auto kujunduses on pruugitud sarnaseid võtteid, mis tuttavad Põhja-Ameerika turul pakutava Telluride arsenalist, mis annab ühtlasi hea vihje, millisele turule uus Sorento esmajärjekorras suunatud on.\nUustulnuka telgede vahe on eelkäija omast 35 mm pikem ja lühemad ülendid annavad koos esiteljest tahapoole nihutatud A-piilariga autole endisest tuntavalt sihvakama ilme. Kere olevat kõigi parameetrite osas vanema venna omast pisut suurem ja kõige enam võidavad ruumikuses teises reas istujad. Täpsemaid tehnilisi parameetreid hoitakse veel esitluse heaks, ent nägusa interjööri juures näikse üheks inspiratsiooniallikaks olevat Mercedese nn laiekraan-lahendus ja otse loomulikult hakkavad valikusse kuuluma ka seitsmekohalised versioonid.


BASSEINI VIIMISTLUSE TÜÜBID (DISAINIJUHEND) - UJUMISBASSEINID\nPõhiline ujumisbasseinid Basseini viimistluse tüübid (disainijuhend)\nBasseini viimistluse tüübid (disainijuhend)\nSiin on meie juhend basseini viimistlustüüpide, sealhulgas krohvi, plaatide, katmata täitematerjali, kivi ja betooni kohta. Viimistlus võib muuta teie basseini kogu meeleolu ja välimuse. Kui olete otsustanud oma basseini mõõtmed, kuju ja stiili - järgmine oluline samm on materjalid ja viimistlus.\nOn ülitähtis mõista, et bassein kestab oodatust palju kauem - ja seda kõike samal ajal, kui see on liigse liikluse, kloori, vee ja üldise kulumise subjektiivne.\nSeega on oluline ekstravagantset esteetikat pakkuva viimistluse mõistlik valimine koos ülipika eluea ja vastupidavusega.\nMillised on basseini viimistlustüübid?\nKipsi tumedad toonid\nKokkupandud koondbasseini viimistlus\nPoleeritud koondbasseini viimistlus\nPlaatide basseini viimistlus\nKeraamiline ja portselanist basseiniplaat\nMilline on kõige kauem kestev basseini finiš?\nMis on parim basseini pindamise materjal?\nMilline on parim basseini pind?\nTurul on saadaval lai valik basseinimaterjale ja viimistlusvõimalusi. Basseini viimistluse valimine mitte ainult ei välista vee lekkimist, vaid pakub ka pikaealisust ja basseini sujuvat, flabbergasting välimust.\nTõepoolest, need viimistlused määravad teie väliruumi meeleolu ja esteetika. Nii et arutame peamisi viimistlustüüpe koos nende omaduste, plusside ja miinustega.\nKrohvi viimistlus on tõenäoliselt üks vanimaid, mis segab valge tsemendi ja purustatud marmori segu, et luua sujuv ja sile basseini viimistlus.\nKuna kipsist basseini viimistlus on turul üks taskukohasemaid ja odavamaid viimistlusmaterjale, vajab see palju hooldust ja selle lühike säilivusaeg on umbes 7–10 aastat. Kuna finiš vananeb, võib söövitamist ja hakkimist väga hästi jälgida.\nKrohvi viimistluse saab alamkategooriatesse jaotada kahte tüüpi: tavaline ja värviline.\nSiin on tavaliseks krohviks valge või helehall toonis pind, millel on täiuslik klassikaline välimus.\nNiisiis, kui soovite saavutada looduslikku ilmet, mis peegeldab tõelist värvi vett, võib see tõenäoliselt olla teie eelistus. Pealegi on see võimalus suhteliselt odavam ja isegi vähem hooldatav.\nTeiselt poolt toimib värviline krohv standardiga sarnaselt, kuid sellel on veidi tumedam toon (võib olla hall või sinine), mis annab basseinile loomulikuma ja orgaanilisema välimuse.\nNendel pigmenteerunud basseinidel on kindlasti dramaatiline välimus, mis annab neile basseinidele pilkupüüdva efekti. Mõned neist tumedamatest varjunditest kipuvad ka olemasolevasse basseiniperspektiivi sügavust lisama.\nVäljas kontrastse paleti loomiseks võite sellele krohvile lisada isegi soovitud värvi. Täiusliku loodusliku laguunitaolise tunde avaldamiseks on see valik kindlasti soovitatav, kui eelistate väga esteetikat ja sidusat keskkonda.\nPopulaarseim basseini viimistlusvärv on keskmiselt hall. See varjund annab basseini veele ilusa sinise tooni, mis on majaomanikele meeldiv.\nPeegeldavate omaduste lisamiseks basseinile võib kasutada tumedamaid värve, näiteks musta või tumedamat halli. Heledat värvi krohv võib tegelikult luua rohelisemat värvi basseini ja tumedamad krohvivarjud pakuvad rohkem siniseid variatsioone. Vaadake veel pilte laguuni ujumisbasseini kujundused siin.\nTäielik viimistlus eeldab peamiselt tsemendipõhise pigmenteeritud krohvi ja looduslikult esinevate ainete nagu kristallid, kivid ja veeris segusid. Vastupidi, see tüpoloogia on nõudluse osas majaomanike ja ehitajate seas tõusnud.\nSeega on traditsiooniliste krohvibasseinide pindade ajakohastamisel täitematerjalide viimistlus kindlasti üks populaarsemaid viimistlusi. Tavaliselt on nende hooldamine madal ja nende eluiga on äärmiselt pikk. Kuid need võivad olla kallid ja võivad vajada vajadusel iga 10–20 aasta tagant pindamist.\nNiisiis on basseini agregaatide viimistlust kahte peamist tüüpi - katmata ja poleeritud. Arutleme, mida mõlemad pakuvad.\nSee viimistlus koosneb tavalise täitematerjaliga segatuna krohviviimistlusest. Peamiselt kasutab standard agregaat ühe põhikomponendina betooni, lahjendades veerisid otse segusse.\nTulemuseks on puhas kare tekstuur, mis võib pinnal kõndides tunduda karm. Seega, sõltuvalt teie nõudmistest - see võib teile olla õnnistus või mitte.\nHoolimata ebamugavusest, avaldab see viimistlus basseinile kindlasti loomulikku ja orgaanilist välimust. See loob ka parema libisemiskindluse, mida soovitakse basseinialadele.\nVastupidavusest ja tugevusest rääkides osutub see valik paremaks kui tavaline krohv ja kuidagi vähem kui poleeritud täitematerjalid. Loe lähemalt avatud basseini tekid siin.\nTeiselt poolt koosnevad poleeritud täitematerjalid peeneks purustatud värvilistest kividest nagu marmor, graniit ja kvarts.\nKui see segu on kätega basseini pinnale kantud, poleeritakse saadud segu ühtlaseks ja läikivaks basseinipinnaks.\nSelles segusegus olevad kalliskivid pole mitte ainult esteetiliselt atraktiivsed, vaid aitavad ka materjali säilitada ja pikendavad viimistluse eluiga. Selle dekoratiivse viimistluse rakendamine tagab materjali eluea pikenemise 12–20 aasta võrra.\nSelle tüübi jaoks on segu mikroklaasist helmestest koos pisikeste jõekividega. Kogu see viimistlus pestakse võimsalt muriatiinhappega veega, et paljastada klaashelmed ja nähtavad jõekivid.\nÜks populaarsemaid plaadipõhiseid basseini viimistlusi koosneb tavaliselt portselanist või keraamikast koos klaasi või kiviga. See tüüp on ka üks luksuslikumaid, vastupidavamaid, tugevamaid ja kauem kestvaid võimalusi.\nVõrreldes krohvi ja kivimaterjali viimistlusega võtab plaatide paigaldamine palju kauem aega. Seega, igaks juhuks, kui on mingeid kahjustusi või kui plaat vajab asendamist, saab näilise töö kiiresti läbi viia.\nSõltuvalt teie plaadi suurusest ja tüübist võib hind varieeruda umbes 50 dollarit ruutjala kohta. Kuid peate nende plaatide eest hoolitsema ja neid regulaarselt hooldama, kuna need võivad aastate jooksul hakkida ja kahjustada.\nPealegi on neid plaate erinevates suurustes - peamiselt vahemikus 1-, 2-, 3- või 6-tollised ruudud, mis võimaldavad luua basseini pinnale silmatorkavaid mosaiike. Lisades sellele, võivad plaadid luua unikaalseid tükke, mis kestavad oodatust palju kauem.\nTeisest küljest on mõned puudused kallis hind, keeruline paigaldusprotsess ja ülimalt kalduv kaltsiumi kogunemisele pinnal. Arutleme kolme peamise turul saadaoleva plaadi tüübi üle: keraamilised, portselanist ja kivist plaadid.\nKeraamilised ja portselanist plaadid on üks populaarsemaid plaatide viimistlusi. Võite selle kas paljastada või kasutada klaasitud valikut, et lisada oma basseinide pinnale silmatorkav iseloom.\nVastupidav ja kvaliteetne välimus peegeldab teie väliruumide täiuslikku draama ja sügavust. Libisemisvastase haarde jaoks saate lisaks valida tekstuuriga viimistluse.\nPlaatidel on lai valik suurusi, kujundeid, värve ja stiile. Plaadid aitavad peegeldada valgust eemal basseinist, luues dünaamilise välimuse, lisades samal ajal ka veekindla kaitse kihi.\nTeiselt poolt loovad glasuurimata plaadid loodusliku ja orgaanilise ilme, mis sulandub sujuvalt lähedalasuva maastikuga.\nKiviplaat veeseadmetega bassein ja looduskivist basseinitekk õue.\nNii nagu marmor, graniit, kiltkivi ja paekivi, aitavad need loodusliku välimusega plaadid segada basseini lähiümbrusega. Eriti kui teil on kaasaegne, minimalistlik ja kaasaegne väliskujundusstiil, on see viimistlus kirss peal.\nSee viimistlus koosneb tavaliselt korrapärase suurusega kivikeste segamisest väiksemate veerisetükkidega. Võrreldes keraamiliste ja portselanist plaatidega on need tekstuuri ja tunnetusega karmid.\nSeega, kui proovite saavutada loomulikku ja abstraktset välimust, võib see kiviplaat olla teie basseini parim valik. Saadaval värvid on sinised, rohelised ja hallid toonid (võib olla rohkem sõltuvalt pakkujast ja tootjast).\nPlaatide viimistlus on pikima kestvusega basseini viimistlus. Need on tugevad, vastupidavad ja ülimalt vastupidavad - seetõttu tuleks neid kindlasti kasutada, kui soovite saavutada pikaealisust või kasutate basseini tiheda liiklusega piirkondades või muul otstarbel kui elamud.\nÜldiselt ei vaja plaadid palju hooldust ja saate neid lihtsalt aastaid ja aastaid kasutada. Seega ei vaja need asendamist. Kuigi need on algstaadiumis kallid, kuid kui neid pikas perspektiivis täheldatakse, säästavad need teie raha ja aega.\nKui teie basseinil on kulumise märke, on aeg kaaluda basseini taastamist. Basseinide pindamiseks kasutatakse kolme populaarset materjali - kivike, betoon ja krohv. Arutleme, mida kumbki neist pakub.\nKrohvi ja kivikeste segu, see on üsna vastupidav ja plekikindel viimistlusvõimalus. Saadaval erinevates värvides ja stiilides on välimus ja tekstuur kindlasti loomuliku ja maalähedase ilmega.\nÜhte populaarseimat ja odavamat valget krohvi saab basseini hõlpsaks pinnakatteks. Kuid need ei ole nii tugevad kui teised - peamiselt hakkavad need kergesti kiibistuma ning vajavad perioodi jooksul pidevat hooldust ja pinnakatmist.\nSellised eelised nagu esteetika, vastupidavus, tugevus ja pikaealisus on betoon tõenäoliselt üks parimaid materjale basseini katmiseks. Sellisel juhul on pragusid kergem parandada, kandes sellele peaaegu kõiki värve.\nParim basseini pind on betoon. See on kõva, tugev, vastupidav ja pakub ülimat vastupidavust kulumisele.\nSelle saate lisada tiheda liiklusega piirkondadesse peaaegu minimaalse hooldusega. Seega on parim valik pinnakatteks ja pinnakatteks.\nPaljude nende viimistluste ja valikute nägemiseks võite kasutada ühte saadaolevatest basseini kujundamise tarkvara programmid. Need programmid võimaldavad luua oma basseinipaigutuse ja proovida erinevaid värve ja viimistlusi, et näha, milline tüüp teile kõige rohkem meeldib.\nparim koht pruudi ema kleidi ostmiseks\njustin bieber hailey baldwin pulm\nkeda kutsute pruudidušile\nstiilne tüdrukuteõhtu kingitus pruudile\ntsitaadid printsessi pruudilt


aprill | 2008 | Susapesa's Weblog\nTuleks likvideerida mõned vanad võlad seoses lõppenud Jazzkaarega. Kiirestiliikuvas maailmas on senini kajastamata jäänud Dinosau, Jaguari, Leny Andrade ja Al Di Meola kontserdid. Kõik olid väga head ja meeleolukad – see olgu kohe alguses öeldud.\nKõige harjumatum neist (minu kõrvale) oli ehk Dinosau oma eksperimentaalse heliga manipuleerimisega ehk keerati ja liigutati igasuguseid nuppe helipuldil ja tulemus oli kohati lustakas funkylik, kohati õudusfilmilik. Kontserdil püüti jazzi esitada rockivõtmes, mille tulemusel oli küll palju powerit, aga helipilt muutus ebapuhtaks – segavat lärmi tekkis liiga palju. Plaati on seega isegi mõneti meeldivam kuulata, et heli on seal küll mahedam ja jazzilikum, aga ka puhtam. Ja Dinosau laulja oli vahva nukuliku olemisega.\nJaguariga on nii, et tegu on puhta funkypoweriga. Tõeline peomuusika. Veidi uskumatu, et niivõrd hoogsat, elavat ja päikselist muusikat võib teha üks Islandi kollektiiv. Saksofonisti hüperaktiivsus tõi ta lavalt alla rahva sekka mängima ja elavamad tantsijad esiridadest võeti omakorda lavale bändimeeste sekka tantsima ja silmailu pakkuma. Pikad improvisatsioonid ja raugematu energia!\nMinu isikliku programmi lõpetasid kaks Estonia saalis toimunud kontserti: Andrade ja Meola. Veendusin veelkord, et 2. reas istumisel on omad suuuured plussid. Mõlema kontserdi märksõnaks võib lisaks võrratule muusikale nimetada miimikat: kuidas bänd läheb muusika sisse, need emotsioonid, mis näos peegelduvad, kuidas ilmete kaudu üksteisele improvisatsioonide keskel sõnumeid saadetakse – seda kõike on hämmastav vaadata. Mõlemal juhul oli sound väga hea, puhas ja tasakaalus. Sain aru, miks Di Meolast räägitakse teatud ringkondades kui fenomenist, läksin kontserdi meeleoludega niivõrd kaasa, et kaotasin ajataju. Kaks seost, mis mul pidevalt tekkisid olid: Argentiina tango ja Pariis. Esimest põhjendab Di Meola seotus Astor Piazzollaga – selle suurmehe mõju kostis minu meelest läbi ja helises kaasa paljudes palades. Teine on ehk seotud akordioniga – ehkki oluline ka tangodes, seostub see pill minu jaoks kuidagi Pariisiga, shansoonidega, Seine’i kaldapealsetega. Igatahes jättis kontsert väga sügava mulje – lisaloo ajal tekkis peaaegu vajadus taskuräki järele haarata.\nJa omamoodi hea tunne oli seal 2. reas istudes teada, et mitmed Eesti muusika- ja kultuuritegelased istuvad minust oluliselt tagapool 😛\nSellega, et Ruben ja Voorandi said jazziauhinnad, olen ka vägagi päri – tunnustus läks õigesse kohta!\non 28. apr. 2008 at 16:56 Lisa kommentaar


MKM: oodatust nõrgem nõudlus ekspordipartnerite poolt - Logistikauudised\nMKM: oodatust nõrgem nõudlus ekspordipartnerite poolt\nEkspordi pööras kolmandas kvartalis langusesse Eesti ekspordipartnerite oodatust nõrgem nõudlus, kommenteeris majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi SKP kasvu näitajat.\nKuigi Euroopa Liidus tervikuna on majandususaldus tõusnud juba kuus kuud järjest, oli meie kahe olulisema kaubanduspartneri Rootsi ja Soome majanduses kosumist märgata alles oktoobris. See kajastus ka kolmanda kvartali ekspordistatistikas.\nStatistikaameti andmetel oli eksport kolmandas kvartalis kolm miljardit eurot, mis on eelmise aasta sama kvartaliga võrreldes 10% vähem. Impordi maht ulatus 3,4 miljardi euroni, kahanedes aastaga 6%.\nEkspordi ja impordi maht langes kolmandas kvartalis ka eelmise kvartaliga võrreldes, vastavalt 6% ja 5%, mis tõstis kaubavahetuse puudujäägi 0,4 miljardi euroni. Eelmise aasta kolmandast kvartalist oli defitsiit peaaegu poole võrra suurem.\nSeptembris ekspordi aastane langustempo eelneva kahe kuuga võrreldes mõnevõrra aeglustus ja ulatus 8%ni. Sellele aitasid kaasa eelkõige metallid ja metalltooted ning transpordivahendid. Metallide eksport oli sel aastal esimest kuud kasvuga (+14%) ja transpordivahendite väljavedu oli pärast eelmise kuu langust 17protsendilise kasvuga.\nSuurim kukkumine – poole ulatuses – oli endiselt kütuste väljaveol, mille langustrend sai alguse 2012. aasta oktoobris.\nMasinate ja seadmete eksport oli neljandat kuud järjest languses, seda mõjutas septembris enim mobiilsideseadmete väljaveo kahanemine Rootsi.\nImpordi langustempo aeglustus septembris 2%-le, mida toetas samuti metallide ja metalltoodete ning transpordivahendite sisseveo suurenemine. Suurim langus oli sarnaselt ekspordile kütuste impordil.\nKuises võrdluses suurenes septembris teist kuud järjest kaubavahetuse maht. Eksport kasvas augustiga võrreldes 2% ja import 4%.\nKuigi oktoobris Euroopa Liidus tervikuna ning ka meie olulisemate kaubanduspartnerite majandususaldus tõusis, Eesti tööstusettevõtete ootused eksporttellimustele veel eelnevast kuust optimistlikumad ei olnud.\nKonjunktuuriinstituudi oktoobrikuu uuringus osalenud ettevõtetest 12% prognoosis tavapärasest suuremaid eksporttellimusi ja 61%-l jäid tellimused tavalisele tasemele, mis oli protsendipunkti võrra vähem kui eelneval kuul. Tellimuste kahanemist ootavate firmade osatähtsus tõusis ligikaudu 27%ni.\nSeega oktoobris veel ekspordi ja impordi mahtude märgatavat paranemist oodata pole, samas tulenevalt eelmise aasta sama kuu mõnevõrra madalamast võrdlusbaasist võivad kasvud muutuda taas positiivseks.\nKaubavahetuse langus jätkub


Ühe koosoleku protokoll Gelman, Aleksandr Panso, Voldemar EESTI DRAAMATEATER 1976\nÜhe libalooma lugu MUST KAST 2014\nÜhe minuti plagiaadid Sandra Z KANUTI GILDI SAAL 2008\nÜhe pere lugu Põldsaar, Siiri MTÜ KUNGLA MUUSIKALITRUPP 2020\nÜhe pärli pärast Lätte, Marius Allik, Urmas TEINE LAINE 2007\nÜhe suve akvarellid Promet, Lilli - jutustus (telefilmi aluseks) Aruoja, Virve - stsenarist ja re¸issöör-lavastaja TALLINNA TELEVISIOONISTUUDIO 1967\nÜhe võõra silmades Bauer, Wolfgang Maria Kaasik-Aaslav, Katri EESTI DRAAMATEATER 1995\nÜhejärguliste õhtu RAHVATEATER 1924\nÜhejärguliste õhtu Pinna, Paul RAHVATEATER 1925\nÜhejärguliste õhtu Kleius, Al. RAHVATEATER 1929\nÜhejärguliste õhtu: 1. Eskadron. 2. Kassikütid. 3. Vabaduserist. Paul Pinna Rahvateater 1929\nÜhejärguliste õhtu: 1. Naine ära peta. 2. Tiiger. 3. Rendez-vous. 4. Õppuri viirastused 1. ja 3. Pinna, Paul Paul Pinna Rahvateater 1925\nÜheksa nulliga Eesti Pettai, Kadri / Ilves, Aapo / Ruitlane, Olavi / Märka, Veiko - käsikirja pildid// Fomitshev, Vadim -/ Liikane, Lauri - sidusstseenid Toots, Reeda PÕLVA KULTUURI- JA HUVIKESKUS 2008\nÜheksas sümfoonia Printsev, Juri Drui, Ben DRAAMATEATER 1968\nÜhel mehel oli nii madal lagi, et ta sai ainult lesta süüa Peep, Lennart/ Tikk, Martin Peep, Lennart / Kalvet, Kaija Maarit NOORTE TEATRITEHAS 2010\nÜhendus paratamatu ületamiseks. Sada sõda üleilmse rahuni Meierhans, Christophe - idee autor Meierhans, Christophe VABA LAVA 2016\nÜhes Eesti teises linnas Janson, Tim Teedla, Aili VILJANDI DRAAMATEATER UGALA 2008\nÜhes linnas Sofronov, Anatoli Klink, Rein LÕUNA-EESTI TEATER 1948\nÜhes linnas Sofronov, A. Rebane, Alfred UUS TEATER 1948\nÜhes linnas Sofronov, A. Tammur, Ilmar ENDLA 1949\nÜhest priiuserüütlist (Peeter Jakobi) Kordemets, Gerda Kordemets, Gerda - rezhissöör 1997\nÜhetiivaline klaver Skulskaja, Jelena Toman, Eduard EESTI RIIKLIK VENE DRAAMATEATER 1997\nÜhte laulu tahaks laulda Suits, Gustav// Hermaküla, Evald -/ Tooming, Jaan - ekspressiivne (eksperimentaalne) kompositsioon Gustav Suitsu luulest 1969\nÜks eksinud inimene Jurgenstein, A. ESTONIA TEATER 1902\nÜks gallon bensiini Brittain, William Mäeots, Ain 1995\nÜks joodik sõitis rongiga Jerofejev, Venedikt Suuman, Toomas RAKVERE TEATER 2008\nÜks jumalast hüljatud ingel Travers, Ben Hermaküla, Evald EESTI DRAAMATEATER 1996\nÜks lugu armastusest Erdman, Nikolai Kalmet, Madis RAKVERE TEATER 1988\nÜks mees roheline Nordberg, Hans Noormets, Andres VILJANDI DRAAMATEATER `UGALA´ 1998\nÜks mees, kaks bossi Bean, Richard Dvinjaninov, Andres VANEMUINE 2015\nÜks noormees otsib pruuti Jaik, Juhan Römmer, Lensi STOCKHOLMI EESTI TEATER 1979\nÜks pealuu Connemaras McDonagh, Martin Saaremäe, Üllar RAKVERE TEATER 2014\nÜks päev printsess Liang-Wu-Tsi lossis Talvik-Sommer, A. NARVA TEATER 1927\nÜks päev Revalis tuhande viiesajandal... Kross, Jaan Oomer, Maret OOMERITEATER 2020\nÜks suvepäev Fosse, Jon Peterson, Lembit THEATRUM 2011\nÜks suveöö Rootsis Josephson, Erland Taska, Ilmar VENE TEATER 2012\nÜks teine lugu Kõiv, Madis Tohver, Tamur - rezhissöör 2004\nÜks tund korralikus perekonnas Amfiteatrov, A. Põldroos, Priit TALLINNA TÖÖLISTEATER 1927\nÜks tuvike lendab merele Adson, A. Tarmo, Ruut EESTI DRAAMATEATER 1937\nÜks täiesti õnnelik küla Vahtin, Boriss Leduhhovski, Anatoli VENE TEATER 2018\nÜks udune päev Kivirähk, Andrus Relve, Astrid - rezhissöör RAADIOTEATER 2008\nÜks ullike läks rändama (Igal tsirgul oma laul) Hermaküla, Evald VANEMUINE 1973\nÜks üsna kummaline armulugu Williams, Tennessee Keller, Vahur - rezhissöör 2000\nÜks, kaks, kolm Molnar, Ferenc Laanemets, Aare ENDLA 1995\nÜksainus öö Lüdig, Agaton ESTONIA TEATER 1928\nÜksi Veski, Johannes CABARET RHIZOME 2011\nÜksi Aljošin, Samuil Fedossimov, M. KOHTLA-JÄRVE VENE DRAAMATEATER 1956\nÜksi ja Esmeralda Montelius, Maria Peterson, Maria THEATRUM 2018\nÜksi ja vaba Sarapuu, Heidi Sarapuu, Heidi TEATER VARIUS 2010\nÜksi lehekuu põues Ots, Loone Sakrits, Karl EESTI RAHVA MUUSEUM /MTÜ TIKERKULTUUR 2019\nÜksik saar Haydn, Joseph Kolle, Liis NARGEN OPERA 2006\nÜksik saar Haydn, Joseph Pedajas, Priit (Eesti Draamateater) NARGEN OPERA / EESTI DRAAMATEATER 2004\nÜksildane lääs McDonagh, Martin Jonas, Tanel VANEMUINE 2013\nÜksinda Agrell, A. VALVAJA 1920\nÜksindus esimesest silmapilgust Tohver, Tamur Tohver, Tamur - rezhissöör 2003\nYksine Ruohonen, Laura Toikka, Aare KURESSAARE LINNATEATER 2012\nÜkskõiksus ja valu (Häire) Petraškevitš, Aless Mering, Mai RAKVERE TEATER 1975\nÜkskord juhtus nii... Kukk, Jaanus SEASAARE NÄITEMÄNGU SELTS MTÜ 2016\nÜkssarvikute farm Lennuk, Urmas Lennuk, Urmas RAKVERE TEATER 2017\nÜksteist tundmatut Bogoslovski, Nikita Kaidu, Epp VANEMUINE 1947\nÜle jõe Kangro, Bernard Römmer, Lensi STOCKHOLMI EESTI TEATER 1970\nÜle jõu Bjørnson, B. Jungholz, Karl ESTONIA TEATER 1918\nÜle linna Vinski Aapeli Eensalu, Ivo TELELAVASTUS 1983\nÜle linna Vinski Aapeli (Puupponen, Simo ) Dvinjaninov, Andres EMAJÕE SUVETEATER 2014\nÜle linna Vinski Aapeli Kudu, Kalev TARTU LASTETEATER 1997\nÜle läve Dudarav, Aljaksei Gvozdkov, Vjat¨eslav (külalisena) VILJANDI DRAAMATEATER 'UGALA' 1984\nÜle Lääne Kangemees Synge, John Millington Pedajas, Priit UGALA 1983\nÜle lääne kangemees Synge, John Millington Palu, Tiit VANEMUINE 1995\nÜle piiri Maidle, Janika Keerd, Enn ENDLA 2012\nÜle piiri Anto, Heino Rossfeldt, Julius ESTONIA TEATER 1908\nÜle piiri Toompere, Hendrik Toompere, Hendrik EESTI DRAAMATEATER 2017\nÜle vee Sarapuu, Heidi Sarapuu, Heidi VARIUS 2003\nÜle vee Rekkor, Helen Rekkor, Helen VABA LAVA 2014\nÜle vee Kahu, Merike WÄIKE TANTSUTEATER MERI 2018\nÜle vee / Lained lausudes Rekkor, Helen // Taul, Liisa - kaasautor Rekkor, Helen TEATRIÜHENDUS MISANZEN 2015\nÜleannetu vaim Coward, Noël Rummo, Vello ENDLA 1994\nÜleannetu vaim Coward, Noel Rummo, Vello ENDLA\nÜlejooksik Tur, Ariadna// Tur, Pjotr Tšermenjov, Vitali VENE DRAAMATEATER 1975\nÜleliigne inimene Helbemäe, Gert Reinik, Riina EESTI RAHVUSTEATER KANADAS 1977\nÜlem elu Sudermann, Hermann Lauter, Ants ESTONIA TEATER 1919\nÜlem-Austria Kroetz, Franz Xaver Ird, Kaarel VANEMUINE 1980\nÜleminekuaja inimesed trupitöö Patlassov, Mihhail VABA LAVA NARVA TEATRIKESKUS 2020\nÜlemiste wanake Luts, Oskar Simm, A. VANEMUINE 1916\nÜlestõusmine Tolstoi, L. Türk, Eduard VANEMUINE 1934\nÜlestõusmine Salten, Felix Menning, K. VANEMUINE 1912\nÜlestõusmine Tolstoi, L. Rantanen, H. ESTONIA TEATER 1922\nÜlestõusmine Tolstoi, L. Liik, A. RAHVATEATER 1928\nÜlestähendusi põranda alt Dostojevski, Fjodor Volodin, Gleb VENE TEATER 2016\nÜletoodetud naer Pihla, Mehis Pihla, Mehis DRAAMA 2017 2017\nÜlevaataja Eisenberg, Jesse Tammearu, Peeter TALLINNA LINNATEATER 2015\nÜlikute pidusööming öises ordulinnuses Soro, Silvia / Titov, Oleg / Ingi, Tanel Titov, Oleg BONIFATIUSE GILD 2019\nÜliõpilasprintsess Willner, A. M.// Bodanzky, R.// Reinhardt, Heinrich Pettai, F. VANEMUINE 1924\nÜllatuskülaline Harris, Richard Eensalu, Ivo VANA BASKINI TEATER 2010\nÜllatusmuna Vaher, Margus Vaher, Margus VILJANDI DRAAMATEATER `UGALA´ 1996\nÜlo, Alo ja õlu Luup, Andri Ramjalg, Maie JÕELÄHTME LAVAGRUPP 2016\nÜmarlaud Noormets, Kadri kadrinoormets TARTU UUS TEATER 2020\nÜmberaetud tindipott Kompus, Liidia Haravee, Heikki VANEMUINE 1960\nÜmberlõikamine Polishjuk, Galina Polishjuk,, Galina (Läti) VENE TEATER 2012\nÜmberringi võimalik on Jumal Vvedenski, Aleksandr Niinemägi, Enor TARTU ÜLIÕPILASTEATER 2016\nYolanthe Tshaikovski, P. Roosaar, Jüri ESTONIA TEATER 1948\nYou Must Love Onions Koneva, Julia Koneva, Julia EESTI TANTSUAGENTUUR 2014\nYou Will See So Many Pretty Things Värk, Emer Värk, Emer KANUTI GILDI SAAL 2019\nYoukali Brecht, Bertolt / Weill, Kurt / Otsman, Erkki Otsman, Erkki EESTI TANTSUAGENTUUR 2006\nÜrgmees Becker, Rob Unt, Mati KOMÖÖDIATEATER 2005\nÜrgmees Becker, Rob Pakk, Rein PREM PRODUCTIONS 2016\nÜrgnaine Parulskis, Sigitas Smoriginas, Kostas (Leedu) MAKROCONCERT 2007\nÜrgne kutse Pärenson, Päär CABARET RHIZOME 2010\nÜritus Uusberg, Uku Uusberg, Uku VANEMUINE 2015\nÜsna maailma lõpus Lagarce, Jean-Luc Uusberg, Uku (Eesti Draamateater) TALLINNA LINNATEATER 2010\nÜtleme veel Aimla, Priit EESTI NOORSOOTEATER 1989\nYvette ja ta sõbrad Krauss, M. Lüdig, Agaton ESTONIA TEATER 1928\nÜüdetult ulbib / laia jõe laisal voolul / roheline konn Kudu, Kalev TARTU ÜLIÕPILASTEATER 2010\nÜürnikud Rei, Leino Rei, Leino VÕRU LINNATEATER 2012\nZaporoožlane Doonau taga Gulak-Artemovski, Semjon Viner, Aleksandr ESTONIA TEATER 1954\nZarah Leander Dvinjaninov, Andres Dvinjaninov, Andres EMAJÕE SUVETEATER / KARLOVA TEATER 2016\nZebra Algus, Martin Vihmar, Ingomar TARTU UUS TEATER 2014\nZoika korter Bulgakov, Mihhail Fedotov, Sergei VENE TEATER 2016\nZõkovid Gorki, Maksim Tsõpluhhin, V. EESTI NSV RIIKLIK VENE DRAAMATEATER 1949\nZorbas Kander, John - muusika / Ebb, Fred - laulutekstid / Stein, John - libreto Normet, Ingo - lavastus ja libreto töötlus ENDLA 1989\nZorbas Nikos Kazantzakis Eensalu, Ivo EESTI DRAAMATEATER 2000\nZUGA lastekas Mölder, Tiina / Kann, Kaja / Reitsnik, Helen - idee ZUGA ÜHENDATUD TANTSIJAD 2004\nZUGA müüt ja tegelikkus Kann, Kaja / Mölder, Tiina / Plakso, Mairika KANUTI GILDI SAAL/ SPRINGDANCE 2005\nZuga teab tõde rühmatöö KANUTI GILDI SAAL/ ZUGA ÜHENDATUD TANTSIJAD 2013\nZUGA teeb suure linna Keller, Raul - tekst Kann, Kaja ZUGA ÜHENDATUD TANTSIJAD 2004\nZuga zuug zuh-zuh-zuh ZUGA ühendatud tantsijad ZUGA ühendatud tantsijad KANUTI GILDI SAAL 2009\n[STAT - IK] Keskülla, Kadi Keskülla, Kadi TÜ VILJANDI KULTUURIKOLLEDZ 2018\nÄbarik Fonvisin, Denis Rebane, Alfred EESTI DRAAMATEATER 1952\nÄbarik Fonvisin, Denis Krassmann, Svetlana EESTI RIIKLIK VENE DRAAMATEATER 1997\nÄbarik Deniss Fonvizin Fonvizin, Deniss VENE TEATER 1914\nÄike Ostrovski, Aleksander Toona, Enn PÄRNU DRAAMATEATER 1965\nÄike Ostrovski, Aleksandr Lange, Venjamin (Tadžiki NSV rahvakunstnik) VENE DRAAMATEATER 1973\nÄike Ostrovski, Aleksandr Mokejev, Mihhail EESTI RIIKLIK VENE DRAAMATEATER 2002\nÄiu, äiu, poiss kui karu Gulbis, Harijs Kaidu, Epp VANEMUINE 1972\nälis mnimedemaal Ilula, Liis Ilula, Liis KANUTI GILDI SAAL 2010\nÄmarus Rosmer, E. Jungholz, Karl ESTONIA TEATER 1916\nÄmbliknaise suudlus Puig, Manuel Malvius, Georg (Rootsi) EESTI DRAAMATEATER 1993\nÄmbliknaise suudlus Kander, John - muusika / McNally, Terrence - libreto Hoveblitzer, Roman (Saksamaa) VANEMUINE 2009\nÄmm NARVA TEATER 1928\nÄpardunud pulmaöö Arnold, Franz// Bach, Ernst Pinna, Paul ESTONIA TEATER 1928\nÄpardunud serenaad Paul Pinna Rahvateater 1924\nÄra imesta, kui sinu maja süütama tullakse Demirski, Pavel Muravitski, Juri VENE TEATER/ VABA LAVA 2019\nÄra jäta mind Volodin, Aleksander Mikiver, Mikk (külalisena) DRAAMATEATER 1972\nÄra loo endale ebajumalat Faiko, Aleksei Kalmet, Leo EESTI DRAAMATEATER 1957\nÄra muretse, kallis Palu, Tiit Palu, Tiit ENDLA 2010\nÄra puutu mind Ustinov, Lev - muinasjutt// Feltsman, Oskar - muusika Tsvetkov, Georgi VENE DRAAMATEATER 1969\nÄra sa räägi Rühmatöö Pärn, Mari-Liis PRO TEATER 2014\nÄra seisata tänavanurgal Kniesel, R. Kleius, Al. RAHVATEATER 1926\nÄraaetud, kuid ülesmukitud Aunaste, Maire / Pakk, Rein MONOTEATER 2014\nÄrakadunud poeg Blaumann, R. Laks, R. RAHVATEATER 1929\nÄrakadunud poeg Blaumann, R. Menning, K. VANEMUINE 1907\nÄrakadunud poeg Blauman, R. Rossfeldt, Julius VALVAJA 1915\nÄrakadunud poeg Richardson, Jack Lipp, Rudolf EESTI RAHVUSTEATER KANADAS 1962\nÄraleiaüles kinnas Looris, Altmar VILJANDI NUKUTEATER 2019\nÄralennuväli Aas, Mart Põllu, Ivar TARTU UUS TEATER 2013\nÄrasõit Tamm, Arnold Soosõrv, Valter SÄDE 1939\nÄratõmbetuli Sander, Mart Sander, Mart EESTI DRAAMATEATRI MAALISAAL 2018\nÄrge kaotage vihmavarje! Mintškovski, A. Mering, Mai RAKVERE TEATER 1967\nÄrge tulistage valgeid luiki Vassiljev, Boriss Normet, Ingo PÄRNU DRAAMATEATER 1976\nÄri Mamet, David Nüganen, Elmo TALLINNA LINNATEATER 2004\nÄri ja armastus Class, Montaque Pettai, F. VÕRU KANNEL 1938\nÄri ja armastus (Potash & Perlmutter) Class, Montaque Pettai, F. NARVA TEATER\nÄri on äri Mirabeau, Octave Pinna, Paul// Põder, J. VANEMUINE 1935\nÄri on äri Mirabeau, Octave Põldroos, Fritz ESTONIA TEATER 1934\nÄri on äri Mirabeau, Octave Lemmiste, E. NARVA TEATER 1926\nÄrimehed Luts, O. Türk, Eduard DRAAMATEATER/ EMS PANDORIN 1916\nÄrimehed Luts, Oskar Ird, Kaarel VANEMUINE 1946\nÄrimehed Luts, Oskar TALLINNA TÖÖLISTEATER 1927\nÄrimehed Luts, Oskar Rossfeldt, Julius VALVAJA 1916\nÄrimehed VALVAJA 1922\nÄrimehed// Pärijad// Kapsapää Luts, Oskar Jungholz, Karl ESTONIA TEATER 1916\nÄripäev Luts, Oskar Sats, Aleks VILJANDI DRAAMATEATER 'UGALA' 1965\nÄripäev Luts, Oskar Süvalep, Kulno 1957\nÄripäev Luts, O. Lemmiste, E. PÄRNU DRAAMATEATER ENDLA 1939\nÄripäev Luts, O.// Särev, A. Mering, A. VANEMUINE 1939\nÄripäev Luts, Oskar Murss, Raido VILJANDI DRAAMATEATER 'UGALA' 1944\nÄripäev Luts, Oskar Särev, Andres TALLINNA TÖÖLISTEATER 1938\nÄripäev Luts, Oskar Soosõrv, Valter SÄDE 1939\nÄripäev Luts, Oskar Berger, A. NARVA TEATER 1939\nÄrka ja laula Gyárfas, Miklós Mering, Mai RAKVERE TEATER 1972\nÄrka üles! Aeg on surra Essenson, Katrin -/ Karing, Jarmo - idee autorid Essenson, Katrin // Karing, Jarmo VABA LAVA 2016\nÄrkamine Volodin, Aleksandr Normet, Ingo PÄRNU DRAAMATEATER 1971\nÄsja ilmunud Bourdet, Edouard Põldroos, Priit ESTONIA TEATER 1935\nÄärelinna bluus Butterworth, Jez Tubin, Taago VILJANDI DRAAMATEATER `UGALA´ 2015\nÄärmiselt piinlik Benfield, Derek Spriit, Eero VANA BASKINI TEATER 2010\nÄärmused Mastrosimone, William Tammearu, Peeter Pärnu Teater ENDLA 1994\nÖine lugu Choiñski, K. Tammur, Ilmar RAKVERE TEATER 1967\nÖine lugu O'Casey, Sean Drui, Ben EESTI TELEVISIOON 1972\nÖine pihtimus Glauser, Friedrich Lõhmuste, Toomas - rezhissöör 2009\nÖine serenaad Lengyel, M. Lemmiste, E. ENDLA 1934\nÖine ülevaatus Shkvarkin, V. Keller, A. NARVA TEATER 1940\nÖised külalised Enquist, Per Olov// O'Neill, Eugene Unt, Mati NOORSOOTEATER 1985


UUS! Missguided midikleit (40/UK12), ostuhind 40€ (123866657) - Osta.ee\nEseme ID: 123866657\nEseme ID: 123866657 Seisukord: uus\nMüüa uus siltidega Missguided kleit. Kleit on keha järgiva lõikega, üks pool on roosast sametist, teine mustast libedamast kangast (musta ja roosa kontrast jätab saledama mulje). Jääb seljas väga ilus ja seksikas :) Kahekordsest kummist õlapaelad. Ees on väike lõhik. Voodrit ei ole. Ostetud endale, aga jäänud kappi seisma. Ostuhind u 40 euri.\nSuurus: 40 / UK 12\nMõõdud: rind u 94 cm (venib), vöö 78 cm, puus u 100 cm, üldpikkus 112 cm.\nVildist tahvelarvuti/laptopi ümbris (13.3 tolli)\nSamelini nahast sandaalid (20/21)\nVTech rääkiv dinosaurus\nSIX AMES õhulise seljaosaga pluus\nMARELLA kaunis kleit (originaal)